# Euroopa Liidu L 125/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide21. mai 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide21. mai 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/785, 20. aprill 2015, Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/786, 19. mai 2015, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ määratletud loomasööda detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/787, 19. mai 2015, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes | 15 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/788, 20. mai 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 34 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/789, 18. mai 2015, Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numrbi C(2015) 3415 all) | 36 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/785, 20. aprill 2015, Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/786, 19. mai 2015, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ määratletud loomasööda detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/787, 19. mai 2015, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes

15

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/788, 20. mai 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

34

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/789, 18. mai 2015, Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numrbi C(2015) 3415 all)

Xylella fastidiosa

et al

(teatavaks tehtud numrbi C(2015) 3415 all)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 21.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/785,

20. aprill 2015,

Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014 (1) kanti viide Araabia Ühendemiraatidele nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (2) I lisast II lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014 (1) kanti viide Araabia Ühendemiraatidele nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (2) I lisast II lisasse.

| (2) | Kõnealusele viitele Araabia Ühendemiraatidele on lisatud joonealune märkus, milles märgitakse, et vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealusele viitele Araabia Ühendemiraatidele on lisatud joonealune märkus, milles märgitakse, et vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast.

| (3) | Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu otsuse, millega andis komisjonile loa pidada Araabia Ühendemiraatidega läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu otsuse, millega andis komisjonile loa pidada Araabia Ühendemiraatidega läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimise üle.

| (4) | Läbirääkimisi lepingu üle alustati 5. novembril 2014 ja need viidi edukalt lõpule lepingu kirjade vahetamise teel parafeerimisega 20. novembril 2014. |
| --- | --- |

(4)

Läbirääkimisi lepingu üle alustati 5. novembril 2014 ja need viidi edukalt lõpule lepingu kirjade vahetamise teel parafeerimisega 20. novembril 2014.

| (5) | Leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita. Lepingut tuleks kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(5)

Leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita. Lepingut tuleks kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (6) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast (5) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 20. aprill 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DŪKLAVS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 509/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

1

(2)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

3

acquis

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu allkirjastamise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 21.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/3

---

Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev

LEPING

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit” või „EL”, ja

ARAABIA ÜHENDEMIRAADID, edaspidi „AÜE”,

ja koos liiduga „lepinguosalised”,

PIDADES SILMAS lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 509/2014 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud), (1) millega kantakse muu hulgas 19 kolmandat riiki, sealhulgas AÜE, nende kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel liikmesriikides viisanõudest vabastatud,

PIDADES SILMAS määruse (EL) nr 509/2014 artiklit 1, milles sätestatakse, et kõnealuse 19 riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alates liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,

SOOVIDES kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,

VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping ei hõlma isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes ka edaspidi asjakohaseid liidu õigusnorme ja liikmesriikide õigusakte ning asjakohaseid AÜE õigusakte, mis käsitlevad viisanõude kehtestamist või viisanõudest vabastamist ja tööturule juurdepääsu,

VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Lepinguga nähakse liidu ja AÜE kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „liikmesriik”– liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;

b)   „liidu kodanik”– punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

c)   „AÜE kodanik”– isik, kellel on AÜE kodakondsus;

d)   „Schengeni ala”– sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis'd.

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt AÜE territooriumile ja viibida seal viisavabalt käesoleva lepingu artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ajavahemikul.

AÜE kodanikud, kellel on AÜE väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt käesoleva lepingu artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud ajavahemikul.

2.   Lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.

Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (2) artikli 4 lõikele 3 kehtestada AÜE kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.

Kõnealuse isikute kategooria puhul võib AÜE iga liikmesriigi kodanike suhtes kehtestada viisanõude või viisanõudest loobuda kooskõlas siseriikliku õigusega.

3.   Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest loobumise kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja AÜE-l on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.

4.   Viisanõudest loobumist kohaldatakse sõltumata sellest, missugust transpordivahendit teise lepinguosalise piiri ületamiseks kasutatakse.

5.   Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse liidu õigust ning liikmesriikide ja AÜE siseriiklikku õigust.

Artikkel 4

Viibimise kestus

1.   Liidu kodanikud võivad viibida AÜE territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

2.   AÜE kodanikud võivad viibida Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.

AÜE kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvutamisel arvesse Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.

3.   Käesoleva lepinguga ei piirata AÜE ja liikmesriikide võimalust lubada kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega viibida oma territooriumil kauem kui 90 päeva.

Artikkel 5

Territoriaalne kohaldatavus

1.   Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

2.   Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

Artikkel 6

Lepingu haldamise ühiskomitee

1.   Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb liidu esindajatest ja AÜE esindajatest. Liitu esindab Euroopa Komisjon.

2.   Komitee ülesanded on järgmised:

| a) | teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle; |
| --- | --- |

a)

teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

| b) | esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks; |
| --- | --- |

b)

esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

| c) | lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi; |
| --- | --- |

c)

lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi;

| d) | muud lepinguosaliste vahel kokku lepitud ülesanded. |
| --- | --- |

d)

muud lepinguosaliste vahel kokku lepitud ülesanded.

3.   Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.

4.   Komitee kehtestab oma töökorra.

Artikkel 7

Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja AÜE vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute vahel

Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja AÜE vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.

Artikkel 8

Lõppsätted

1.   Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma sisemenetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast viimase sellise teate saamise kuupäeva, millega lepinguosalised teineteisele teatavad, et kõnealused menetlused on lõpule viidud.

Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

2.   Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse lõike 5 kohaselt.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

4.   Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahvatervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul, kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Lepingu täitmise peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatud jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.

5.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90. päeval pärast teatamise kuupäeva.

6.   AÜE võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi liikmesriikide suhtes korraga.

7.   Liit võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на шести май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el seis de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne šestého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den sjette maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am sechsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kuuendal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the sixth day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le six mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu šestog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì sei maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada sestajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės šeštą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának hatodik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sitt jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zesde mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia szóstego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em seis de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la șase mai două mii cincisprezece.

V Bruseli šiesteho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne šestega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kuudentena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den sjätte maj tjugohundrafemton.

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Обединените арабски емирства

Por los Emiratos Árabes Unidos

Za Spojené arabeské emiráty

For De Forenede Arabiske Emirater

Für die Vereinigten Arabischen Emirate

Araabia Ühendemiraatide nimel

Για τα Ενωμένα Αραβικά Εμιράτα

For the United Arab Emirates

Pour les Émirats arabes unis

Za Ujedinjene Arapske Emirate

Per gli Emirati Arabi Uniti

Apvienoto Arābu Emirātu vārdā

Jungtinių Arabų Emyratų vardu

Az Egyesült Arab Emirségek részéről

Għall-Emirati Gharab Maghquda

Voor de Verenigde Arabische Emiraten

W imieniu Zjednoczonych Emiratów Arabskieh

Pelos Emirados Árabes Unidos

Pentru Emiratele Arabe Unite

Za Spojené arabské emiráty

Za Združene arabske emirate

Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien puolesta

För Förenade Arabemiraten

Image

Image

---

(1)  ELT L 149, 20.5.2014, lk 67.

1

(2)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

2

---

ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Araabia Ühendemiraatide ametiasutused sõlmiksid viivitamata lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud käesoleva lepingu tingimustega sarnastel tingimustel.

---

ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIAT

Lepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise või tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.

Kõnealune kategooria ei hõlma

| — | äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil), |
| --- | --- |

—

äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil),

| — | sportlasi või kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt, |
| --- | --- |

—

sportlasi või kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt,

| — | ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning |
| --- | --- |

—

ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning

| — | äriühingusiseseid praktikante. |
| --- | --- |

—

äriühingusiseseid praktikante.

Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.

---

ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 SÄTESTATUD 90-PÄEVAST VIIBIMISE KESTUST MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

---

ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISANÕUDEST LOOBUMISE LEPINGUST TEAVITAMISE KOHTA

Teadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Araabia Ühendemiraatide kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisanõudest loobumise lepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks territooriumile sisenemise tingimuste laialdase levitamise.

---

MÄÄRUSED

| 21.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/786,

19. mai 2015,

millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ määratletud loomasööda detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2002/32/EÜ on sätestatud, et selliste loomasöödaks ettenähtud toodete kasutamine, mis sisaldavad soovimatuid aineid üle kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud piirnormide, on keelatud. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2002/32/EÜ on sätestatud, et selliste loomasöödaks ettenähtud toodete kasutamine, mis sisaldavad soovimatuid aineid üle kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud piirnormide, on keelatud.

| (2) | Direktiivis 2002/32/EÜ on samuti sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et võetakse vastu meetmed, millega tagatakse, et loomasöödaks ettenähtud tooteid detoksifitseeritakse nõuetekohaselt ja vastuvõetavate detoksifitseerimismenetlustega ning et selliselt detoksifitseeritud tooted vastavad kõnealuse direktiivi I lisale. Selleks, et tagada kogu Euroopa Liidus detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavuse ühtne hindamine, on asjakohane, et liidu tasandil kehtestatakse detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded, mis täiendavad neid nõudeid, mida kohaldatakse sellised menetlused läbinud loomasöödaks ettenähtud toodetele. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2002/32/EÜ on samuti sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et võetakse vastu meetmed, millega tagatakse, et loomasöödaks ettenähtud tooteid detoksifitseeritakse nõuetekohaselt ja vastuvõetavate detoksifitseerimismenetlustega ning et selliselt detoksifitseeritud tooted vastavad kõnealuse direktiivi I lisale. Selleks, et tagada kogu Euroopa Liidus detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavuse ühtne hindamine, on asjakohane, et liidu tasandil kehtestatakse detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded, mis täiendavad neid nõudeid, mida kohaldatakse sellised menetlused läbinud loomasöödaks ettenähtud toodetele.

| (3) | Detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuetega tuleks tagada, et detoksifitseeritud sööt ei oleks ohtlik inimeste ja loomade tervisele ega keskkonnale ning et detoksifitseerimismenetlusega ei tekitataks kahjulikke muutusi sööda omadustes. Komisjoni taotlusel annab Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) teadusliku hinnangu detoksifitseerimismenetluse vastavuse kohta neile nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuetega tuleks tagada, et detoksifitseeritud sööt ei oleks ohtlik inimeste ja loomade tervisele ega keskkonnale ning et detoksifitseerimismenetlusega ei tekitataks kahjulikke muutusi sööda omadustes. Komisjoni taotlusel annab Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) teadusliku hinnangu detoksifitseerimismenetluse vastavuse kohta neile nõuetele.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 767/2009 (3) artikli 3 lõike 2 punktis p määratletud saastunud materjale võib detoksifitseerida füüsikalise, keemilise või (mikro)bioloogilise detoksifitseerimismenetlusega. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 767/2009 (3) artikli 3 lõike 2 punktis p määratletud saastunud materjale võib detoksifitseerida füüsikalise, keemilise või (mikro)bioloogilise detoksifitseerimismenetlusega.

| (5) | Käesoleva määruse reguleerimisalast on vaja välja jätta lihtne detoksifitseerimismenetlus, millega vähendatakse soovimatute ainega saastumist üksnes tavapärase rafineerimise, puhastamise, sorteerimise või saasteainete või saastunud sööda teatava osa mehaanilise kõrvaldamisega, kuna sellised menetlused on tavalise tootmisprotsessi osa. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse reguleerimisalast on vaja välja jätta lihtne detoksifitseerimismenetlus, millega vähendatakse soovimatute ainega saastumist üksnes tavapärase rafineerimise, puhastamise, sorteerimise või saasteainete või saastunud sööda teatava osa mehaanilise kõrvaldamisega, kuna sellised menetlused on tavalise tootmisprotsessi osa.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 (4) I lisas loetletud tehnoloogiliste lisandite kategooriasse on lisatud selliste söödalisandite funktsionaalrühm, mis tõkestavad või vähendavad mükotoksiinide imendumist, soodustavad nende eraldumist või muudavad nende toimeviisi ja vähendavad seega mükotoksiinide võimalikku kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele. Kuna kõnealused lisandid ei muuda soovimatute ainete sisaldust söödas, ei detoksifitseeri kõnealuste lisaainete kasutamine sööta ja sellest tulenevalt ei kuulu selliste lisaainete kasutamine käesoleva määruse reguleerimisalasse. Kuna sellised tooted ei ole ette nähtud kasutamiseks nõuetele mittevastava sööda puhul, ei kuulu need käesoleva määruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 (4) I lisas loetletud tehnoloogiliste lisandite kategooriasse on lisatud selliste söödalisandite funktsionaalrühm, mis tõkestavad või vähendavad mükotoksiinide imendumist, soodustavad nende eraldumist või muudavad nende toimeviisi ja vähendavad seega mükotoksiinide võimalikku kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele. Kuna kõnealused lisandid ei muuda soovimatute ainete sisaldust söödas, ei detoksifitseeri kõnealuste lisaainete kasutamine sööta ja sellest tulenevalt ei kuulu selliste lisaainete kasutamine käesoleva määruse reguleerimisalasse. Kuna sellised tooted ei ole ette nähtud kasutamiseks nõuetele mittevastava sööda puhul, ei kuulu need käesoleva määruse reguleerimisalasse.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõike 3 kohaselt tuleks detoksifitseerimismenetlus läbi viia ettevõttes, mis on selleks otstarbeks tunnustatud. Nõuetekohase ja tõhusa detoksifitseerimise tagamiseks peaks pädev asutus heaks kiitma detoksifitseerimismenetluse läbiviimise asjakohases ettevõttes. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõike 3 kohaselt tuleks detoksifitseerimismenetlus läbi viia ettevõttes, mis on selleks otstarbeks tunnustatud. Nõuetekohase ja tõhusa detoksifitseerimise tagamiseks peaks pädev asutus heaks kiitma detoksifitseerimismenetluse läbiviimise asjakohases ettevõttes.

| (8) | Võib juhtuda, et väga suur osa söödast on saastunud saasteainega, mille jaoks on olemas saastest puhastamise menetlus, kuid toiduohutusamet ei ole seda veel hinnanud. Et ära hoida sellise suure koguse sööda asjatut hävitamist, võib sellises erandlikus olukorras olla asjakohane taotleda, et toiduohutusamet annaks hinnangu detoksifitseerimismenetluse kohta lühikese etteteatamisega, nt 10 tööpäeva jooksul. Kui sellise hindamise tulemus on positiivne, võib pädev asutus lubada kindlakstehtud saastunud sööda detoksifitseerimist kindlaksmääratud aja jooksul. Detoksifitseerimismenetluse tähtajatuks kasutamiseks on vajalik selle täielik riskihindamine positiivse tulemusega. |
| --- | --- |

(8)

Võib juhtuda, et väga suur osa söödast on saastunud saasteainega, mille jaoks on olemas saastest puhastamise menetlus, kuid toiduohutusamet ei ole seda veel hinnanud. Et ära hoida sellise suure koguse sööda asjatut hävitamist, võib sellises erandlikus olukorras olla asjakohane taotleda, et toiduohutusamet annaks hinnangu detoksifitseerimismenetluse kohta lühikese etteteatamisega, nt 10 tööpäeva jooksul. Kui sellise hindamise tulemus on positiivne, võib pädev asutus lubada kindlakstehtud saastunud sööda detoksifitseerimist kindlaksmääratud aja jooksul. Detoksifitseerimismenetluse tähtajatuks kasutamiseks on vajalik selle täielik riskihindamine positiivse tulemusega.

| (9) | Praegu tehakse sööda detoksifitseerimist. Kuna pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva võib kasutada ainult selliseid detoksifitseerimismenetlusi, mis on toiduohutusameti teadusliku hindamise läbinud ja positiivse tulemuse saanud ning mille pädev asutus on heaks kiitnud, on asjakohane näha ette piisavalt aega enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

(9)

Praegu tehakse sööda detoksifitseerimist. Kuna pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva võib kasutada ainult selliseid detoksifitseerimismenetlusi, mis on toiduohutusameti teadusliku hindamise läbinud ja positiivse tulemuse saanud ning mille pädev asutus on heaks kiitnud, on asjakohane näha ette piisavalt aega enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse sellise detoksifitseerimismenetluse suhtes, mille abil nõuetele mittevastavas saastunud söödas esinev direktiivi 2002/32/EÜ I lisas loetletud soovimatu aine sihipäraselt: kõrvaldatakse (edaspidi „füüsikaline detoksifitseerimismenetlus”), lagundatakse või lõhustatakse keemiliste ainete mõjul kahjututeks ühenditeks (edaspidi „keemiline detoksifitseerimismenetlus”) või metaboliseeritakse või lõhustatakse või desaktiveeritakse (mikro)bioloogilise protsessi teel kahjututeks ühenditeks (edaspidi „(mikro)bioloogiline detoksifitseerimismenetlus”).

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata sellise lihtsa detoksifitseerimismenetluse suhtes, millega vähendatakse soovimatu ainega saastumist tavapärase rafineerimise, puhastamise, sorteerimise või saasteainete või saastunud sööda teatava osa mehaanilise kõrvaldamisega

Artikkel 2

Detoksifitseerimismenetluse kasutamine

Detoksifitseerimismenetlust tehakse ainult siis, kui:

| — | menetlus on eranditult ette nähtud sellise sööda detoksifitseerimiseks, mille puhul direktiivi 2002/32/EÜ kohane nõuetele mittevastavus ei tulene tahtlikust mittevastavusest määruse (EÜ) nr 183/2005 artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

menetlus on eranditult ette nähtud sellise sööda detoksifitseerimiseks, mille puhul direktiivi 2002/32/EÜ kohane nõuetele mittevastavus ei tulene tahtlikust mittevastavusest määruse (EÜ) nr 183/2005 artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuetele;

| — | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) on komisjoni nõudmisel teinud detoksifitseerimismenetluse teadusliku hindamise ja jõudnud järeldusele, et detoksifitseerimismenetlus vastab artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud vastuvõetavusnõuetele. |
| --- | --- |

—

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) on komisjoni nõudmisel teinud detoksifitseerimismenetluse teadusliku hindamise ja jõudnud järeldusele, et detoksifitseerimismenetlus vastab artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud vastuvõetavusnõuetele.

Artikkel 3

Füüsikalise detoksifitseerimismenetluse vastuvõetavusnõuded

1.   Toiduohutusamet hindab füüsikalise detoksifitseerimismenetluse teadusliku hindamise käigus järgmiste nõuete täitmist:

| a) | menetlus on tõhus; |
| --- | --- |

a)

menetlus on tõhus;

| b) | see ei kahjusta sööda omadusi ja olemust ning |
| --- | --- |

b)

see ei kahjusta sööda omadusi ja olemust ning

| c) | on tagatud söödast eemaldatud osa ohutu kõrvaldamine. |
| --- | --- |

c)

on tagatud söödast eemaldatud osa ohutu kõrvaldamine.

2.   Teave, mille söödakäitleja esitab komisjonile sellise menetluse hindamiseks, on esitatud lisa punktis 1.

Artikkel 4

Keemilise detoksifitseerimismenetluse vastuvõetavusnõuded

1.   Toiduohutusamet hindab keemilise detoksifitseerimismenetluse teadusliku hindamise käigus järgmiste nõuete täitmist:

| a) | menetlus tehakse täielikult kirjeldatud ja heakskiidetud kemikaaliga; |
| --- | --- |

a)

menetlus tehakse täielikult kirjeldatud ja heakskiidetud kemikaaliga;

| b) | menetlus on tõhus ja pöördumatu; |
| --- | --- |

b)

menetlus on tõhus ja pöördumatu;

| c) | menetluse tulemusena ei teki detoksifitseeritud söödas detoksifitseerimismenetlusel kasutatud keemiliste ainete kahjulikke jääke; |
| --- | --- |

c)

menetluse tulemusena ei teki detoksifitseeritud söödas detoksifitseerimismenetlusel kasutatud keemiliste ainete kahjulikke jääke;

| d) | menetluse tulemusena ei teki asjaomase saasteaine reaktsioonisaadusi, mis ohustavad loomade ja inimeste tervist ning keskkonda ning |
| --- | --- |

d)

menetluse tulemusena ei teki asjaomase saasteaine reaktsioonisaadusi, mis ohustavad loomade ja inimeste tervist ning keskkonda ning

| e) | menetlus ei kahjusta sööda omadusi ja olemust. |
| --- | --- |

e)

menetlus ei kahjusta sööda omadusi ja olemust.

2.   Teave, mille söödakäitleja esitab komisjonile sellise menetluse hindamiseks, on esitatud lisa punktis 2.

Artikkel 5

(Mikro)bioloogilise detoksifitseerimismenetluse vastuvõetavusnõuded

1.   Toiduohutusamet hindab (mikro)bioloogilise detoksifitseerimismenetluse teadusliku hindamise käigus järgmiste nõuete täitmist:

| a) | menetlus tehakse täielikult kirjeldatud ja heakskiidetud (mikro)bioloogilise toimeainega; |
| --- | --- |

a)

menetlus tehakse täielikult kirjeldatud ja heakskiidetud (mikro)bioloogilise toimeainega;

| b) | menetlus on tõhus ja pöördumatu; |
| --- | --- |

b)

menetlus on tõhus ja pöördumatu;

| c) | menetluse tulemusena ei teki detoksifitseeritud söödas detoksifitseerimismenetlusel kasutatud (mikro)bioloogiliste toimeainete kahjulikke jääke; |
| --- | --- |

c)

menetluse tulemusena ei teki detoksifitseeritud söödas detoksifitseerimismenetlusel kasutatud (mikro)bioloogiliste toimeainete kahjulikke jääke;

| d) | menetluse tulemusena ei teki asjaomase saasteaine metaboliite, mis ohustavad loomade ja inimeste tervist ning keskkonda ning |
| --- | --- |

d)

menetluse tulemusena ei teki asjaomase saasteaine metaboliite, mis ohustavad loomade ja inimeste tervist ning keskkonda ning

| e) | menetlus ei kahjusta sööda omadusi ja olemust. |
| --- | --- |

e)

menetlus ei kahjusta sööda omadusi ja olemust.

2.   Teave, mille söödakäitleja esitab komisjonile sellise menetluse hindamiseks, on esitatud lisa punktis 3.

Artikkel 6

Ettevõtted, kus detoksifitseerimismenetlust läbi viiakse

1.   Söödakäitlejad tagavad, et nende kontrolli all olevad ja määruse (EÜ) nr 183/2005 kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtted on pädeva asutuse poolt tunnustatud, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 3 punktis e, kui sellised ettevõtted viivad läbi artiklis 1 osutatud detoksifitseerimismenetlusi. Tunnustamine antakse määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõikes 3 ettenähtud korras.

2.   Tõhusa ja nõuetekohase detoksifitseerimismenetluse läbiviimiseks asjaomases ettevõttes võib punktis 1 osutatud pädev asutus nõuda, et söödakäitleja esitaks sõltumatu eksperdi nõuandeid, et teha otsus detoksifitseerimismenetluse läbiviimise kohta selles ettevõttes.

3.   Määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 19 lõikes 2 määratletud tunnustatud ettevõtete liikmesriikide loetelus tuleb loetleda need ettevõtted, mis on detoksifitseerimismenetluse läbiviimiseks heaks kiidetud. Komisjon avaldab nimetatud loetelude liikmesriikide lingid teabe eesmärgil oma veebisaidil.

Artikkel 7

Hädaolukorrad

Juhul, kui on vaja kiiresti saastatusest puhastada suurt kogust sööta sellise detoksifitseerimismenetlusega, mida toiduohutusamet ei ole veel hinnanud, võib komisjon pädeva asutuse taotluse korral nõuda, et toiduohutusamet esitaks lühikese aja jooksul detoksifitseerimismenetluse hinnangu, et positiivse tulemuse korral oleks võimalik kindlaksmääratud lühikese aja jooksul konkreetselt kindlaksmääratud saastunud saadetiste detoksifitseerimine. Sellise detoksifitseerimismenetluse laiem kasutamine määramata ajaks on lubatud üksnes pärast seda, kui toiduohutusamet on teinud põhjaliku teadusliku hindamise ja saanud positiivse tulemuse.

Artikkel 8

Üleminekumeetmed

Söödakäitlejad, kes kasutavad enne käesoleva määruse kohaldamist detoksifitseerimismenetlust, mille toiduohutusamet on enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva heaks kiitnud, või kes on esitanud lisas nõutud vajaliku teabe enne 1. juulit 2016, kuid toiduohutusamet ei ole käesoleva määruse kohaldamise kuupäevaks hindamist lõpule viinud, võivad jätkuvalt kasutada detoksifitseerimismenetlust, mille jaoks oodatakse pädeva asutuse otsust detoksifitseerimismenetluse kasutamise heakskiitmise kohta asjaomases ettevõttes.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 1.

1

(2)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2009, 13. juuli 2009, sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ (ELT L 229, 1.9.2009, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1831/2003, 22. september 2003, loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

4

---

LISA

1.   Teave, mis tuleb esitada füüsikalise detoksifitseerimismenetluse heakskiitmise eesmärgil, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 2

Komisjonile esitatakse iga materjali kohta (söödamaterjal, segasööt, kõik muud loomade söötmiseks ettenähtud tooted) järgmised andmed:

| a) | andmed füüsikalise detoksifitseerimismenetluse tõhususe kohta saastatuse eemaldamiseks söödapartiist, nii et söödapartii vastab direktiivi 2002/32/EÜ nõuetele; |
| --- | --- |

a)

andmed füüsikalise detoksifitseerimismenetluse tõhususe kohta saastatuse eemaldamiseks söödapartiist, nii et söödapartii vastab direktiivi 2002/32/EÜ nõuetele;

| b) | tõendus, et detoksifitseerimismenetlus ei kahjusta sööda omadusi ja olemust ning |
| --- | --- |

b)

tõendus, et detoksifitseerimismenetlus ei kahjusta sööda omadusi ja olemust ning

| c) | tagatised söödast eemaldatud osa ohutu kõrvaldamise kohta. |
| --- | --- |

c)

tagatised söödast eemaldatud osa ohutu kõrvaldamise kohta.

2.   Teave, mis tuleb esitada keemilise detoksifitseerimismenetluse heakskiitmise eesmärgil, nagu on osutatud artikli 4 lõikes 2

Komisjonile esitatakse iga materjali kohta (söödamaterjal, segasööt, kõik muud loomade söötmiseks ettenähtud tooted) järgmised andmed:

| a) | tõendus, et detoksifitseerimismenetlus on tõhus, kuna detoksifitseeritud sööt vastab direktiivi 2002/32/EÜ nõuetele, ning et menetlus on pöördumatu; |
| --- | --- |

a)

tõendus, et detoksifitseerimismenetlus on tõhus, kuna detoksifitseeritud sööt vastab direktiivi 2002/32/EÜ nõuetele, ning et menetlus on pöördumatu;

| b) | tõendus, et detoksifitseerimismenetluse tulemusena ei teki detoksifitseeritud söödas detoksifitseerimismenetlusel kasutatud keemiliste ainete (lähteühendi või reaktsioonisaadusena) kahjulikke jääke; |
| --- | --- |

b)

tõendus, et detoksifitseerimismenetluse tulemusena ei teki detoksifitseeritud söödas detoksifitseerimismenetlusel kasutatud keemiliste ainete (lähteühendi või reaktsioonisaadusena) kahjulikke jääke;

| c) | üksikasjalikud andmed keemilise aine kohta, keemilise aine toimeviisi kohta detoksifitseerimismenetluse käigus ning keemilise aine edasine saatus; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikud andmed keemilise aine kohta, keemilise aine toimeviisi kohta detoksifitseerimismenetluse käigus ning keemilise aine edasine saatus;

| d) | tõendus, et detoksifitseerimismenetluse tulemusena tekkivad saasteaine reaktsioonisaadused ei ohusta loomade ja inimeste tervist ega keskkonda; |
| --- | --- |

d)

tõendus, et detoksifitseerimismenetluse tulemusena tekkivad saasteaine reaktsioonisaadused ei ohusta loomade ja inimeste tervist ega keskkonda;

| e) | tõendus, et detoksifitseerimismenetlus ei kahjusta detoksifitseeritava sööda omadusi ja olemust. |
| --- | --- |

e)

tõendus, et detoksifitseerimismenetlus ei kahjusta detoksifitseeritava sööda omadusi ja olemust.

3.   Teave, mis tuleb esitada (mikro)bioloogilise detoksifitseerimismenetluse heakskiitmise eesmärgil, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 2

Komisjonile esitatakse iga materjali kohta (söödamaterjal, segasööt, kõik muud loomade söötmiseks ettenähtud tooted) järgmised andmed:

| a) | tõendus, et detoksifitseerimismenetlus on tõhus, kuna detoksifitseeritud sööt vastab direktiivi 2002/32/EÜ nõuetele, ning et menetlus on pöördumatu; |
| --- | --- |

a)

tõendus, et detoksifitseerimismenetlus on tõhus, kuna detoksifitseeritud sööt vastab direktiivi 2002/32/EÜ nõuetele, ning et menetlus on pöördumatu;

| b) | tõendus, et detoksifitseerimismenetluse tulemusena ei teki detoksifitseeritud söödas detoksifitseerimismenetlusel kasutatud (mikro)bioloogilise toimeaine (lähteühendi või metaboliidina) kahjulikke jääke; |
| --- | --- |

b)

tõendus, et detoksifitseerimismenetluse tulemusena ei teki detoksifitseeritud söödas detoksifitseerimismenetlusel kasutatud (mikro)bioloogilise toimeaine (lähteühendi või metaboliidina) kahjulikke jääke;

| c) | tõendus, et detoksifitseerimismenetluses ei jää ellu mikroorganisme, kelle vastuvõtlikkus detoksifitseerimismenetluse suhtes on vähenenud; |
| --- | --- |

c)

tõendus, et detoksifitseerimismenetluses ei jää ellu mikroorganisme, kelle vastuvõtlikkus detoksifitseerimismenetluse suhtes on vähenenud;

| d) | üksikasjalikud andmed (mikro)bioloogilise toimeaine toimeviisi kohta detoksifitseerimismenetluse käigus ning selle edasine saatus; |
| --- | --- |

d)

üksikasjalikud andmed (mikro)bioloogilise toimeaine toimeviisi kohta detoksifitseerimismenetluse käigus ning selle edasine saatus;

| e) | tõendus, et detoksifitseerimismenetluse tulemusena tekkivad saasteaine metaboliidid ei ohusta loomade ja inimeste tervist ega keskkonda; |
| --- | --- |

e)

tõendus, et detoksifitseerimismenetluse tulemusena tekkivad saasteaine metaboliidid ei ohusta loomade ja inimeste tervist ega keskkonda;

| f) | tõendus, et detoksifitseerimismenetlus ei kahjusta detoksifitseeritava sööda omadusi ja olemust. |
| --- | --- |

f)

tõendus, et detoksifitseerimismenetlus ei kahjusta detoksifitseeritava sööda omadusi ja olemust.

---

| 21.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/787,

19. mai 2015,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 4. septembril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik” või „HRV”) pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordiga liitu. Komisjon algatas uurimise nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus”) artikli 5 alusel ning avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
   (2) (edaspidi „algatamisteade”). |
| --- | --- |

(1)

4. septembril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik” või „HRV”) pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordiga liitu. Komisjon algatas uurimise nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus”) artikli 5 alusel ning avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
   (2) (edaspidi „algatamisteade”).

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 22. juulil 2014 Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes on kaaliumatsesulfaami ainutootja liidus. Kaebuse esitaja esindab seega 100 % kogu liidu kaaliumatsesulfaamitoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 22. juulil 2014 Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes on kaaliumatsesulfaami ainutootja liidus. Kaebuse esitaja esindab seega 100 % kogu liidu kaaliumatsesulfaamitoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.2.   Huvitatud isikud

| (3) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ning kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(3)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ning kutsus neid üles osalema.

| (4) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(4)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.3.   Võrdlusriigi tootjad

| (5) | Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et kaebuses esitatud teabe põhjal toodetakse vaatlusalust toodet teadaolevalt ainult liidus ja HRVs. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(5)

Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et kaebuses esitatud teabe põhjal toodetakse vaatlusalust toodet teadaolevalt ainult liidus ja HRVs. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (6) | Siiski võttis komisjon ühendust kõigi üheksa kolmanda riigiga, kelle kohta Eurostati statistika näitas vaatlusaluse tootega samade CN-koodide alla kuuluvate toodete eksporti liitu. Komisjon palus neilt abi kaaliumatsesulfaami tootjate ja/või tootjate ühenduste kindlakstegemisel. Ükski nimetatud kolmandatest riikidest ei suutnud kaaliumatsesulfaami tootjaid kindlaks teha. Seega ei tuvastatud tootmist mujal kui liidus ja vaatlusaluses riigis. |
| --- | --- |

(6)

Siiski võttis komisjon ühendust kõigi üheksa kolmanda riigiga, kelle kohta Eurostati statistika näitas vaatlusaluse tootega samade CN-koodide alla kuuluvate toodete eksporti liitu. Komisjon palus neilt abi kaaliumatsesulfaami tootjate ja/või tootjate ühenduste kindlakstegemisel. Ükski nimetatud kolmandatest riikidest ei suutnud kaaliumatsesulfaami tootjaid kindlaks teha. Seega ei tuvastatud tootmist mujal kui liidus ja vaatlusaluses riigis.

1.4.   Väljavõtteline uuring

| (7) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

a)   Importijate väljavõtteline uuring

| (8) | Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon mitteseotud importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. |
| --- | --- |

(8)

Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon mitteseotud importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

| (9) | Vastuseid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. |
| --- | --- |

(9)

Vastuseid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

b)   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (10) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud andmed. Samuti palus komisjon liidu juures tegutseval HRV esindusel kindlaks teha ülejäänud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta. |
| --- | --- |

(10)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud andmed. Samuti palus komisjon liidu juures tegutseval HRV esindusel kindlaks teha ülejäänud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta.

| (11) | Nõutud teabe esitasid neli vaatlusaluse riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Ühel neist eksportivatest tootjatest puudus uurimisperioodil müük liitu. Seega ei olnud teda võimalik uurida, mistõttu oli koostööd tegevaid äriühinguid kolm. Nende arvele jäi uurimisperioodi vältel vaatlusaluse toote kogu import liitu. Asjaosaliste vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(11)

Nõutud teabe esitasid neli vaatlusaluse riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Ühel neist eksportivatest tootjatest puudus uurimisperioodil müük liitu. Seega ei olnud teda võimalik uurida, mistõttu oli koostööd tegevaid äriühinguid kolm. Nende arvele jäi uurimisperioodi vältel vaatlusaluse toote kogu import liitu. Asjaosaliste vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

1.5.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

| (12) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile kolmele koostööd tegevale eksportivale tootjale vaatlusaluses riigis. Ükski kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast ei esitanud turumajandusliku kohtlemise taotlust. |
| --- | --- |

(12)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile kolmele koostööd tegevale eksportivale tootjale vaatlusaluses riigis. Ükski kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast ei esitanud turumajandusliku kohtlemise taotlust.

1.6.   Küsimustiku vastused

| (13) | Komisjon saatis küsimustikud liidu tootjale, kolmele vaatlusaluse riigi koostööd tegevale eksportivale tootjale ning kõigile sõltumatutele importijatele ja kasutajatele, kes näitasid üles huvi uurimise vastu. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon saatis küsimustikud liidu tootjale, kolmele vaatlusaluse riigi koostööd tegevale eksportivale tootjale ning kõigile sõltumatutele importijatele ja kasutajatele, kes näitasid üles huvi uurimise vastu.

| (14) | Vastused küsimustikule saadi liidu tootjalt, kolmelt vaatlusaluse riigi koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt ja ühelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(14)

Vastused küsimustikule saadi liidu tootjalt, kolmelt vaatlusaluse riigi koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt ja ühelt kasutajalt.

1.7.   Kontrollkäigud

| (15) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

  Liidu tootja







  — | Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

(15)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootja

—

Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Saksamaa;

Importijad

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksamaa;

| — | Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Saksamaa;

| — | The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, USA; |
| --- | --- |

—

The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, USA;

Kasutajad

| — | The Wrigley Company Limited, Plymouth, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

The Wrigley Company Limited, Plymouth, Ühendkuningriik;

Vaatlusaluse riigi eksportivad tootjad

| — | Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Lai'ani maakond, HRV; |
| --- | --- |

—

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Lai'ani maakond, HRV;

| — | Suzhou Hope Technology Co., Ltd, Zhangjiagang, HRV; |
| --- | --- |

—

Suzhou Hope Technology Co., Ltd, Zhangjiagang, HRV;

| — | Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd, Suzhou ja Liyang, HRV. |
| --- | --- |

—

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd, Suzhou ja Liyang, HRV.

1.8.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (16) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2011. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(16)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2011. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (17) | Vaatlusalune toode on kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62-3), mis on pärit HRV-st, aga ka HRV-st pärit kaaliumatsesulfaam, mis sisaldub valmististes ja/või segudes, mis sisaldavad ka muid magusaineid ja/või vett (edaspidi „uurimisalune toode”), ning kuulub praegu CN-koodide ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 ja ex 3824 90 96 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Kaaliumatsesulfaami tuntakse ka nimetuste atsesulfaam-K ja Ace K all. |
| --- | --- |

(17)

Vaatlusalune toode on kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62-3), mis on pärit HRV-st, aga ka HRV-st pärit kaaliumatsesulfaam, mis sisaldub valmististes ja/või segudes, mis sisaldavad ka muid magusaineid ja/või vett (edaspidi „uurimisalune toode”), ning kuulub praegu CN-koodide ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 ja ex 3824 90 96 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Kaaliumatsesulfaami tuntakse ka nimetuste atsesulfaam-K ja Ace K all.

| (18) | Kaaliumatsesulfaami kasutatakse sünteesmagusainena paljudes valdkondades, näiteks toiduainetes, jookides ja farmaatsiatoodetes. |
| --- | --- |

(18)

Kaaliumatsesulfaami kasutatakse sünteesmagusainena paljudes valdkondades, näiteks toiduainetes, jookides ja farmaatsiatoodetes.

2.2.   Samasugune toode

| (19) | Liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud kaaliumatsesulfaamil leiti olevat samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samasugused peamised kasutusalad kui vaatlusaluses riigis toodetud ja liitu ekspordiks müüdud kaaliumatsesulfaamil. Seega käsitatakse neid tooteid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(19)

Liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud kaaliumatsesulfaamil leiti olevat samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samasugused peamised kasutusalad kui vaatlusaluses riigis toodetud ja liitu ekspordiks müüdud kaaliumatsesulfaamil. Seega käsitatakse neid tooteid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (20) | Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalvääruse nende HRV eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalvääruse nende HRV eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (21) | Põhjenduse 12 kohaselt ei ole aga ükski koostööd tegev eksportiv tootja esitanud taotlust turumajandusliku kohtlemise saamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Põhjenduse 12 kohaselt ei ole aga ükski koostööd tegev eksportiv tootja esitanud taotlust turumajandusliku kohtlemise saamiseks.

3.2.   Normaalväärtus

| (22) | Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

| (23) | Kuna kolmas võrdlusriik vastavalt põhjendusele 6 puudus, tuletati normaalväärtus samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel. Määrati kindlaks müügikogused, mille ulatuses liidu tootja müüs tooteliike, mis vastasid Hiina koostööd tegevate tootjate müüdud tooteliikidele liidu turul uurimisperioodi vältel. Liidu tootja müük sõltumatutele klientidele leiti olevat tüüpiline, kui see väljendus protsendina vaatlusaluse toote ekspordi kogumahust ja tooteliikide kaupa. Nende tooteliikide müük oli liidu tootjale kasumlik. Nende keskmine müügihind liidus võeti normaalväärtuseks. |
| --- | --- |

(23)

Kuna kolmas võrdlusriik vastavalt põhjendusele 6 puudus, tuletati normaalväärtus samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel. Määrati kindlaks müügikogused, mille ulatuses liidu tootja müüs tooteliike, mis vastasid Hiina koostööd tegevate tootjate müüdud tooteliikidele liidu turul uurimisperioodi vältel. Liidu tootja müük sõltumatutele klientidele leiti olevat tüüpiline, kui see väljendus protsendina vaatlusaluse toote ekspordi kogumahust ja tooteliikide kaupa. Nende tooteliikide müük oli liidu tootjale kasumlik. Nende keskmine müügihind liidus võeti normaalväärtuseks.

3.3.   Ekspordihind

| (24) | Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Seega kujunes ekspordihinnaks vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(24)

Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Seega kujunes ekspordihinnaks vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.4.   Võrdlus

| (25) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (26) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(26)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (27) | Eelkõige tegi komisjon kohandusi kaubandustasandi erinevuste põhjal, kuna tehti kindlaks, et ainus liidu tootja müüs peamiselt kasutajatele, Hiina tootjad aga peamiselt kauplejatele. Teiseks võeti mitme märkuse põhjal arvesse Hiina kaaliumatsesulfaami ja liidu tootja kaaliumatsesulfaami vahelist kvaliteedierinevust ning seda, kuidas turg seda erinevust tajub. Lisaks kohandati normaalväärtust vastavalt teatavale erakorralisele teadus- ja arendustegevusele ning liidu tootja turunduskuludele uurimisperioodi vältel. Neid kulusid käsitletakse üksikasjalikumalt põhjenduses 67. |
| --- | --- |

(27)

Eelkõige tegi komisjon kohandusi kaubandustasandi erinevuste põhjal, kuna tehti kindlaks, et ainus liidu tootja müüs peamiselt kasutajatele, Hiina tootjad aga peamiselt kauplejatele. Teiseks võeti mitme märkuse põhjal arvesse Hiina kaaliumatsesulfaami ja liidu tootja kaaliumatsesulfaami vahelist kvaliteedierinevust ning seda, kuidas turg seda erinevust tajub. Lisaks kohandati normaalväärtust vastavalt teatavale erakorralisele teadus- ja arendustegevusele ning liidu tootja turunduskuludele uurimisperioodi vältel. Neid kulusid käsitletakse üksikasjalikumalt põhjenduses 67.

3.5.   Dumpingumarginaalid

| (28) | Iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon kaalutud keskmist ekspordihinda tooteliikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtusega kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(28)

Iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon kaalutud keskmist ekspordihinda tooteliikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtusega kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (29) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 37,4 % |

(29)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

37,4 %

| (30) | Kõigi teiste vaatlusaluse riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö määr on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna Eurostati impordistatistika kohaselt vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust. |
| --- | --- |

(30)

Kõigi teiste vaatlusaluse riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö määr on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna Eurostati impordistatistika kohaselt vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust.

| (31) | Käesoleval juhul on koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport liitu moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon võtta dumpingu jääkmarginaali aluseks selle koostööd tegeva äriühingu, kelle dumpingumarginaal on suurim. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleval juhul on koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport liitu moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon võtta dumpingu jääkmarginaali aluseks selle koostööd tegeva äriühingu, kelle dumpingumarginaal on suurim.

| (32) | Esialgne dumpingu jääkmarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on seega 97,8 %.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 37,4 % |
| Kõik teised äriühingud | 97,8 % |

(32)

Esialgne dumpingu jääkmarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on seega 97,8 %.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

37,4 %

Kõik teised äriühingud

97,8 %

4.   KAHJU

4.1.   Sissejuhatav märkus

| (33) | Analüüsis käsitletakse ainult üht äriühingut. Seetõttu on enamik näitajatest esitatud konfidentsiaalsuse huvides indekseeritult või vahemikena. |
| --- | --- |

(33)

Analüüsis käsitletakse ainult üht äriühingut. Seetõttu on enamik näitajatest esitatud konfidentsiaalsuse huvides indekseeritult või vahemikena.

4.2.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (34) | Samasugust toodet tootis liidus uurimisperioodil üks tootja, kes moodustab liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

Samasugust toodet tootis liidus uurimisperioodil üks tootja, kes moodustab liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

4.3.   Liidu tarbimine

| (35) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu esitatud andmete, Hiina ekspordistatistika ja koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt pärit andmete põhjal. Eurostati andmed ei olnud selleks sobivad, kuna vaatlusalust toodet imporditakse mitme CN-koodi all koos paljude teiste toodetega. Kuna üheski kolmandas riigis kaaliumatsesulfaami ei toodetud, pärines kogu import liitu HRVst. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu esitatud andmete, Hiina ekspordistatistika ja koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt pärit andmete põhjal. Eurostati andmed ei olnud selleks sobivad, kuna vaatlusalust toodet imporditakse mitme CN-koodi all koos paljude teiste toodetega. Kuna üheski kolmandas riigis kaaliumatsesulfaami ei toodetud, pärines kogu import liitu HRVst.

| (36) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (indeks) | 100 | 104 | 110 | 104 |
| Allikas: liidu tootmisharult, koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed |

(36)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (indeks)

100

104

110

104

Allikas: liidu tootmisharult, koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed

| (37) | Kaaliumatsesulfaami tarbimine liidus suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 4 %, väidetavalt nõudluse suurenemise tõttu suhkruvabade toodete järele liidus. Vaatlusaluse perioodi viimasel aastal vähenes tarbimine muude (uute) magusainete põhjustatud suurema konkurentsi tõttu. See vähenemine näib aga olevat ajutise iseloomuga ning puuduvad selged tõendid selle kohta, et nõudlus kaaliumatsesulfaami järele võiks lähiaastatel veelgi väheneda. |
| --- | --- |

(37)

Kaaliumatsesulfaami tarbimine liidus suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 4 %, väidetavalt nõudluse suurenemise tõttu suhkruvabade toodete järele liidus. Vaatlusaluse perioodi viimasel aastal vähenes tarbimine muude (uute) magusainete põhjustatud suurema konkurentsi tõttu. See vähenemine näib aga olevat ajutise iseloomuga ning puuduvad selged tõendid selle kohta, et nõudlus kaaliumatsesulfaami järele võiks lähiaastatel veelgi väheneda.

4.4.   Import HRVst

4.4.1.   HRV impordi maht ja turuosa

| (38) | Komisjon tegi Hiinast pärit impordi mahu kindlaks Hiina ekspordistatistika põhjal, mida võrreldi kolme HRV eksportiva tootja esitatud andmetega, mis moodustasid vaatlusaluse toote kogu ekspordimahu uurimisperioodi vältel. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon tegi Hiinast pärit impordi mahu kindlaks Hiina ekspordistatistika põhjal, mida võrreldi kolme HRV eksportiva tootja esitatud andmetega, mis moodustasid vaatlusaluse toote kogu ekspordimahu uurimisperioodi vältel.

| (39) | HRVst pärit import liitu ja selle turuosa muutusid järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht | 1 612 | 1 816 | 2 051 | 1 831 |
| HRVst pärit impordi turuosa (indeks) | 100 | 108 | 115 | 110 |
| Allikas: koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed |

(39)

HRVst pärit import liitu ja selle turuosa muutusid järgmiselt.

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht

1 612

1 816

2 051

1 831

HRVst pärit impordi turuosa (indeks)

100

108

115

110

Allikas: koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed

| (40) | HRVst pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 14 %. Samal perioodil kasvas ka Hiinast pärit impordi turuosa, suurenedes uurimisperioodi vältel 10 % võrra, 65–80 %ni. |
| --- | --- |

(40)

HRVst pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 14 %. Samal perioodil kasvas ka Hiinast pärit impordi turuosa, suurenedes uurimisperioodi vältel 10 % võrra, 65–80 %ni.

4.4.2.   HRVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (41) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Hiina koostööd tegevatelt tootjatelt saadud andmete põhjal. HRVst liitu imporditud toodete kaalutud keskmine CIF-hind eurodes kg kohta muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  HRVst pärit impordi CIF-hinnad (eurot/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmised impordihinnad | 5,71 | 5,11 | 4,30 | 3,99 |
| Indeks | 100 | 90 | 75 | 70 |
| Allikas: koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed |

(41)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Hiina koostööd tegevatelt tootjatelt saadud andmete põhjal. HRVst liitu imporditud toodete kaalutud keskmine CIF-hind eurodes kg kohta muutus järgmiselt.

Tabel 3

HRVst pärit impordi CIF-hinnad (eurot/kg)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Kaalutud keskmised impordihinnad

5,71

5,11

4,30

3,99

Indeks

100

90

75

70

Allikas: koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed

| (42) | HRVst pärit impordi keskmine hind vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokku 30 % võrra. |
| --- | --- |

(42)

HRVst pärit impordi keskmine hind vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokku 30 % võrra.

| (43) | Et teha kindlaks hinna allalöömist uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  a) | ainsa liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu, mida kasutati Hiina eksportivate tootjate poolt liitu eksporditavate tooteliikide müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul; |
| --- | --- | --- |

(43)

Et teha kindlaks hinna allalöömist uurimisperioodil, võrdles komisjon:

a)

ainsa liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu, mida kasutati Hiina eksportivate tootjate poolt liitu eksporditavate tooteliikide müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul;

| b) | vastavaid koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude (6,5 %) ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

b)

vastavaid koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude (6,5 %) ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (44) | Liidu tootmisharu kaalutud keskmist hinda võrreldi koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmiste hindadega tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, arvates maha soodustused ja hinnaalandused ning olles kohandanud vastavalt liidu tootmisharu hindadele kvaliteedierinevust, seda, kuidas turg seda erinevust tajub, teadus- ja arendustegevust ning turunduskulusid põhjenduses 27 esitatud põhjustel. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Komisjon leidis, et HRVst pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on vahemikus 18–45 %. |
| --- | --- |

(44)

Liidu tootmisharu kaalutud keskmist hinda võrreldi koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmiste hindadega tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, arvates maha soodustused ja hinnaalandused ning olles kohandanud vastavalt liidu tootmisharu hindadele kvaliteedierinevust, seda, kuidas turg seda erinevust tajub, teadus- ja arendustegevust ning turunduskulusid põhjenduses 27 esitatud põhjustel. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Komisjon leidis, et HRVst pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on vahemikus 18–45 %.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

| (45) | Uurides alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. Kahju kindlakstegemisel ei eristanud komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, kuna ainus liidu tootja kujutas endast liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Komisjon hindas majandusnäitajaid ainsa liidu tootja kohta käivate andmete alusel. Andmeid peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(45)

Uurides alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. Kahju kindlakstegemisel ei eristanud komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, kuna ainus liidu tootja kujutas endast liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Komisjon hindas majandusnäitajaid ainsa liidu tootja kohta käivate andmete alusel. Andmeid peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

| (46) | Majandusnäitajad on järgmised: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Neid on analüüsitud järgmiselt. |
| --- | --- |

(46)

Majandusnäitajad on järgmised: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Neid on analüüsitud järgmiselt.

4.5.2.   Kahju näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (47) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (indeks) | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks) | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(47)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised.

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Tootmismaht (indeks)

100

81

70

69

Tootmisvõimsus (indeks)

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)

100

81

70

69

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

| (48) | Liidu tootmisharu toomismaht vähenes pidevalt, kokku 31 % võrra. Vaatlusalusel perioodil sulges liidu tootja üha rohkem tootmisrajatisi, et kulutusi piirata. Uurimisperioodil suleti tehas sel põhjusel kokku neljaks kuuks. |
| --- | --- |

(48)

Liidu tootmisharu toomismaht vähenes pidevalt, kokku 31 % võrra. Vaatlusalusel perioodil sulges liidu tootja üha rohkem tootmisrajatisi, et kulutusi piirata. Uurimisperioodil suleti tehas sel põhjusel kokku neljaks kuuks.

| (49) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil ei muutunud, kuna paljud kulud on püsikulud ja tootmisvõimsusest sõltumatud. Seega vähenes tootmisvõimsuse rakendamine võrdeliselt tootmismahuga. |
| --- | --- |

(49)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil ei muutunud, kuna paljud kulud on püsikulud ja tootmisvõimsusest sõltumatud. Seega vähenes tootmisvõimsuse rakendamine võrdeliselt tootmismahuga.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (50) | Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus ning liidu tootmisharu turuosa arenesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (indeks) | 100 | 89 | 82 | 87 |
| Turuosa (indeks) | 100 | 86 | 74 | 84 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(50)

Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus ning liidu tootmisharu turuosa arenesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas.

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (indeks)

100

89

82

87

Turuosa (indeks)

100

86

74

84

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

| (51) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootja tootmismaht kokku 13 % võrra, ehkki tarbimine samal perioodil suurenes. See negatiivne suundumus hõlmab 2013. aastast kuni uurimisperioodini müügimahu põgusat taastumist, mida võidi saavutada üksnes lepingutega, mille müügihinnad liidu tootmisharu elujõulisust veelgi kahjustasid. |
| --- | --- |

(51)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootja tootmismaht kokku 13 % võrra, ehkki tarbimine samal perioodil suurenes. See negatiivne suundumus hõlmab 2013. aastast kuni uurimisperioodini müügimahu põgusat taastumist, mida võidi saavutada üksnes lepingutega, mille müügihinnad liidu tootmisharu elujõulisust veelgi kahjustasid.

| (52) | Samuti vähenes vaatlusalusel perioodil 16 % võrra liidu tootmisharu turuosa ning see oli tingitud nii tarnijat vahetavatest klientidest kui ka topeltvarustusega klientidest, kes suurendasid ostude osakaalu HRVst. |
| --- | --- |

(52)

Samuti vähenes vaatlusalusel perioodil 16 % võrra liidu tootmisharu turuosa ning see oli tingitud nii tarnijat vahetavatest klientidest kui ka topeltvarustusega klientidest, kes suurendasid ostude osakaalu HRVst.

4.5.2.3.   Kasv

| (53) | On selge, et liidu tootmisharu kasv oli negatiivne, võttes arvesse eespool nimetatud turuosa vähenemist ja põhjenduses 37 märgitud tarbimise suurenemist. |
| --- | --- |

(53)

On selge, et liidu tootmisharu kasv oli negatiivne, võttes arvesse eespool nimetatud turuosa vähenemist ja põhjenduses 37 märgitud tarbimise suurenemist.

4.5.2.4.   Tööhõive

| (54) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (indeks) | 100 | 103 | 82 | 82 |
| Toodetud tonne töötaja kohta (indeks) | 100 | 87 | 100 | 106 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(54)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Töötajate arv (indeks)

100

103

82

82

Toodetud tonne töötaja kohta (indeks)

100

87

100

106

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

| (55) | 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähendas liidu tootmisharu oma personali ligemale viiendiku võrra, et tulla toime tootmise vähenemisega ning vastavalt ajutistele sulgemistele. Tootlikkus suurenes samal perioodil 6 % võrra, mis oli tingitud töötajate arvu vähenemisest. |
| --- | --- |

(55)

2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähendas liidu tootmisharu oma personali ligemale viiendiku võrra, et tulla toime tootmise vähenemisega ning vastavalt ajutistele sulgemistele. Tootlikkus suurenes samal perioodil 6 % võrra, mis oli tingitud töötajate arvu vähenemisest.

4.5.2.5.   Tööjõukulud

| (56) | Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (indeks) | 100 | 103 | 111 | 115 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(56)

Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (indeks)

100

103

111

115

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

| (57) | Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu töötaja kohta kasvas vaatlusalusel perioodil 15 %, kuna töötajate arvu vähenemine tõi kaasa lahkumistasude maksmise (vt põhjendus 54). Ühtlasi rakendusid keemiatööstuses väidetavalt uued töötasumäärad. |
| --- | --- |

(57)

Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu töötaja kohta kasvas vaatlusalusel perioodil 15 %, kuna töötajate arvu vähenemine tõi kaasa lahkumistasude maksmise (vt põhjendus 54). Ühtlasi rakendusid keemiatööstuses väidetavalt uued töötasumäärad.

4.5.2.6.   Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

| (58) | Kõik dumpingumarginaalid olid olulised (vt põhjendus 29). Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades HRVst pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(58)

Kõik dumpingumarginaalid olid olulised (vt põhjendus 29). Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades HRVst pärit impordi mahtu ja hindu.

| (59) | See on esimene dumpinguvastane uurimine, milles käsitletakse vaatlusalust toodet. Seetõttu puudusid andmed, mille abil hinnata varasema dumpingu võimalikku mõju. |
| --- | --- |

(59)

See on esimene dumpinguvastane uurimine, milles käsitletakse vaatlusalust toodet. Seetõttu puudusid andmed, mille abil hinnata varasema dumpingu võimalikku mõju.

4.5.2.7.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (60) | Liidu tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele muutusid järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihind liidus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind liidus (indeks) | 100 | 94 | 94 | 88 |
| Ühiku tootmiskulu (indeks) | 100 | 106 | 117 | 119 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(60)

Liidu tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele muutusid järgmiselt.

Tabel 8

Müügihind liidus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmine müügihind liidus (indeks)

100

94

94

88

Ühiku tootmiskulu (indeks)

100

106

117

119

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

| (61) | Liidu tootmisharu keskmine müügihind samasuguse toote puhul langes vaatlusalusel perioodil 12 %, mis oli osaliselt tingitud HRVst pärit impordi keskmiste hindade tugevalt negatiivsest suundumusest (vt põhjendus 42). |
| --- | --- |

(61)

Liidu tootmisharu keskmine müügihind samasuguse toote puhul langes vaatlusalusel perioodil 12 %, mis oli osaliselt tingitud HRVst pärit impordi keskmiste hindade tugevalt negatiivsest suundumusest (vt põhjendus 42).

| (62) | Liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu suurenes 19 %. See oli tingitud peamiselt püsikulude suurenevast mõjust vähenevale tootmismahule ja müügile ning tooraine hinnatõusust. |
| --- | --- |

(62)

Liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu suurenes 19 %. See oli tingitud peamiselt püsikulude suurenevast mõjust vähenevale tootmismahule ja müügile ning tooraine hinnatõusust.

4.5.2.8.   Varud

| (63) | Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Laovarud | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (indeks) | 100 | 98 | 89 | 94 |
| Lao lõppseis protsendina toodangust (indeks) | 100 | 121 | 126 | 135 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(63)

Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Laovarud

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Lõppvarud (indeks)

100

98

89

94

Lao lõppseis protsendina toodangust (indeks)

100

121

126

135

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

| (64) | Ehkki lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil tootmisrajatiste ajutiste sulgemiste tõttu kulutuste piiramiseks (vt põhjendus 48), suurenesid lõppvarud protsendina toodangust. |
| --- | --- |

(64)

Ehkki lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil tootmisrajatiste ajutiste sulgemiste tõttu kulutuste piiramiseks (vt põhjendus 48), suurenesid lõppvarud protsendina toodangust.

4.5.2.9.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (65) | Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (indeks) | 100 | 74 | 48 | 26 |
| Rahavoog (indeks) | 100 | 85 | 75 | 78 |
| Investeeringud (indeks) | 100 | 51 | 48 | 34 |
| Investeeringutasuvus (indeks) | 100 | 68 | 44 | 25 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(65)

Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (indeks)

100

74

48

26

Rahavoog (indeks)

100

85

75

78

Investeeringud (indeks)

100

51

48

34

Investeeringutasuvus (indeks)

100

68

44

25

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

| (66) | Komisjon kasutas liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkuse arvutamisel lahutas komisjon kuluaruannetest kõik teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulud, pidades neid erakorralisteks, nagu märgitud põhjenduses 27. Ilma selle mahaarvamiseta oleks liidu tootmisharu jõudnud uurimisperioodil kahjumisse. Koos kasumlikkuse vähenemisega kahanesid ka netorahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon kasutas liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkuse arvutamisel lahutas komisjon kuluaruannetest kõik teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulud, pidades neid erakorralisteks, nagu märgitud põhjenduses 27. Ilma selle mahaarvamiseta oleks liidu tootmisharu jõudnud uurimisperioodil kahjumisse. Koos kasumlikkuse vähenemisega kahanesid ka netorahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus.

| (67) | Liidu tootmisharu väitis, et lahutatud teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulud olid vaatlusaluse tootega seotud harilikud püsikulud. Uurimisest selgus aga, et need kulud olid seotud uue tootega, ehkki see toode kuulus kõnealuse uurimise tootevalikusse. Selliseid erakorralisi ja suuri kulutusi ei esineks liidu tootmisharu jaoks harilikul või tüüpilisel aastal. Lisaks on tegemist teadus- ja arendustegevuse ning turunduskuludega tootele, mida ei müüdud vaatlusalusel perioodil liidu turul märkimisväärsetes kogustes. |
| --- | --- |

(67)

Liidu tootmisharu väitis, et lahutatud teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulud olid vaatlusaluse tootega seotud harilikud püsikulud. Uurimisest selgus aga, et need kulud olid seotud uue tootega, ehkki see toode kuulus kõnealuse uurimise tootevalikusse. Selliseid erakorralisi ja suuri kulutusi ei esineks liidu tootmisharu jaoks harilikul või tüüpilisel aastal. Lisaks on tegemist teadus- ja arendustegevuse ning turunduskuludega tootele, mida ei müüdud vaatlusalusel perioodil liidu turul märkimisväärsetes kogustes.

| (68) | Isegi eespool nimetatud kulude mahaarvamisel vähenes liidu tootja kasumlikkus vaatlusalusel perioodil järsult ja pidevalt. Komisjon leidis, et kasumlikkuse tase uurimisperioodil ja kasumlikkuse suundumus on eespool nimetatud selge ja märkimisväärse languse tõttu kahjulikud. |
| --- | --- |

(68)

Isegi eespool nimetatud kulude mahaarvamisel vähenes liidu tootja kasumlikkus vaatlusalusel perioodil järsult ja pidevalt. Komisjon leidis, et kasumlikkuse tase uurimisperioodil ja kasumlikkuse suundumus on eespool nimetatud selge ja märkimisväärse languse tõttu kahjulikud.

| (69) | Kasumlikkuse järsk langus oli tingitud peamiselt ühtlaselt kasvavatest püsikuludest tonni kohta võrrelduna väheneva tootmis- ja müügimahuga. Peale selle langesid järsult keskmised hinnad, mistõttu ei suutnud liidu tootmisharu kasumi taset säilitada ja kasumlikkus vähenes tunduvalt. Tabelist 10 võib näha, et muude tulemusnäitajate suundumus sarnanes käibest saadud kogutulu näitajatele. |
| --- | --- |

(69)

Kasumlikkuse järsk langus oli tingitud peamiselt ühtlaselt kasvavatest püsikuludest tonni kohta võrrelduna väheneva tootmis- ja müügimahuga. Peale selle langesid järsult keskmised hinnad, mistõttu ei suutnud liidu tootmisharu kasumi taset säilitada ja kasumlikkus vähenes tunduvalt. Tabelist 10 võib näha, et muude tulemusnäitajate suundumus sarnanes käibest saadud kogutulu näitajatele.

| (70) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Indeksina väljendatud netorahavoo suundumus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, vähenedes kasumlikkuse vähenemise tagajärjel 22 %. |
| --- | --- |

(70)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Indeksina väljendatud netorahavoo suundumus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, vähenedes kasumlikkuse vähenemise tagajärjel 22 %.

| (71) | Liidu tootmisharu investeeringud vähenesid veelgi märkimisväärsemalt. Investeeringute maht uurimisperioodil moodustas kõigest kolmandiku 2011. aasta investeeringute mahust. Mis puutub kasumlikkusse, ei võetud selle arvutamisel arvesse investeeringuid uude tootesse. |
| --- | --- |

(71)

Liidu tootmisharu investeeringud vähenesid veelgi märkimisväärsemalt. Investeeringute maht uurimisperioodil moodustas kõigest kolmandiku 2011. aasta investeeringute mahust. Mis puutub kasumlikkusse, ei võetud selle arvutamisel arvesse investeeringuid uude tootesse.

| (72) | Investeeringutasuvus väljendab kasumit protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See vähenes järsult ja pidevalt alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini, langedes ligikaudu 75 %. |
| --- | --- |

(72)

Investeeringutasuvus väljendab kasumit protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See vähenes järsult ja pidevalt alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini, langedes ligikaudu 75 %.

| (73) | Suure rahvusvahelise grupi osana ei väitnud ainus liidu tootja, et eespool nimetatud tegurid oleksid seni tema kapitali kaasamise võimet mõjutanud. Siiski selgitas liidu tootmisharu menetluse käigus, et hetkeolukord ei olnud jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(73)

Suure rahvusvahelise grupi osana ei väitnud ainus liidu tootja, et eespool nimetatud tegurid oleksid seni tema kapitali kaasamise võimet mõjutanud. Siiski selgitas liidu tootmisharu menetluse käigus, et hetkeolukord ei olnud jätkusuutlik.

4.5.3.   Järeldus kahju kohta

| (74) | Märkimisväärseid negatiivseid suundumusi täheldati järgmiste majandusnäitajate puhul: tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügimaht ja müügihinnad liidu turul. Laovarud (protsendina toodangust) suurenesid, ehkki vähenesid absoluutarvudes. Pidevalt langevate müügihindade mõju koos müügimahu üldise vähenemisega on olnud tugev ja põhjustanud turuosa, kasumlikkuse, investeeringutasuvuse ja rahavoo märkimisväärse kahanemise. |
| --- | --- |

(74)

Märkimisväärseid negatiivseid suundumusi täheldati järgmiste majandusnäitajate puhul: tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügimaht ja müügihinnad liidu turul. Laovarud (protsendina toodangust) suurenesid, ehkki vähenesid absoluutarvudes. Pidevalt langevate müügihindade mõju koos müügimahu üldise vähenemisega on olnud tugev ja põhjustanud turuosa, kasumlikkuse, investeeringutasuvuse ja rahavoo märkimisväärse kahanemise.

| (75) | Asjaolu, et liidu turgu valitsevad suured toidu ja joogi sektori ettevõtjad, kes ajavad äri aastaste lepingute alusel, tähendab, et selles sektoris on liidu tootmisharu eriti tundlik müügimahu ja hindade languse suhtes, isegi kui need langused mõjutavad väheseid kliente. |
| --- | --- |

(75)

Asjaolu, et liidu turgu valitsevad suured toidu ja joogi sektori ettevõtjad, kes ajavad äri aastaste lepingute alusel, tähendab, et selles sektoris on liidu tootmisharu eriti tundlik müügimahu ja hindade languse suhtes, isegi kui need langused mõjutavad väheseid kliente.

| (76) | Tootlikkus seevastu paranes. See aga oli tingitud töötajate arvu vähenemisest nõudluse ja seega tootmise vähenemise tõttu, mis muutis osa töötajaid üleliigseks. Seepärast ei saa neil asjaoludel käsitleda tootlikkuse kasvu positiivsena. |
| --- | --- |

(76)

Tootlikkus seevastu paranes. See aga oli tingitud töötajate arvu vähenemisest nõudluse ja seega tootmise vähenemise tõttu, mis muutis osa töötajaid üleliigseks. Seepärast ei saa neil asjaoludel käsitleda tootlikkuse kasvu positiivsena.

| (77) | Liidu tarbimine on samuti suurenenud. Liidu tootmisharu ei suutnud seda aga ära kasutada, sest nii müügimaht kui ka müügihinnad vähenesid, nagu eespool märgitud. |
| --- | --- |

(77)

Liidu tarbimine on samuti suurenenud. Liidu tootmisharu ei suutnud seda aga ära kasutada, sest nii müügimaht kui ka müügihinnad vähenesid, nagu eespool märgitud.

| (78) | Huvitatud isik seadis kahju olemasolu kahtluse alla. Kõnealune isik väitis, et liidu tootmisharu olukord oli uurimisperioodi vältel normaalne. Ta väitis, et liidu tootmisharu on kaotanud patendikaitse ja seega turgu valitseva seisundi. Seepärast peaks liidu tootmisharu nõustuma nüüd väiksema kasumi ja müügimahuga. |
| --- | --- |

(78)

Huvitatud isik seadis kahju olemasolu kahtluse alla. Kõnealune isik väitis, et liidu tootmisharu olukord oli uurimisperioodi vältel normaalne. Ta väitis, et liidu tootmisharu on kaotanud patendikaitse ja seega turgu valitseva seisundi. Seepärast peaks liidu tootmisharu nõustuma nüüd väiksema kasumi ja müügimahuga.

| (79) | See argument ei ole põhjendatud. Peamine tootmispatent kaotas kehtivuse 2005. aastal (ning kaks väiksemat patenti enne ja pärast seda). Pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist 2005. aastal ja tublisti enne vaatlusalust perioodi sisenesid turule uued ettevõtjad, nimelt Hiina eksportivad tootjad, ja nende kohalolu on sellest alates järk-järgult suurenenud. 2009. aastaks, tublisti enne vaatlusaluse perioodi algust, oli liidu tootmisharu turuosa vähenenud oma seni turgu valitsevalt seisundilt allapoole 50 % piiri. 2011. aastaks ehk vaatlusaluse perioodi alguseks ületas Hiinast pärit impordi turuosa liidu turul juba suurel määral liidu tootmisharu turuosa. Seega tekitas patendikaitse kehtivusaja lõppemine 2005. aastal tõepoolest turu, millel oli rohkem kui üks ettevõtja. |
| --- | --- |

(79)

See argument ei ole põhjendatud. Peamine tootmispatent kaotas kehtivuse 2005. aastal (ning kaks väiksemat patenti enne ja pärast seda). Pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist 2005. aastal ja tublisti enne vaatlusalust perioodi sisenesid turule uued ettevõtjad, nimelt Hiina eksportivad tootjad, ja nende kohalolu on sellest alates järk-järgult suurenenud. 2009. aastaks, tublisti enne vaatlusaluse perioodi algust, oli liidu tootmisharu turuosa vähenenud oma seni turgu valitsevalt seisundilt allapoole 50 % piiri. 2011. aastaks ehk vaatlusaluse perioodi alguseks ületas Hiinast pärit impordi turuosa liidu turul juba suurel määral liidu tootmisharu turuosa. Seega tekitas patendikaitse kehtivusaja lõppemine 2005. aastal tõepoolest turu, millel oli rohkem kui üks ettevõtja.

| (80) | Lisaks analüüsiti kahjulikku olukorda vaatlusalusel perioodil, s.t aastatel 2011–2014 ehk koguni kuus aastat pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist. Suurema osa kahjunäitajate suundumus oli sel perioodil (2011. aastast uurimisperioodini) liidu tootmisharu jaoks äärmiselt negatiivne. Täpsemalt oli tootmisharu kaotanud turuosa, vähendanud müügihindu ning kogenud kasumlikkuse ja muude eespool nimetatud majandusnäitajate järsku langust; lisaks vähenes tootlikkus, kulude kokkuhoiuks tuli sulgeda tehaseid ja suurenenud tarbimine ei pakkunud loodetavat kasu, nagu märgitud põhjenduses 74. Selline majanduslik olukord ei ole seletatav uute ettevõtjate turule sisenemise võimalusega, mis on patendikaitse aegumise tagajärg. Igal juhul ei saa seda olukorda pidada jätkusuutlikuks ja tervislikuks. Esiteks lõppes tootmispatendi kehtivusaeg tublisti enne vaatlusalust perioodi ja seega oli liidu tootmisharul piisavalt aega kaitse puudumisele reageerimiseks. Teiseks, ehkki patendikaitse aegumine võis tähendada teatavat langust tulemuslikkuses, on kahjunäitajate tase uurimisperioodil liiga madal jätkusuutliku ja eduka tootmisharu kohta. Peale selle säilitas liidu tootmisharu hoolimata patendikaitse aegumisest kuni 2011. aastani eduka majandusliku ja finantsseisundi. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks analüüsiti kahjulikku olukorda vaatlusalusel perioodil, s.t aastatel 2011–2014 ehk koguni kuus aastat pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist. Suurema osa kahjunäitajate suundumus oli sel perioodil (2011. aastast uurimisperioodini) liidu tootmisharu jaoks äärmiselt negatiivne. Täpsemalt oli tootmisharu kaotanud turuosa, vähendanud müügihindu ning kogenud kasumlikkuse ja muude eespool nimetatud majandusnäitajate järsku langust; lisaks vähenes tootlikkus, kulude kokkuhoiuks tuli sulgeda tehaseid ja suurenenud tarbimine ei pakkunud loodetavat kasu, nagu märgitud põhjenduses 74. Selline majanduslik olukord ei ole seletatav uute ettevõtjate turule sisenemise võimalusega, mis on patendikaitse aegumise tagajärg. Igal juhul ei saa seda olukorda pidada jätkusuutlikuks ja tervislikuks. Esiteks lõppes tootmispatendi kehtivusaeg tublisti enne vaatlusalust perioodi ja seega oli liidu tootmisharul piisavalt aega kaitse puudumisele reageerimiseks. Teiseks, ehkki patendikaitse aegumine võis tähendada teatavat langust tulemuslikkuses, on kahjunäitajate tase uurimisperioodil liiga madal jätkusuutliku ja eduka tootmisharu kohta. Peale selle säilitas liidu tootmisharu hoolimata patendikaitse aegumisest kuni 2011. aastani eduka majandusliku ja finantsseisundi.

| (81) | Seetõttu lükatakse tagasi väide, nagu ei oleks liidu tootmisharu kandnud kahju. Patendikaitse aegumist analüüsitakse aga täiendava tegurina liidu tootmisharu kantud kahju seisukohast. |
| --- | --- |

(81)

Seetõttu lükatakse tagasi väide, nagu ei oleks liidu tootmisharu kandnud kahju. Patendikaitse aegumist analüüsitakse aga täiendava tegurina liidu tootmisharu kantud kahju seisukohast.

| (82) | Eelöeldut arvestades järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

Eelöeldut arvestades järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

| (83) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import vaatlusalusest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist tulev dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Need tegurid on järgmised: a) liitu tootmisharu suutlikkus eksporditurgudel, b) patendikaitse kadumine ning c) liidu tootmisharu äristrateegia. |
| --- | --- |

(83)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import vaatlusalusest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist tulev dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Need tegurid on järgmised: a) liitu tootmisharu suutlikkus eksporditurgudel, b) patendikaitse kadumine ning c) liidu tootmisharu äristrateegia.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (84) | Liidu tootmisharu halvenev olukord vaatlusalusel perioodil langes kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. Vaatlusalusel perioodil suurenes impordimaht 14 % ja impordihinnad langesid 30 %. See põhjustas Hiina eksportijate turuosa 10 % suurenemise. Samal ajal kaotas liitu tootmisharu turuosa, selle müügihinnad langesid ning ka müügimaht vähenes. |
| --- | --- |

(84)

Liidu tootmisharu halvenev olukord vaatlusalusel perioodil langes kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. Vaatlusalusel perioodil suurenes impordimaht 14 % ja impordihinnad langesid 30 %. See põhjustas Hiina eksportijate turuosa 10 % suurenemise. Samal ajal kaotas liitu tootmisharu turuosa, selle müügihinnad langesid ning ka müügimaht vähenes.

| (85) | Eeskätt osutab suur hinna allalöömise marginaal (18–45 %) samuti sellele, et dumpinguhinnaga import vaatlusalusest riigist avaldas märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharu hindadele. |
| --- | --- |

(85)

Eeskätt osutab suur hinna allalöömise marginaal (18–45 %) samuti sellele, et dumpinguhinnaga import vaatlusalusest riigist avaldas märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharu hindadele.

| (86) | Müügimahu vähenemine vähendas liidu tootmisharu võimet püsikulusid katta. Madala hinnaga import vaatlusalusest riigist tõi kaasa liidu tootmisharu võimetuse säilitada kasumit ning selle tagajärjel vähenes kasumlikkus märgatavalt (vt tabel 10). |
| --- | --- |

(86)

Müügimahu vähenemine vähendas liidu tootmisharu võimet püsikulusid katta. Madala hinnaga import vaatlusalusest riigist tõi kaasa liidu tootmisharu võimetuse säilitada kasumit ning selle tagajärjel vähenes kasumlikkus märgatavalt (vt tabel 10).

| (87) | Liidu tootmisharu ja teised huvitatud isikud väitsid, et kaks suurimat Hiina eksportivat tootjat osalesid vaatlusalusel perioodil nn hinnasõjas ning et leidis aset ülevõtmiskatse. Tegelikult esitas 2015. aasta alguses, veidi pärast uurimisperioodi lõppu, üks koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest, nimelt Suzhou Hope Technology Co., Ltd, pankrotikaitse avalduse Hiina õiguse alusel. Kahe suurima Hiina eksportija hindade pidev ja jätkuv langus tingis tegelikkuses müügihinnad, mille tase ei olnud jätkusuutlik. Need müügihinnad lõid tugevalt alla liidu tootmisharu hindu ning halvendasid liidu tootmisharu olukorda. Teisisõnu kannatasid tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügimaht ja müügihinnad liidu turul. |
| --- | --- |

(87)

Liidu tootmisharu ja teised huvitatud isikud väitsid, et kaks suurimat Hiina eksportivat tootjat osalesid vaatlusalusel perioodil nn hinnasõjas ning et leidis aset ülevõtmiskatse. Tegelikult esitas 2015. aasta alguses, veidi pärast uurimisperioodi lõppu, üks koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest, nimelt Suzhou Hope Technology Co., Ltd, pankrotikaitse avalduse Hiina õiguse alusel. Kahe suurima Hiina eksportija hindade pidev ja jätkuv langus tingis tegelikkuses müügihinnad, mille tase ei olnud jätkusuutlik. Need müügihinnad lõid tugevalt alla liidu tootmisharu hindu ning halvendasid liidu tootmisharu olukorda. Teisisõnu kannatasid tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügimaht ja müügihinnad liidu turul.

| (88) | Eelneva põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu halvenev olukord langes kokku langevate hindade ja dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemisega ning et sellel impordil oli liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisel määrav tähtsus. Eksportivate tootjate müügihinnad langesid uurimisperioodil 30 %. Langetades vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku müügihindu, suutsid vaatlusaluse riigi tootjad oma turuosa suurendada. Võttes arvesse selget ajalist kokkulangevust ühest küljest pidevalt langevate dumpinguhindadega impordi taseme ning teisest küljest liidu tootmisharu müügimahu vähenemise ja hinnalanguse vahel, võib järeldada, et liidu tootmisharule kahjuliku olukorra põhjustas dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(88)

Eelneva põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu halvenev olukord langes kokku langevate hindade ja dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemisega ning et sellel impordil oli liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisel määrav tähtsus. Eksportivate tootjate müügihinnad langesid uurimisperioodil 30 %. Langetades vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku müügihindu, suutsid vaatlusaluse riigi tootjad oma turuosa suurendada. Võttes arvesse selget ajalist kokkulangevust ühest küljest pidevalt langevate dumpinguhindadega impordi taseme ning teisest küljest liidu tootmisharu müügimahu vähenemise ja hinnalanguse vahel, võib järeldada, et liidu tootmisharule kahjuliku olukorra põhjustas dumpinguhinnaga import.

5.2.   Muude tegurite mõju

5.2.1.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (89) | Liidu tootmisharu ekspordi maht ja keskmine ekspordihind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Liidu tootmisharu eksporditulemused | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (indeks) | 100 | 87 | 75 | 72 |
| Keskmine hind (indeks) | 100 | 112 | 108 | 98 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(89)

Liidu tootmisharu ekspordi maht ja keskmine ekspordihind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Liidu tootmisharu eksporditulemused

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Ekspordimaht (indeks)

100

87

75

72

Keskmine hind (indeks)

100

112

108

98

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

| (90) | Liidu tootmisharu eksporditulemused on olnud mahu poolest sarnased tootmisharu müügile liidu turul, ehkki hinnatase on eurodes väljendatuna püsinud kõrge. See erinevus hindade muutumises võis olla osaliselt tingitud euro ja USA dollari vahetuskursi muutumisest vaatlusalusel perioodil. Seega teeb komisjon järelduse, et ehkki ka eksporditulemused olid negatiivsed, ei seleta see liidu tootmisharu kantud kahju liidu turul. |
| --- | --- |

(90)

Liidu tootmisharu eksporditulemused on olnud mahu poolest sarnased tootmisharu müügile liidu turul, ehkki hinnatase on eurodes väljendatuna püsinud kõrge. See erinevus hindade muutumises võis olla osaliselt tingitud euro ja USA dollari vahetuskursi muutumisest vaatlusalusel perioodil. Seega teeb komisjon järelduse, et ehkki ka eksporditulemused olid negatiivsed, ei seleta see liidu tootmisharu kantud kahju liidu turul.

5.2.2.   Patendikaitse kadumine

| (91) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju on selgitatav ainsa liidu tootja kaaliumatsesulfaamiäri patendikaitse aegumisega. See argument ei ole põhjendatud. Nagu märgitud põhjenduses 79, sisenesid eriti pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist 2005. aastal turule uued ettevõtjad, nimelt Hiina eksportivad tootjad, ja nende kohalolu on sellest alates järk-järgult suurenenud. 2009. aastaks, tublisti enne vaatlusaluse perioodi algust, oli liidu tootmisharu turuosa vähenenud patendikaitsest tulenevalt turgu valitsevalt seisundilt allapoole 50 % piiri. 2011. aastaks ehk vaatlusaluse perioodi alguseks ületas Hiinast pärit impordi turuosa liidu turul suurel määral liidu tootmisharu turuosa. Seega tekitas patendikaitse kehtivusaja lõppemine tõepoolest turu, millel oli rohkem kui üks ettevõtja. |
| --- | --- |

(91)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju on selgitatav ainsa liidu tootja kaaliumatsesulfaamiäri patendikaitse aegumisega. See argument ei ole põhjendatud. Nagu märgitud põhjenduses 79, sisenesid eriti pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist 2005. aastal turule uued ettevõtjad, nimelt Hiina eksportivad tootjad, ja nende kohalolu on sellest alates järk-järgult suurenenud. 2009. aastaks, tublisti enne vaatlusaluse perioodi algust, oli liidu tootmisharu turuosa vähenenud patendikaitsest tulenevalt turgu valitsevalt seisundilt allapoole 50 % piiri. 2011. aastaks ehk vaatlusaluse perioodi alguseks ületas Hiinast pärit impordi turuosa liidu turul suurel määral liidu tootmisharu turuosa. Seega tekitas patendikaitse kehtivusaja lõppemine tõepoolest turu, millel oli rohkem kui üks ettevõtja.

| (92) | Uurimise käigus tehti aga kindlaks olulise kahju tekitamine liidu tootmisharule. Võttes arvesse kahju kohta tehtud järeldusi, võib märkida, et liidu tootmisharu säilitas tervisliku majandus- ja finantsseisundi kuni 2011. aastani, pärast mida hakkas see halvenema. See tähendab kuus aastat pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppu, mis oli liidu tootmisharule piisavalt pikk aeg reageerimiseks. Seega ei ole põhjendatud väide, nagu oleks liidu tootmisharu olukord halvenenud turule lisandunud ettevõtjate tõttu. Liidu tootmisharu olukord halvenes pigem seetõttu, et uute ettevõtjate hinnastrateegia tõi kaasa jätkusuutmatult madala hinnaga impordimahu suurenemise ja hindade märkimisväärse allalöömise. |
| --- | --- |

(92)

Uurimise käigus tehti aga kindlaks olulise kahju tekitamine liidu tootmisharule. Võttes arvesse kahju kohta tehtud järeldusi, võib märkida, et liidu tootmisharu säilitas tervisliku majandus- ja finantsseisundi kuni 2011. aastani, pärast mida hakkas see halvenema. See tähendab kuus aastat pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppu, mis oli liidu tootmisharule piisavalt pikk aeg reageerimiseks. Seega ei ole põhjendatud väide, nagu oleks liidu tootmisharu olukord halvenenud turule lisandunud ettevõtjate tõttu. Liidu tootmisharu olukord halvenes pigem seetõttu, et uute ettevõtjate hinnastrateegia tõi kaasa jätkusuutmatult madala hinnaga impordimahu suurenemise ja hindade märkimisväärse allalöömise.

| (93) | Seega teeb komisjon esialgu järelduse, et patendikaitse kadumine ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(93)

Seega teeb komisjon esialgu järelduse, et patendikaitse kadumine ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule.

5.2.3.   Äristrateegia

5.2.3.1.   Liidu tootmisharu hinnastrateegia

| (94) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tootmisharu otsusest säilitada enda kui kvaliteettoodete tootja positsioon liidu turul. Uurimine seevastu näitas, et see strateegia oli taganud tootmisharu püsimise. Püüd võistelda vaid hindades oleks toonud kaasa kaaliumatsesulfaamiäri sulgemise, kuna dumpinguhinnad olid langenud jätkusuutmatule tasemele. Impordihindade jätkusuutmatut taset kinnitab ka asjaolu, et suuruselt teine eksportiv tootja, kelle kogukäibest moodustab kaaliumatsesulfaam suurema osa, esitas 2015. aasta alguses pankrotikaitse avalduse Hiina õiguse alusel. |
| --- | --- |

(94)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tootmisharu otsusest säilitada enda kui kvaliteettoodete tootja positsioon liidu turul. Uurimine seevastu näitas, et see strateegia oli taganud tootmisharu püsimise. Püüd võistelda vaid hindades oleks toonud kaasa kaaliumatsesulfaamiäri sulgemise, kuna dumpinguhinnad olid langenud jätkusuutmatule tasemele. Impordihindade jätkusuutmatut taset kinnitab ka asjaolu, et suuruselt teine eksportiv tootja, kelle kogukäibest moodustab kaaliumatsesulfaam suurema osa, esitas 2015. aasta alguses pankrotikaitse avalduse Hiina õiguse alusel.

5.2.3.2.   Liidu tootmisharu märkimisväärsed teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulud

| (95) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli seletatav vaatlusaluse perioodi vältel uuele tootele tehtud kulutustega. Tuleb märkida, et nimetatud kulutused olid seotud kaaliumatsesulfaami sisaldava uue toote teadus- ja arendustegevuse ning turunduskuludega. Ent nagu märgitud põhjenduses 66, ei võetud neid innovatsioonikulusid kahju analüüsimisel arvesse ja seega ei saa olulise kahju kohta tehtud järeldust põhjendada kõnealuste kulutustega. |
| --- | --- |

(95)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli seletatav vaatlusaluse perioodi vältel uuele tootele tehtud kulutustega. Tuleb märkida, et nimetatud kulutused olid seotud kaaliumatsesulfaami sisaldava uue toote teadus- ja arendustegevuse ning turunduskuludega. Ent nagu märgitud põhjenduses 66, ei võetud neid innovatsioonikulusid kahju analüüsimisel arvesse ja seega ei saa olulise kahju kohta tehtud järeldust põhjendada kõnealuste kulutustega.

| (96) | Seega võib järeldada, et liidu tootmisharu äristrateegia ei süvendanud liidu tootmisharu kantud olulist kahju. |
| --- | --- |

(96)

Seega võib järeldada, et liidu tootmisharu äristrateegia ei süvendanud liidu tootmisharu kantud olulist kahju.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (97) | Kahju on käesoleva uurimise puhul selge ja ulatuslik enamiku eespool esitatud näitajate kohaselt. Kahju on selge nii mahuliselt (eelkõige turuosa, tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht liidu turul ja tööhõive) kui ka hinna (keskmine müügihind) ja tulemuslikkusega (kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog) seotud näitajate poolest. Madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa suurenemise ning liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise vahel oli selge ajaline kokkulangevus. Mahuliste aspektide tugevama avaldumise juures on olemas selge seos müügi- ja tootmismahtude järsu vähenemise ning hilisema finantsnäitajate halvenemise vahel. |
| --- | --- |

(97)

Kahju on käesoleva uurimise puhul selge ja ulatuslik enamiku eespool esitatud näitajate kohaselt. Kahju on selge nii mahuliselt (eelkõige turuosa, tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht liidu turul ja tööhõive) kui ka hinna (keskmine müügihind) ja tulemuslikkusega (kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog) seotud näitajate poolest. Madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa suurenemise ning liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise vahel oli selge ajaline kokkulangevus. Mahuliste aspektide tugevama avaldumise juures on olemas selge seos müügi- ja tootmismahtude järsu vähenemise ning hilisema finantsnäitajate halvenemise vahel.

| (98) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Komisjon ei ole teinud kindlaks muid tegureid, mis võinuksid kahju suurendada. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Komisjon ei ole teinud kindlaks muid tegureid, mis võinuksid kahju suurendada.

| (99) | Seega teeb komisjon järelduse, et dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju ning et puudusid muud tegurid, mis võinuksid seda põhjuslikku seost katkestada. |
| --- | --- |

(99)

Seega teeb komisjon järelduse, et dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju ning et puudusid muud tegurid, mis võinuksid seda põhjuslikku seost katkestada.

6.   LIIDU HUVID

| (100) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete vastuvõtmine antud juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(100)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete vastuvõtmine antud juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

| (101) | Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas dumpinguhindadega import HRVst. Peaaegu kõik kahjunäitajad olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega, eelkõige tootmismaht, müügimaht, müügihinnad, tööhõive, turuosa ja kasumlikkus. Langustrend leidis kinnitust ka teiste rahaliste tulemustega seotud näitajate, nagu rahavoo ja investeeringutasuvuse puhul. |
| --- | --- |

(101)

Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas dumpinguhindadega import HRVst. Peaaegu kõik kahjunäitajad olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega, eelkõige tootmismaht, müügimaht, müügihinnad, tööhõive, turuosa ja kasumlikkus. Langustrend leidis kinnitust ka teiste rahaliste tulemustega seotud näitajate, nagu rahavoo ja investeeringutasuvuse puhul.

| (102) | Eeldatakse, et pärast meetmete kehtestamist impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu saab osaliselt vabaks tugevast hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Meetmete puudumisel läheb liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi halvemaks. Müügimahu ja turuosa jätkuv vähenemine on väga tõenäoliselt kestva iseloomuga, kuna dumpinguhindadega impordi hinnasurve jätkuks ning liidu tootmisharu oleks sunnitud oma hinnataset veelgi langetama. Teisalt ei ole alust väita, et hinnasurve võiks meetmete puudumisel väheneda ja mitte järgida vaatlusalusel perioodil täheldatud suundumusi. Ei saa välistada, et meetmete puudumisel on liidu tootmisharu sunnitud lõpetama kaaliumatsesulfaami tootmise keskpikas perspektiivis täielikult, mille tagajärjel kaoksid liidus töökohad. Samuti muudaks see liidu turu täiesti sõltuvaks HRVst pärit impordist. |
| --- | --- |

(102)

Eeldatakse, et pärast meetmete kehtestamist impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu saab osaliselt vabaks tugevast hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Meetmete puudumisel läheb liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi halvemaks. Müügimahu ja turuosa jätkuv vähenemine on väga tõenäoliselt kestva iseloomuga, kuna dumpinguhindadega impordi hinnasurve jätkuks ning liidu tootmisharu oleks sunnitud oma hinnataset veelgi langetama. Teisalt ei ole alust väita, et hinnasurve võiks meetmete puudumisel väheneda ja mitte järgida vaatlusalusel perioodil täheldatud suundumusi. Ei saa välistada, et meetmete puudumisel on liidu tootmisharu sunnitud lõpetama kaaliumatsesulfaami tootmise keskpikas perspektiivis täielikult, mille tagajärjel kaoksid liidus töökohad. Samuti muudaks see liidu turu täiesti sõltuvaks HRVst pärit impordist.

| (103) | Komisjon järeldas seetõttu käesolevas etapis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon järeldas seetõttu käesolevas etapis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

| (104) | 25st importijast, kellega ühendust võeti, vastasid küsimustikule vaid kolm. Nad esindavad umbes 13 % Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami koguimpordist. Kõnealustes äriühingutes tehti kohapealsed kontrollid. |
| --- | --- |

(104)

25st importijast, kellega ühendust võeti, vastasid küsimustikule vaid kolm. Nad esindavad umbes 13 % Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami koguimpordist. Kõnealustes äriühingutes tehti kohapealsed kontrollid.

| (105) | HRVst pärit kaaliumatsesulfaami import moodustab vähem kui 10 % nende importijate kogukäibest uurimisperioodi vältel (kahe puhul neist koguni vähem kui 1 %). |
| --- | --- |

(105)

HRVst pärit kaaliumatsesulfaami import moodustab vähem kui 10 % nende importijate kogukäibest uurimisperioodi vältel (kahe puhul neist koguni vähem kui 1 %).

| (106) | Kõik kolm koostööd tegevat importijat väitsid, et tollimaksud avaldaksid nende tegevusele negatiivset mõju, tuues kaasa vältimatu hinnatõusu. Üks importija rõhutas, et tema klientidele on tähtis mitmelt tarnijalt hankimine. |
| --- | --- |

(106)

Kõik kolm koostööd tegevat importijat väitsid, et tollimaksud avaldaksid nende tegevusele negatiivset mõju, tuues kaasa vältimatu hinnatõusu. Üks importija rõhutas, et tema klientidele on tähtis mitmelt tarnijalt hankimine.

| (107) | Teine importija väitis, et kaaliumatsesulfaam ei ole kergesti asendatav seda sisaldavate ning juba turul olevate toodetega. Uued tooted arendataks välja pigem alternatiivsete magusainete kui vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(107)

Teine importija väitis, et kaaliumatsesulfaam ei ole kergesti asendatav seda sisaldavate ning juba turul olevate toodetega. Uued tooted arendataks välja pigem alternatiivsete magusainete kui vaatlusaluse tootega.

| (108) | Komisjon tegi kindlaks, et meetmed võisid importijatele tõepoolest kahjulikku mõju avaldada, kuid väga piiratud määral. Kaaliumatsesulfaam moodustab vaid väikese osa importijate küllaltki suure tootevalikuga äritegevusest. Lisaks ollakse seisukohal, et kuna meetmed üksnes taastaksid õiglase konkurentsi liidu turul, ei takistaks dumpinguvastased meetmed importijatel vaatlusaluse toote müüki liidus. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon tegi kindlaks, et meetmed võisid importijatele tõepoolest kahjulikku mõju avaldada, kuid väga piiratud määral. Kaaliumatsesulfaam moodustab vaid väikese osa importijate küllaltki suure tootevalikuga äritegevusest. Lisaks ollakse seisukohal, et kuna meetmed üksnes taastaksid õiglase konkurentsi liidu turul, ei takistaks dumpinguvastased meetmed importijatel vaatlusaluse toote müüki liidus.

| (109) | Ning kuna nii importijad kui ka lõppkasutajad on rõhutanud vajadust kahe tarneallika järele, siis meetmed tõenäoliselt mitte ei vähendaks, vaid suurendaks mitme tarneallika kasutamise võimalust. See on tingitud asjaolust, et ilma meetmeteta oleks liidu tootmisharu väga tõenäoliselt sunnitud turult lahkuma. |
| --- | --- |

(109)

Ning kuna nii importijad kui ka lõppkasutajad on rõhutanud vajadust kahe tarneallika järele, siis meetmed tõenäoliselt mitte ei vähendaks, vaid suurendaks mitme tarneallika kasutamise võimalust. See on tingitud asjaolust, et ilma meetmeteta oleks liidu tootmisharu väga tõenäoliselt sunnitud turult lahkuma.

| (110) | Seega on olemasoleva teabe põhjal selge, et meetmete kehtestamisel importijate suhtes oleks parimal juhul väga piiratud mõju, mille kaaluksid selgelt üles neist meetmetest liidu tootmisharule tulenevad eelised. |
| --- | --- |

(110)

Seega on olemasoleva teabe põhjal selge, et meetmete kehtestamisel importijate suhtes oleks parimal juhul väga piiratud mõju, mille kaaluksid selgelt üles neist meetmetest liidu tootmisharule tulenevad eelised.

6.3.   Kasutajate huvid

| (111) | Komisjon võttis pärast algatamist ühendust ligikaudu 80 kaaliumatsesulfaami kasutajaga. Küsimustikule esitas vastuse vaid üks kasutaja. Peamised kasutajad moodustavad osa toidu- ja joogisektori suhkruvabade ja vähendatud suhkrusisaldusega toodete segmendist. Ülejäänud kaaliumatsesulfaami müük on koondunud farmaatsiasektorisse, et muuta ravimeid vastuvõetavamaks. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon võttis pärast algatamist ühendust ligikaudu 80 kaaliumatsesulfaami kasutajaga. Küsimustikule esitas vastuse vaid üks kasutaja. Peamised kasutajad moodustavad osa toidu- ja joogisektori suhkruvabade ja vähendatud suhkrusisaldusega toodete segmendist. Ülejäänud kaaliumatsesulfaami müük on koondunud farmaatsiasektorisse, et muuta ravimeid vastuvõetavamaks.

| (112) | Ehkki koostööd tegev kasutaja kasutab kaaliumatsesulfaami enamikus oma toodetest, on kaaliumatsesulfaami ostud tootmise ja müügi kogukuludega võrreldes väga väikesed. |
| --- | --- |

(112)

Ehkki koostööd tegev kasutaja kasutab kaaliumatsesulfaami enamikus oma toodetest, on kaaliumatsesulfaami ostud tootmise ja müügi kogukuludega võrreldes väga väikesed.

| (113) | Koostööd tegev kasutaja väitis, et vaatlusalune toode on põhikomponent märkimisväärses osas tema valmistoodetest ning äärmiselt raskesti asendatav, ilma et see mõjuks negatiivselt kvaliteedistandarditele ja konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

(113)

Koostööd tegev kasutaja väitis, et vaatlusalune toode on põhikomponent märkimisväärses osas tema valmistoodetest ning äärmiselt raskesti asendatav, ilma et see mõjuks negatiivselt kvaliteedistandarditele ja konkurentsivõimele.

| (114) | Ülejäänud kolm kasutajat, kes esindasid nii suuri rahvusvahelisi toiduaine- ja joogisektori ettevõtjaid kui ka väiksemaid spetsialiseerunud farmaatsiaettevõtteid, ei täitnud küsimustikku, kuid esitasid oma märkused kirjalikult. Nad väitsid, et sõltuvalt dumpingu kindlakstegemisest tuleks liidu tootmisharu säilitada kui tugev konkurent ja usaldusväärne kvaliteetsete tarnete allikas. |
| --- | --- |

(114)

Ülejäänud kolm kasutajat, kes esindasid nii suuri rahvusvahelisi toiduaine- ja joogisektori ettevõtjaid kui ka väiksemaid spetsialiseerunud farmaatsiaettevõtteid, ei täitnud küsimustikku, kuid esitasid oma märkused kirjalikult. Nad väitsid, et sõltuvalt dumpingu kindlakstegemisest tuleks liidu tootmisharu säilitada kui tugev konkurent ja usaldusväärne kvaliteetsete tarnete allikas.

| (115) | Uurimisest selgus, et kulude seisukohast on kaaliumatsesulfaami tähtsus valmistoodetes minimaalne. Ent nagu väitis koostööd tegev tootja, on kaaliumatsesulfaami kasutamine juba turul olevate toodete puhul esmatähtis. Uusi tooteid võib välja töötada alternatiivsete magusainetega, kuid olemasolevate toodete koostise muutmine oleks riskantne ja kulukas. Seega on kasutajate ligipääs alternatiivsetele kaaliumatsesulfaami allikatele väga tähtis. |
| --- | --- |

(115)

Uurimisest selgus, et kulude seisukohast on kaaliumatsesulfaami tähtsus valmistoodetes minimaalne. Ent nagu väitis koostööd tegev tootja, on kaaliumatsesulfaami kasutamine juba turul olevate toodete puhul esmatähtis. Uusi tooteid võib välja töötada alternatiivsete magusainetega, kuid olemasolevate toodete koostise muutmine oleks riskantne ja kulukas. Seega on kasutajate ligipääs alternatiivsetele kaaliumatsesulfaami allikatele väga tähtis.

| (116) | Seda väitsid ka kolm märkusi esitanud kasutajat. Nad rõhutasid, et ei soovinud sõltuda ainuüksi Hiina kaaliumatsesulfaamist, mille puhul valitseb HRV vastava sektori kokkutõmbumise võimaluse tõttu monopoolsete hindade oht. |
| --- | --- |

(116)

Seda väitsid ka kolm märkusi esitanud kasutajat. Nad rõhutasid, et ei soovinud sõltuda ainuüksi Hiina kaaliumatsesulfaamist, mille puhul valitseb HRV vastava sektori kokkutõmbumise võimaluse tõttu monopoolsete hindade oht.

| (117) | Nagu on märgitud põhjenduses 108, on pakutud dumpinguvastaste meetmete eesmärk taastada võrdsed tingimused, mis peaksid võimaldama nii liidu kui ka Hiina tootjatel püsida turul elujõuliste konkurentidena. Kasutajate vajadust mitme tarneallika järele saaks meetmeid kehtestades paremini rahuldada kui ilma nendeta. |
| --- | --- |

(117)

Nagu on märgitud põhjenduses 108, on pakutud dumpinguvastaste meetmete eesmärk taastada võrdsed tingimused, mis peaksid võimaldama nii liidu kui ka Hiina tootjatel püsida turul elujõuliste konkurentidena. Kasutajate vajadust mitme tarneallika järele saaks meetmeid kehtestades paremini rahuldada kui ilma nendeta.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (118) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine peaks võimaldama liidu tootmisharul püsida turul ning parandada selle kaudu oma seisundit. On suur risk, et kui meetmeid ei kehtestata, võib liidu tootmisharu olla sunnitud kaaliumatsesulfaamiärist keskpikas perspektiivis lahkuma, mis toob vältimatult kaasa töökohtade kadumise. See tekitaks monopoli Hiina eksportivatele tootjatele, kelle arv võib samuti väheneda. Avaldades võimalikku piiratud mõju importijatele, oleks see kahjulik kaaliumatsesulfaami lõppkasutajatele, kellest mõned on rõhutanud liidu tarneallika säilitamise tähtsust. |
| --- | --- |

(118)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine peaks võimaldama liidu tootmisharul püsida turul ning parandada selle kaudu oma seisundit. On suur risk, et kui meetmeid ei kehtestata, võib liidu tootmisharu olla sunnitud kaaliumatsesulfaamiärist keskpikas perspektiivis lahkuma, mis toob vältimatult kaasa töökohtade kadumise. See tekitaks monopoli Hiina eksportivatele tootjatele, kelle arv võib samuti väheneda. Avaldades võimalikku piiratud mõju importijatele, oleks see kahjulik kaaliumatsesulfaami lõppkasutajatele, kellest mõned on rõhutanud liidu tarneallika säilitamise tähtsust.

| (119) | Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selle kohta, et HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(119)

Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selle kohta, et HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (120) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat täiendavat kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(120)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat täiendavat kahju liidu tootmisharule.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

| (121) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksu summat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju. Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis on piisav, et taastada ausat konkurentsi liidu tootmisharu ja HRV eksportivate tootjate vahel. |
| --- | --- |

(121)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksu summat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju. Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis on piisav, et taastada ausat konkurentsi liidu tootmisharu ja HRV eksportivate tootjate vahel.

| (122) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(122)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel.

| (123) | Selleks käsitleti põhjendustes 43 ja 44 hinna allalöömise arvutamiseks kindlaks tehtud hinda mittekahjustava hinnana ning kasutati seda kahjumarginaali arvutamisel. Kõnealuse juhtumi konkreetsetest asjaoludest selgus, et kuna ühekordsete ja erakorraliste teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulude nõuetekohane mahaarvamine tingis uurimisperioodil samasuguse toote reaalse müügikasumi, peaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase olema sellise tegeliku hinnaga saavutatav. |
| --- | --- |

(123)

Selleks käsitleti põhjendustes 43 ja 44 hinna allalöömise arvutamiseks kindlaks tehtud hinda mittekahjustava hinnana ning kasutati seda kahjumarginaali arvutamisel. Kõnealuse juhtumi konkreetsetest asjaoludest selgus, et kuna ühekordsete ja erakorraliste teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulude nõuetekohane mahaarvamine tingis uurimisperioodil samasuguse toote reaalse müügikasumi, peaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase olema sellise tegeliku hinnaga saavutatav.

| (124) | Seega tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes võrdlusest vaatlusaluse riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise CIF-impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise arvutamiseks, ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava samasuguse toote kaalutud ja kohandatud keskmise tehasehinna (mis oli samuti kindlaks tehtud hinna allalöömise arvutuste jaoks) vahel uurimisperioodil. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(124)

Seega tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes võrdlusest vaatlusaluse riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise CIF-impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise arvutamiseks, ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava samasuguse toote kaalutud ja kohandatud keskmise tehasehinna (mis oli samuti kindlaks tehtud hinna allalöömise arvutuste jaoks) vahel uurimisperioodil. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

7.2.   Ajutised meetmed

| (125) | HRVst pärit kaaliumatsesulfaami ning teatavates valmististes ja/või segudes sisalduva HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt väiksema tollimaksu reeglile alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(125)

HRVst pärit kaaliumatsesulfaami ning teatavates valmististes ja/või segudes sisalduva HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt väiksema tollimaksu reeglile alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (126) | Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 89,1 % | 76,6 % | 76,6 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 37,4 % | 23,1 % | 23,1 % |
| Kõik teised äriühingud | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |

(126)

Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

97,8 %

87,7 %

87,7 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

89,1 %

76,6 %

76,6 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

37,4 %

23,1 %

23,1 %

Kõik teised äriühingud

97,8 %

87,7 %

87,7 %

| (127) | Ent kuna dumpinguvastane tollimaks peaks kehtima ka kaaliumatsesulfaami sisaldavatele valmististele ja/või segudele, on tollimaksu kehtestamisel liidu tolliasutuste poolt asjakohasem väljendada tollimaksu fikseeritud summana eurodes netokaalu kilogrammi kohta ning kehtestada see imporditud puhta kaaliumatsesulfaami suhtes või kaaliumatsesulfaami osakaalu suhtes valmistises ja/või segus. |
| --- | --- |

(127)

Ent kuna dumpinguvastane tollimaks peaks kehtima ka kaaliumatsesulfaami sisaldavatele valmististele ja/või segudele, on tollimaksu kehtestamisel liidu tolliasutuste poolt asjakohasem väljendada tollimaksu fikseeritud summana eurodes netokaalu kilogrammi kohta ning kehtestada see imporditud puhta kaaliumatsesulfaami suhtes või kaaliumatsesulfaami osakaalu suhtes valmistises ja/või segus.

| (128) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(128)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (129) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (3). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta. |
| --- | --- |

(129)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (3). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

| (130) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama I lisas sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes tuleks rakendada „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(130)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama I lisas sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes tuleks rakendada „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (131) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(131)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

8.   LÕPPSÄTTED

| (132) | Hea halduse huvides võivad huvitatud isikud esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(132)

Hea halduse huvides võivad huvitatud isikud esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (133) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(133)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva kaaliumatsesulfaami (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62-3) suhtes, aga ka teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami suhtes, mis kuulub praegu CN-koodide ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 ja ex 3824 90 96 alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes ning mida toodavad allpool loetletud äriühingud, on järgmised:

| Äriühing | Ajutine tollimaksumäär netosummana, eurot/tonn | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 3,19 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 3,15 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 1,23 | C048 |
| Kõik teised äriühingud | 3,19 | C999 |
| Kõik äriühingud, kes on deklareerinud valmistisi ja/või segusid, mis ei sisalda Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami | 0 | C045 |

Äriühing

Ajutine tollimaksumäär netosummana, eurot/tonn

TARICi lisakood

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

3,19

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

3,15

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

1,23

C048

Kõik teised äriühingud

3,19

C999

Kõik äriühingud, kes on deklareerinud valmistisi ja/või segusid, mis ei sisalda Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami

0

C045

3.   Valmististes ja/või segudes sisalduva kaaliumatsesulfaami suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks kehtib proportsionaalselt kaaliumatsesulfaami kogusisaldusega valmistise ja/või segu massis.

4.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama I lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” tollimaksu.

5.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni esitamisel liikmesriigi tolliasutusele ning juhul kui kaaliumatsesulfaam on pärit riigist, mis ei ole seda sisaldava valmistise ja/või segu päritoluriik, esitab importija valmistise ja/või segu lõpptootja väljastatud päritoludeklaratsiooni kooskõlas II lisa nõuetega.

Artikkel 3

1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest:

| (a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

(a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| (b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning |
| --- | --- |

(b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

| (c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. |
| --- | --- |

(c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.

2.   Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 297, 4.9.2014, lk 2.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Brussels, Belgium.

3

---

I LISA

Artikli 1 lõikes 4 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmist:

| 1) | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

1)

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| 2) | järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arve alusel Euroopa Liitu eksportimiseks müüdud kaaliumatsesulfaami on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” |
| --- | --- |

2)

järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arve alusel Euroopa Liitu eksportimiseks müüdud kaaliumatsesulfaami on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

| 3) | Kuupäev ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkiri. |
| --- | --- |

3)

Kuupäev ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkiri.

---

II LISA

Päritoludeklaratsioon

Müüja: [lisatakse kaaliumatsesulfaami sisaldavate valmististe ja/või segude müüja täielik nimi ja aadress]

Faktuurarve number ja kuupäev:

| Pakendi nr | Kaaliumatsesulfaami sisaldava valmistise ja/või segu tootekirjeldus | Tootes sisalduva kaaliumatsesulfaami kogus (kg) | Kaaliumatsesulfaami päritoluriik |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| | | | |
| | | | |

Pakendi nr

Kaaliumatsesulfaami sisaldava valmistise ja/või segu tootekirjeldus

Tootes sisalduva kaaliumatsesulfaami kogus (kg)

Kaaliumatsesulfaami päritoluriik

(1)

(2)

(3)

(4)

Tootja: [lisatakse kaaliumatsesulfaami sisaldavate valmististe ja/või segude lõpp-tootja täielik nimi ja aadress, kui tootja ja müüja on erinevad]

Kõnealuste kaupade tootja kinnitab, et:

| — | ta on kindlaks määranud käesoleva deklaratsiooni 2. veerus kirjeldatud kaupade 4. veerus deklareeritud päritolu kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 2913/92 (1) artiklite 23 ja 24 sätetega; |
| --- | --- |

—

ta on kindlaks määranud käesoleva deklaratsiooni 2. veerus kirjeldatud kaupade 4. veerus deklareeritud päritolu kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 2913/92 (1) artiklite 23 ja 24 sätetega;

| — | ta soovib teha täielikult koostööd Euroopa Liidu Komisjoniga või importiva liikmesriigi tolliasutustega käesoleva deklaratsiooni õigsuse kontrollimisel. |
| --- | --- |

—

ta soovib teha täielikult koostööd Euroopa Liidu Komisjoniga või importiva liikmesriigi tolliasutustega käesoleva deklaratsiooni õigsuse kontrollimisel.

| Kuupäev | | (Allkiri) |
| --- | --- | --- |
| | (Allakirjutava tootja-äriühingu pitser) | (Volitatud allakirjutaja nimi ja ametikoht) |
| | | |

Kuupäev

(Allkiri)

(Allakirjutava tootja-äriühingu pitser)

(Volitatud allakirjutaja nimi ja ametikoht)

---

(1)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

---

| 21.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/788,

20. mai 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 74,3 |
| MA | 110,0 |
| MK | 101,3 |
| ZZ | 95,2 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 57,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 69,9 |
| 0709 93 10 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,4 |
| IL | 70,8 |
| MA | 56,3 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 91,3 |
| BR | 100,8 |
| CL | 138,3 |
| NZ | 126,3 |
| US | 189,0 |
| UY | 86,8 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 120,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

74,3

MA

110,0

MK

101,3

ZZ

95,2

0707 00 05

AL

41,5

MK

57,0

TR

111,1

ZZ

69,9

0709 93 10

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 10 20

EG

52,4

IL

70,8

MA

56,3

ZZ

59,8

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

91,3

BR

100,8

CL

138,3

NZ

126,3

US

189,0

UY

86,8

ZA

108,5

ZZ

120,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 21.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/36

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/789,

18. mai 2015,

Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta

(teatavaks tehtud numrbi C(2015) 3415 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Arvestades komisjoni läbiviidud auditeid ja Itaalia asutuste teateid uute puhangute kohta, tuleks komisjoni rakendusotsusega 2014/87/EL (2) sätestatud meetmeid tugevdada. |
| --- | --- |

(1)

Arvestades komisjoni läbiviidud auditeid ja Itaalia asutuste teateid uute puhangute kohta, tuleks komisjoni rakendusotsusega 2014/87/EL (2) sätestatud meetmeid tugevdada.

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) avaldas 6. jaanuaril 2015 teadusliku arvamuse (3) taimetervise riski kohta, mida põhjustab Xylella fastidiosa (Wells et al.) (edaspidi „määratletud organism”) ELi territooriumil, milles ta esitas ja hindas riski vähendamise võimalusi. Osutatud arvamuses on esitatud selliste taimeliikide nimekiri, mis on vastuvõtlikud määratletud organismi Euroopas ja väljaspool Euroopat leitud isolaatide suhtes. Lisaks avaldas toiduohutusamet 20. märtsil 2015 teadusliku aruande kõnealuste istutamiseks ettenähtud taimede (v.a seemned) kategoriseerimise kohta vastavalt määratletud organismi sissetoomise riskile. Aruandes on taimeliigid, mis seni on osutunud vastuvõtlikuks määratletud organismi Euroopas ja väljaspool Euroopat leitud isolaatide suhtes loodusliku nakatumise, eksperimentaalse vektorülekandega toimunud nakatamise või tundmatut tüüpi nakatumise kaudu (edaspidi „määratletud taimed”), jagatud kategooriatesse. See nimekiri on pikem kui komisjoni rakendusotsuses 2014/497/EL (4) esitatud nimekiri. Seepärast on asjakohane, et käesolevat otsust kohaldatakse pikema liikide nimekirja suhtes kui rakendusotsuses 2014/497/EL esitatud nimekiri. Siiski tuleks proportsionaalsuse tagamiseks kohaldada mõningaid meetmeid ainult selliste taimeliikide suhtes, mis on vastuvõtlikud määratletud organismi Euroopa isolaatide suhtes (edaspidi „peremeestaimed”). Kuigi toiduohutusameti 6. jaanuari 2015. aasta arvamuses on osutatud, et taimeliikide nimekirjaga seoses on veel ebaselgust, kuna uurimistöö alles kestab, on Itaalia ametiasutuste uuringud kinnitanud, et teatavad määratletud taimed võivad olla „peremeestaimedeks”. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) avaldas 6. jaanuaril 2015 teadusliku arvamuse (3) taimetervise riski kohta, mida põhjustab Xylella fastidiosa (Wells et al.) (edaspidi „määratletud organism”) ELi territooriumil, milles ta esitas ja hindas riski vähendamise võimalusi. Osutatud arvamuses on esitatud selliste taimeliikide nimekiri, mis on vastuvõtlikud määratletud organismi Euroopas ja väljaspool Euroopat leitud isolaatide suhtes. Lisaks avaldas toiduohutusamet 20. märtsil 2015 teadusliku aruande kõnealuste istutamiseks ettenähtud taimede (v.a seemned) kategoriseerimise kohta vastavalt määratletud organismi sissetoomise riskile. Aruandes on taimeliigid, mis seni on osutunud vastuvõtlikuks määratletud organismi Euroopas ja väljaspool Euroopat leitud isolaatide suhtes loodusliku nakatumise, eksperimentaalse vektorülekandega toimunud nakatamise või tundmatut tüüpi nakatumise kaudu (edaspidi „määratletud taimed”), jagatud kategooriatesse. See nimekiri on pikem kui komisjoni rakendusotsuses 2014/497/EL (4) esitatud nimekiri. Seepärast on asjakohane, et käesolevat otsust kohaldatakse pikema liikide nimekirja suhtes kui rakendusotsuses 2014/497/EL esitatud nimekiri. Siiski tuleks proportsionaalsuse tagamiseks kohaldada mõningaid meetmeid ainult selliste taimeliikide suhtes, mis on vastuvõtlikud määratletud organismi Euroopa isolaatide suhtes (edaspidi „peremeestaimed”). Kuigi toiduohutusameti 6. jaanuari 2015. aasta arvamuses on osutatud, et taimeliikide nimekirjaga seoses on veel ebaselgust, kuna uurimistöö alles kestab, on Itaalia ametiasutuste uuringud kinnitanud, et teatavad määratletud taimed võivad olla „peremeestaimedeks”.

| (3) | Liikmesriigid peaksid tegema iga-aastasi uuringuid, et teha kindlaks määratletud organismi esinemine oma territooriumil ning peaksid tagama, et kutselised käitlejad teaksid selle võimalikust esinemisest ja meetmetest, mida tuleb võtta. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid peaksid tegema iga-aastasi uuringuid, et teha kindlaks määratletud organismi esinemine oma territooriumil ning peaksid tagama, et kutselised käitlejad teaksid selle võimalikust esinemisest ja meetmetest, mida tuleb võtta.

| (4) | Määratletud organismi likvideerimiseks ja selle edasise leviku takistamiseks liidu ülejäänud osas peaksid liikmesriigid kehtestama piiritletud alad, mis hõlmavad nakatunud tsooni ja puhvertsooni, ning kohaldama likvideerimismeetmeid. Arvestades praegust olukorda Lõuna-Itaalias, peaks Itaalia ametiasutuste kindlaks määratud nakatunud tsoon hõlmama vähemalt kogu Lecce provintsi. Selleks et vähendada riski, et määratletud organism levib väljapoole piiritletud ala [nakatunud tsooni], peaks puhvertsoon olema 10 km laiune. |
| --- | --- |

(4)

Määratletud organismi likvideerimiseks ja selle edasise leviku takistamiseks liidu ülejäänud osas peaksid liikmesriigid kehtestama piiritletud alad, mis hõlmavad nakatunud tsooni ja puhvertsooni, ning kohaldama likvideerimismeetmeid. Arvestades praegust olukorda Lõuna-Itaalias, peaks Itaalia ametiasutuste kindlaks määratud nakatunud tsoon hõlmama vähemalt kogu Lecce provintsi. Selleks et vähendada riski, et määratletud organism levib väljapoole piiritletud ala [nakatunud tsooni], peaks puhvertsoon olema 10 km laiune.

| (5) | Kui määratletud organismi esineb isoleeritult teatavas piirkonnas, kus selle saab kõrvaldada taimedelt, millel seda on leitud, ei tuleks nõuda piiritletud ala kehtestamist. Sellisel juhul tuleks viivitamata võtta meetmed selle kindlakstegemiseks, kas nakatunud on veel muid taimi. |
| --- | --- |

(5)

Kui määratletud organismi esineb isoleeritult teatavas piirkonnas, kus selle saab kõrvaldada taimedelt, millel seda on leitud, ei tuleks nõuda piiritletud ala kehtestamist. Sellisel juhul tuleks viivitamata võtta meetmed selle kindlakstegemiseks, kas nakatunud on veel muid taimi.

| (6) | Võttes arvesse määratletud organismi epidemioloogiat ja liidus edasise levimise riski, tuleks keelata peremeestaimede istutamine nakatunud tsoonis, v.a aladel, mis on füüsiliselt kaitstud määratletud organismi sissetoomise eest seda levitavate vektorite poolt. See on oluline ka selleks, et vältida peremeestaimede nakatumist määratletud organismiga piiritletud alal. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse määratletud organismi epidemioloogiat ja liidus edasise levimise riski, tuleks keelata peremeestaimede istutamine nakatunud tsoonis, v.a aladel, mis on füüsiliselt kaitstud määratletud organismi sissetoomise eest seda levitavate vektorite poolt. See on oluline ka selleks, et vältida peremeestaimede nakatumist määratletud organismiga piiritletud alal.

| (7) | Lecce provintsis on määratletud organism juba laialdaselt levinud. Kui on tõendeid, et piiritletud ala teatavates osades on määratletud organismi esinenud juba rohkem kui kaks aastat, ja seda ei ole enam võimalik likvideerida, peaks vastutaval ametiasutusel olema võimalik kohaldada likvideerimismeetmete asemel leviku piiramise meetmeid, et kaitsta vähemalt tootmiskohti, eelkõige kultuurilise, sotsiaalse või teadusliku väärtusega taimi ning piiri liidu ülejäänud territooriumiga. Levikut tõkestavate meetmete eesmärk peaks olema vähendada bakteriinokulumi kogust selles tsoonis ning hoida vektori populatsioon võimalikult madalal tasemel. |
| --- | --- |

(7)

Lecce provintsis on määratletud organism juba laialdaselt levinud. Kui on tõendeid, et piiritletud ala teatavates osades on määratletud organismi esinenud juba rohkem kui kaks aastat, ja seda ei ole enam võimalik likvideerida, peaks vastutaval ametiasutusel olema võimalik kohaldada likvideerimismeetmete asemel leviku piiramise meetmeid, et kaitsta vähemalt tootmiskohti, eelkõige kultuurilise, sotsiaalse või teadusliku väärtusega taimi ning piiri liidu ülejäänud territooriumiga. Levikut tõkestavate meetmete eesmärk peaks olema vähendada bakteriinokulumi kogust selles tsoonis ning hoida vektori populatsioon võimalikult madalal tasemel.

| (8) | Tõhusa kaitse tagamiseks liidu kogu ülejäänud territooriumil määratletud organismi eest, võttes arvesse, et määratletud organism võib levida looduslike ja ka muude inimtegevusega seotud vahendite abil kui määratletud taimede istutusmaterjaliks vedamine, on asjakohane kehtestada Lecce provintsi nakatunud tsooni ümbritseva puhvertsooni vahetusse lähedusse järelevalvetsoon. |
| --- | --- |

(8)

Tõhusa kaitse tagamiseks liidu kogu ülejäänud territooriumil määratletud organismi eest, võttes arvesse, et määratletud organism võib levida looduslike ja ka muude inimtegevusega seotud vahendite abil kui määratletud taimede istutusmaterjaliks vedamine, on asjakohane kehtestada Lecce provintsi nakatunud tsooni ümbritseva puhvertsooni vahetusse lähedusse järelevalvetsoon.

| (9) | Taimed, mis on teadaolevalt vastuvõtlikud määratletud organismi suhtes ja on kasvanud vähemalt osa oma elust piiritletud alal või mida on veetud läbi sellise ala, on tõenäolisemalt kui muud taimed nakatunud määratletud organismiga. Selliste taimede vedamise suhtes tuleks seepärast kohaldada erinõudeid, mille eesmärk on vältida määratletud organismi edasist levikut. Selleks, et varakult avastada määratletud organismi võimalikku esinemist väljaspool piiritletud ala, tuleks väljaspool piiritletud ala kehtestada määratletud organismi suhtes teadaolevalt vastuvõtlike taimede vedamise jaoks jälgitavuse nõuded. |
| --- | --- |

(9)

Taimed, mis on teadaolevalt vastuvõtlikud määratletud organismi suhtes ja on kasvanud vähemalt osa oma elust piiritletud alal või mida on veetud läbi sellise ala, on tõenäolisemalt kui muud taimed nakatunud määratletud organismiga. Selliste taimede vedamise suhtes tuleks seepärast kohaldada erinõudeid, mille eesmärk on vältida määratletud organismi edasist levikut. Selleks, et varakult avastada määratletud organismi võimalikku esinemist väljaspool piiritletud ala, tuleks väljaspool piiritletud ala kehtestada määratletud organismi suhtes teadaolevalt vastuvõtlike taimede vedamise jaoks jälgitavuse nõuded.

| (10) | Et võimaldada järelkontrolli sihtkohas istutusmaterjali puhul, mis on viidud piiritletud alast välja, peaks istutusmaterjali kutseline käitleja viivitamatult teavitama lähtekoha vastutavat ametiasutust ja sihtkoha vastutavat ametiasutust igast määratletud taimede partiist, mis on kasvanud vähemalt osa oma elust piiritletud alal. |
| --- | --- |

(10)

Et võimaldada järelkontrolli sihtkohas istutusmaterjali puhul, mis on viidud piiritletud alast välja, peaks istutusmaterjali kutseline käitleja viivitamatult teavitama lähtekoha vastutavat ametiasutust ja sihtkoha vastutavat ametiasutust igast määratletud taimede partiist, mis on kasvanud vähemalt osa oma elust piiritletud alal.

| (11) | Selleks, et tagada põhjalik järelevalve piiritletud alalt pärit istutusmaterjali liikumise üle ning luua hea ülevaade tootmiskohtadest, milles määratletud organismist tingitud taimetervislik risk on suur, peaks komisjonil ja liikmesriikidel olema juurdepääs teabele, mis käsitleb piiritletud aladel asuvaid tootmiskohti. Seepärast peaksid liikmesriigid koostama nimekirja kõikidest nende territooriumi piiritletud aladel asuvatest tootmiskohtadest, kus määratletud taimi on kasvatatud, edastama selle komisjonile ja muudele liikmesriikidele ning ajakohastama seda pidevalt. Komisjon peaks selliste nimekirjade koondi tegema kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(11)

Selleks, et tagada põhjalik järelevalve piiritletud alalt pärit istutusmaterjali liikumise üle ning luua hea ülevaade tootmiskohtadest, milles määratletud organismist tingitud taimetervislik risk on suur, peaks komisjonil ja liikmesriikidel olema juurdepääs teabele, mis käsitleb piiritletud aladel asuvaid tootmiskohti. Seepärast peaksid liikmesriigid koostama nimekirja kõikidest nende territooriumi piiritletud aladel asuvatest tootmiskohtadest, kus määratletud taimi on kasvatatud, edastama selle komisjonile ja muudele liikmesriikidele ning ajakohastama seda pidevalt. Komisjon peaks selliste nimekirjade koondi tegema kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele.

| (12) | Tuleb teha ametlikke kontrolle, millega tagatakse, et määratletud taimi veetakse piiritletud aladelt väljapoole ainult vastavalt käesolevas otsuses sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(12)

Tuleb teha ametlikke kontrolle, millega tagatakse, et määratletud taimi veetakse piiritletud aladelt väljapoole ainult vastavalt käesolevas otsuses sätestatud nõuetele.

| (13) | Võttes arvesse määratletud organismi omadusi, tuleks määratletud taimi, mis on pärit kolmandast riigist, kus määratletud organismi ei esine, lubada tuua liidu territooriumile ainult siis, kui nendega on kaasas fütosanitaarsertifikaat koos lisadeklaratsiooniga, milles kinnitatakse, et kõnealuses riigis määratletud organismi ei esine. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse määratletud organismi omadusi, tuleks määratletud taimi, mis on pärit kolmandast riigist, kus määratletud organismi ei esine, lubada tuua liidu territooriumile ainult siis, kui nendega on kaasas fütosanitaarsertifikaat koos lisadeklaratsiooniga, milles kinnitatakse, et kõnealuses riigis määratletud organismi ei esine.

| (14) | Taimede importimisel liitu kolmandatest riikidest, milles teadaolevalt esineb määratletud organismi, tuleb tagada, et taimed oleksid vabad määratletud organismist; selleks peaksid määratletud taimede liitu sissetoomist käsitlevad nõuded olema sarnased nendega, mis on sätestatud piiritletud aladelt pärit määratletud taimede vedamisele. |
| --- | --- |

(14)

Taimede importimisel liitu kolmandatest riikidest, milles teadaolevalt esineb määratletud organismi, tuleb tagada, et taimed oleksid vabad määratletud organismist; selleks peaksid määratletud taimede liitu sissetoomist käsitlevad nõuded olema sarnased nendega, mis on sätestatud piiritletud aladelt pärit määratletud taimede vedamisele.

| (15) | Alates 2014. aasta oktoobrist on paljud istutamiseks ettenähtud kohvipuutaimed (Coffea), v.a seemned, mis on pärit Costa Ricast või Hondurasest, liidus kinni peetud sellistes taimedes määratletud organismi esinemise tõttu. Seetõttu on tehtud järeldus, et Costa Rica või Hondurase taimetervisliku sertifitseerimise menetlused ei ole piisavad tagamaks, et kohvipuutaimede saadetised oleksid määratletud organismist vabad. Järelikult tuleks keelata istutamiseks ettenähtud kohvipuutaimede, v.a seemnete sissetoomine liitu Costa Ricast või Hondurasest, arvestades suurt tõenäosust, et määratletud organism jääb liidus püsima, et sellele oleksid liidu jaoks rängad majanduslikud tagajärjed ning et ei ole tõhusaid vahendeid nakatunud taimede ravimiseks. |
| --- | --- |

(15)

Alates 2014. aasta oktoobrist on paljud istutamiseks ettenähtud kohvipuutaimed (Coffea), v.a seemned, mis on pärit Costa Ricast või Hondurasest, liidus kinni peetud sellistes taimedes määratletud organismi esinemise tõttu. Seetõttu on tehtud järeldus, et Costa Rica või Hondurase taimetervisliku sertifitseerimise menetlused ei ole piisavad tagamaks, et kohvipuutaimede saadetised oleksid määratletud organismist vabad. Järelikult tuleks keelata istutamiseks ettenähtud kohvipuutaimede, v.a seemnete sissetoomine liitu Costa Ricast või Hondurasest, arvestades suurt tõenäosust, et määratletud organism jääb liidus püsima, et sellele oleksid liidu jaoks rängad majanduslikud tagajärjed ning et ei ole tõhusaid vahendeid nakatunud taimede ravimiseks.

| (16) | Rakendusotsus 2014/497/EL tuleks tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(16)

Rakendusotsus 2014/497/EL tuleks tunnistada kehtetuks.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „määratletud organism”– Euroopast ja mujalt kui Euroopast pärit Xylella fastidiosa (Wells et al.) isolaadid;

b)   „määratletud taimed”– kõik istutamiseks ettenähtud taimed, välja arvatud seemned, mis kuuluvad I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse;

c)   „peremeestaimed”– kõik määratletud taimed, mis kuuluvad II lisas loetletud perekondadesse või liikidesse;

d)   „kutseline käitleja”– iga isik, kes on kutsealaselt seotud ühe või mitme järgmise taimedega seotud tegevusega:

| i) | istutamine; |
| --- | --- |

i)

istutamine;

| ii) | aretus; |
| --- | --- |

ii)

aretus;

| iii) | tootmine, sealhulgas kasvatamine, paljundamine ja hooldamine; |
| --- | --- |

iii)

tootmine, sealhulgas kasvatamine, paljundamine ja hooldamine;

| iv) | liidu territooriumile sissetoomine, seal vedamine ja sealt väljaviimine; |
| --- | --- |

iv)

liidu territooriumile sissetoomine, seal vedamine ja sealt väljaviimine;

| v) | turul kättesaadavaks tegemine. |
| --- | --- |

v)

turul kättesaadavaks tegemine.

Artikkel 2

Määratletud organismi kindlakstegemine või oletatav esinemine

1.   Iga isik, kes kahtlustab määratletud organismi esinemist või saab sellest teadlikuks, teavitab viivitamata vastutavat ametiasutust ja esitab talle kogu asjakohase teabe, mis käsitleb määratletud organismi esinemist või kahtlustatavat esinemist.

2.   Vastutav ametiasutus registreerib sellise teabe viivitamata.

3.   Kui vastutavale ametiasutusele on teatatud määratletud organismi esinemisest või sellisest kahtlusest, võtab ta kõik vajalikud meetmed selleks, et teha kindlaks määratletud organismi esinemine või oletatav esinemine.

4.   Liikmesriik tagab, et iga isikut, kelle kontrolli alla kuulub taimi, mis võivad olla nakatunud määratletud organismiga, teavitatakse viivitamatult määratletud organismi esinemisest või oletatavast esinemisest, võimalikest tagajärgedest ja riskidest ning meetmetest, mis tuleb võtta.

Artikkel 3

Määratletud organismi uuringud liikmesriikide territooriumil

Iga liikmesriik korraldab igal aastal ametliku uuringu, et teha kindlaks, kas on tõendeid määratletud organismi esinemise kohta määratletud taimedel.

Kõnealuseid uuringuid teeb vastutav ametiasutus või need tehakse vastutava ametiasutuse ametliku järelevalve all. Uuring hõlmab visuaalset kontrolli ning kui tekib kahtlus määratletud organismiga nakatumise suhtes, proovide kogumist ja analüüside tegemist. Uuringud põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel ja tehnilistel põhimõtetel ning neid tehakse sobival aastaajal, kui määratletud organismi on võimalik avastada. Kõnealustes uuringutes võetakse arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi tõendeid, määratletud organismi ja tema vektorite bioloogiat, määratletud taimede esinemist ja bioloogiat ning igasugust asjakohast teavet määratletud organismi esinemise kohta.

Artikkel 4

Piiritletud alade kehtestamine

1.   Kui määratletud organismi esinemine leiab kinnitust, piiritleb asjaomane liikmesriik vastavalt lõikele 2 viivitamata teatava ala, edaspidi „piiritletud ala”.

2.   Piiritletud ala koosneb nakatunud tsoonist ja puhvertsoonist.

Nakatunud tsoon hõlmab kõiki taimi, mis teadaolevalt on nakatunud määratletud organismiga, kõiki taimi, millel on määratletud organismiga võimaliku nakatumise nähud, ning kõiki muid taimi, mis võivad olla määratletud organismiga nakatunud seetõttu, et nad paiknevad nakatunud taimede lähedal või pärinevad nakatunud taimedega samast tootmiskohast, kui see on teada, või on kasvanud nakatunud taimedest.

Seoses määratletud organismi esinemisega Lecce provintsis, peab nakatunud tsoon hõlmama vähemalt kogu provintsi.

Nakatunud tsooni ümbritseb puhvertsoon, mis on vähemalt 10 km lai.

Tsoonide täpne piiritlemine peab põhinema usaldusväärsetel teaduslikel põhimõtetel, määratletud organismi ja selle vektorite bioloogial ning sõltuma nakatumise tasemest, vektorite esinemisest ning määratletud taimede paiknemisest kõnealusel alal.

3.   Kui puhvertsoonis leiab kinnitust määratletud organismi esinemine, tuleb nakatunud tsooni ja puhvertsooni piirid üle vaadata ja vastavalt vajadusele muuta.

4.   Liikmesriikide poolt vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2014/917/EL (5) esitatavate teatiste alusel koostab komisjon piiritletud alade loetelu, ajakohastab seda ja edastab selle liikmesriikidele.

5.   Kui artiklis 3 osutatud määratletud organismi uuringute ja artikli 6 lõikes 7 osutatud seire põhjal ei ole määratletud organismi avastatud viis aastat, võib piiritletud ala tühistada. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni ja teisi liikmesriike.

6.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik otsustada mitte kehtestada viivitamata piiritletud ala, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | on tõendatud, et määratletud organism on hiljuti toodud piirkonda koos taimedega, millelt see leiti; |
| --- | --- |

a)

on tõendatud, et määratletud organism on hiljuti toodud piirkonda koos taimedega, millelt see leiti;

| b) | on tõendeid, et kõnealused taimed olid nakatunud enne nende toomist asjaomasesse piirkonda; |
| --- | --- |

b)

on tõendeid, et kõnealused taimed olid nakatunud enne nende toomist asjaomasesse piirkonda;

| c) | rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetodeid kasutades ei ole selliste taimede lähedusest leitud vektoreid, mis määratletud organismi edasi kannavad. |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetodeid kasutades ei ole selliste taimede lähedusest leitud vektoreid, mis määratletud organismi edasi kannavad.

7.   Lõikes 6 osutatud juhul liikmesriik:

| a) | teeb iga-aastaseid uuringuid vähemalt kahe aasta jooksul, et teha kindlaks, kas nakatunud on veel taimi lisaks neile, millelt kõnealust organismi esialgu leiti; |
| --- | --- |

a)

teeb iga-aastaseid uuringuid vähemalt kahe aasta jooksul, et teha kindlaks, kas nakatunud on veel taimi lisaks neile, millelt kõnealust organismi esialgu leiti;

| b) | otsustab sellise uuringu põhjal, kas on vaja kehtestada piiritletud ala; |
| --- | --- |

b)

otsustab sellise uuringu põhjal, kas on vaja kehtestada piiritletud ala;

| c) | teatab komisjonile ja muudele liikmesriikidele põhjenduse, miks piiritletud ala ei kehtestata, ning punktis a osutatud uuringu tulemused niipea, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

c)

teatab komisjonile ja muudele liikmesriikidele põhjenduse, miks piiritletud ala ei kehtestata, ning punktis a osutatud uuringu tulemused niipea, kui need on kättesaadavad.

Artikkel 5

Keeld istutada peremeestaimi nakatunud tsoonis

Keelatud on istutada peremeestaimi nakatunud tsoonis, välja arvatud aladel, mis on füüsiliselt kaitstud määratletud organismi sissetoomise eest selle organismi vektoritega.

Artikkel 6

Likvideerimismeetmed

1.   Liikmesriik, kes on kehtestanud artiklis 4 osutatud piiritletud ala, peab võtma sellel alal meetmeid, mis on sätestatud lõigetes 2–11.

2.   Asjaomane liikmesriik kõrvaldab 100 m raadiuses taimedest, mis on analüüside alusel tunnistatud nakatunuks määratletud organismiga, viivitamatult:

| a) | peremeestaimed, hoolimata nende tervislikust seisundist; |
| --- | --- |

a)

peremeestaimed, hoolimata nende tervislikust seisundist;

| b) | taimed, mis on teadaolevalt nakatunud määratletud organismiga; |
| --- | --- |

b)

taimed, mis on teadaolevalt nakatunud määratletud organismiga;

| c) | kõik taimed, millel ilmneb nähtusid, mis viitavad nakatumisele või võimalikule nakatumisele määratletud organismiga. |
| --- | --- |

c)

kõik taimed, millel ilmneb nähtusid, mis viitavad nakatumisele või võimalikule nakatumisele määratletud organismiga.

3.   Asjaomane liikmesriik võtab proove määratletud taimedest, mis asuvad 100 m raadiuses igast nakatunud taimest, ja analüüsib neid vastavalt fütosanitaarmeetmete rahvusvahelisele standardile ISPM nr 31 (6).

4.   Asjaomane liikmesriik teeb enne lõikes 2 osutatud taimede kõrvaldamist asjakohase fütosanitaartöötluse, et likvideerida määratletud organismi vektorid ja taimed, mis võivad olla nakatunud selliste vektoritega. Töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist.

5.   Asjaomane liikmesriik hävitab kohapeal või nakatunud tsoonis selleks ettenähtud lähedal asuvas kohas lõikes 2 osutatud nakatunud taimed ja taimeosad viisil, millega tagatakse määratletud organismi leviku vältimine.

6.   Asjaomane liikmesriik viib läbi asjakohaseid uuringuid, et teha kindlaks nakkuse päritolu. Liikmesriik teeb kindlaks nakkusjuhuga seotud määratletud taimede veod, sealhulgas selliste taimede veod, mis võivad olla toimunud enne piiritletud ala moodustamist. Selliste uurimiste tulemused edastatakse liikmesriikidele, kust asjaomased taimed pärinevad, liikmesriikidele, mille kaudu neid taimi on veetud, ja liikmesriikidele, kuhu sellised taimed on saadetud.

7.   Asjaomane liikmesriik jälgib määratletud organismi olemasolu iga-aastaste uuringutega sobivatel aegadel. Ta teostab määratletud taimede visuaalset kontrolli, võtab proove sümptomitega taimedest, samuti sümptomitega taimede läheduses kasvavatest taimedest, millel sümptomeid ei ole.

Puhvertsoonides on jälgitav ala jagatud ruutudeks suurusega 100 m × 100 m. Visuaalset kontrolli tuleb teha igas ruudus.

8.   Asjaomane liikmesriik peab teavitama üldsust määratletud organismi ohtlikkusest ning selle liitu sissetoomise ja liidus levimise tõkestamiseks võetavatest meetmetest. Ta seab üles liiklusmärgid, millega teavitatakse asjaomase piiritletud ala piiridest.

9.   Asjaomane liikmesriik võtab vajaduse korral meetmed kõigi selliste eriolukordade või komplikatsioonide lahendamiseks, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et need takistavad, raskendavad või lükkavad edasi taimede likvideerimist, ja eelkõige meetmed, mis on seotud juurdepääsuga kõikidele nakatunud või nakkuskahtlusega taimedele ja nende põhjaliku hävitamisega, olenemata taimede asukohast, nende kuuluvusest riigi- või eraomandisse või nende eest vastutavast isikust või üksusest.

10.   Asjaomane liikmesriik võtab kõik muud meetmed, mis võivad määratletud organismi likvideerimisele kaasa aidata, võttes arvesse standardit ISPM nr 9 (7) ja rakendades kompleksset lähenemisviisi vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud standardis ISPM nr 14 (8).

11.   Asjaomane liikmesriik kohaldab määratletud organismi ja tema vektorite suhtes sobivaid põllumajandustavasid.

Artikkel 7

Leviku tõkestamise meetmed

1.   Erandina artiklist 6 võib üksnes Lecce provintsis asjaomase liikmesriigi vastutav ametiasutus otsustada kohaldada leviku tõkestamise meetmeid, mis on sätestatud lõigetes 2–6, (edaspidi „leviku tõkestamise ala”).

2.   Asjaomane liikmesriik kõrvaldab viivitamatult vähemalt kõik taimed, mis on leitud olevat nakatunud määratletud organismiga, kui need asuvad järgmistes kohtades:

| a) | artikli 9 lõikes 2 osutatud tootmiskohtade lähedal; |
| --- | --- |

a)

artikli 9 lõikes 2 osutatud tootmiskohtade lähedal;

| b) | kultuurilise, sotsiaalse või teadusliku väärtusega taimede kasvukohtade lähedal; |
| --- | --- |

b)

kultuurilise, sotsiaalse või teadusliku väärtusega taimede kasvukohtade lähedal;

| c) | kuni 20 km kaugusel piirist, mis eraldab leviku tõkestamise ala liidu ülejäänud territooriumist. |
| --- | --- |

c)

kuni 20 km kaugusel piirist, mis eraldab leviku tõkestamise ala liidu ülejäänud territooriumist.

Võetakse kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et ära hoida määratletud organismi levik kõrvaldamise ajal ja hiljem.

3.   Asjaomane liikmesriik võtab 100 m raadiuses lõikes 2 osutatud taimedest, mis on tunnistatud nakatunuks määratletud organismiga, proovid peremeestaimedest ja analüüsib neid vastavalt fütosanitaarmeetmete rahvusvahelisele standardile ISPM nr 31. Selliseid analüüse tehakse korrapäraselt ja vähemalt kaks korda aastas.

4.   Asjaomane liikmesriik teeb asjakohase fütosanitaartöötluse enne lõikes 2 osutatud taimede kõrvaldamist, et likvideerida määratletud organismi vektorid ja taimed, mis võivad olla nakatunud selliste vektoritega. Töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist.

5.   Asjaomane liikmesriik hävitab kohapeal või nakatunud tsoonis selleks ettenähtud lähedal asuvas kohas lõikes 2 osutatud nakatunud taimed ja taimeosad viisil, millega tagatakse määratletud organismi leviku vältimine.

6.   Asjaomane liikmesriik kohaldab määratletud organismi ja tema vektorite suhtes sobivaid põllumajandustavasid.

Artikkel 8

Järelevalvetsooni kehtestamine Itaalias

1.   Lecce provintsi nakatunud tsooni hõlmava piiritletud ala kõrvale kehtestatakse järelevalvetsoon, mille laius on vähemalt 30 km.

2.   Lõikes 1 osutatud järelevalvetsoonis teostab asjaomane liikmesriik igal aastal selleks sobival ajal määratletud organismi esinemise seiret. Liikmesriik kontrollib määratletud taimi visuaalselt ning võtab nakatumisnähtudega taimedelt proove ja analüüsib neid.

Järelevalve all olev ala on jagatud ruutudeks suurusega 100 m × 100 m. Visuaalset kontrolli tehakse igas ruudus.

Proovide arv, meetodid ja tulemused märgitakse artiklis 14 osutatud aruandesse.

3.   Asjaomane liikmesriik kohaldab määratletud organismi ja tema vektorite suhtes asjakohaseid põllumajandustavasid.

Artikkel 9

Määratletud taimede vedu liidu piires

1.   Selliseid määratletud taimi, mis on kasvanud vähemalt osa oma elust artikli 4 kohaselt kehtestatud piiritletud alal, on keelatud vedada liidu piires, piiritletud alal või sellelt alalt välja.

2.   Erandina lõikest 1 võib niisugune vedu toimuda, kui määratletud taimed on kasvatatud kohas, kus on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | see on registreeritud vastavalt komisjoni direktiivile 92/90/EMÜ (9); |
| --- | --- |

a)

see on registreeritud vastavalt komisjoni direktiivile 92/90/EMÜ (9);

| b) | vastutav ametiasutus on kinnitanud, et tootmiskoht on fütosanitaarmeetmete asjakohaste rahvusvaheliste standardite kohaselt vaba määratletud organismist ja tema vektoritest; |
| --- | --- |

b)

vastutav ametiasutus on kinnitanud, et tootmiskoht on fütosanitaarmeetmete asjakohaste rahvusvaheliste standardite kohaselt vaba määratletud organismist ja tema vektoritest;

| c) | tootmiskoht on füüsiliselt kaitstud määratletud organismi sissetoomise eest selle organismi vektoritega; |
| --- | --- |

c)

tootmiskoht on füüsiliselt kaitstud määratletud organismi sissetoomise eest selle organismi vektoritega;

| d) | tootmiskohta ümbritseb 200 meetri laiune tsoon, mille puhul on ametliku visuaalse kontrolli põhjal ning juhul, kui kahtlustatakse määratletud organismi esinemist, proovivõtu ja analüüside tulemusel leitud, et määratletud organismist seal ei esine, ning kus rakendatakse nõuetekohast fütosanitaartöötlust määratletud organismi vektorite vastu; töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist; |
| --- | --- |

d)

tootmiskohta ümbritseb 200 meetri laiune tsoon, mille puhul on ametliku visuaalse kontrolli põhjal ning juhul, kui kahtlustatakse määratletud organismi esinemist, proovivõtu ja analüüside tulemusel leitud, et määratletud organismist seal ei esine, ning kus rakendatakse nõuetekohast fütosanitaartöötlust määratletud organismi vektorite vastu; töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist;

| e) | tootmiskohas tehakse asjakohast fütosanitaartöötlust, et hoida seda vabana määratletud organismi vektoritest; töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist; |
| --- | --- |

e)

tootmiskohas tehakse asjakohast fütosanitaartöötlust, et hoida seda vabana määratletud organismi vektoritest; töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist;

| f) | tootmiskohas ja punktis d osutatud tsoonis tehakse vähemalt kaks ametlikku kontrolli aastas selleks sobival ajal; |
| --- | --- |

f)

tootmiskohas ja punktis d osutatud tsoonis tehakse vähemalt kaks ametlikku kontrolli aastas selleks sobival ajal;

| g) | määratletud taimede kogu kasvuaja jooksul ei ole tootmiskohas leitud määratletud organismi ega selle vektorite esinemise nähte või on kahtlaste nähtude esinemise korral tehtud analüüsid, mis on kinnitanud, et määratletud organismi ei esine; |
| --- | --- |

g)

määratletud taimede kogu kasvuaja jooksul ei ole tootmiskohas leitud määratletud organismi ega selle vektorite esinemise nähte või on kahtlaste nähtude esinemise korral tehtud analüüsid, mis on kinnitanud, et määratletud organismi ei esine;

| h) | määratletud taimede kogu kasvuaja jooksul ei ole punktis d osutatud tsoonis leitud määratletud organismi esinemise nähte või on kahtlaste nähtude esinemise korral tehtud analüüsid, mis on kinnitanud, et määratletud organismi ei esine. |
| --- | --- |

h)

määratletud taimede kogu kasvuaja jooksul ei ole punktis d osutatud tsoonis leitud määratletud organismi esinemise nähte või on kahtlaste nähtude esinemise korral tehtud analüüsid, mis on kinnitanud, et määratletud organismi ei esine.

3.   Igast tootmiskohast ja igast määratletud taimede liigist võetud esindavaid proove on analüüsitud kord aastas selleks kõige sobivamal ajal ja määratletud organismi puudumine on kindlaks tehtud rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetodite kohaselt tehtud analüüsidega.

4.   Kooskõlas standardiga ISMP nr 31 on määratletud taimede partiisid veo toimumise ajale võimalikult lähedasel ajal kontrollitud visuaalselt, võetud neist proove ja tehtud molekulaaranalüüse rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetoditega, kasutades proovivõtuskeemi, millega saab 99 % usaldustasemega kinnitada, et nakatunud taimede osakaal on 1 % või üle selle, ning eelkõige on uuritud taimi, millel võis kahtlustada määratletud organismi esinemise nähtusid.

5.   Enne vedu on määratletud taimede partiid läbinud fütosanitaartöötluse määratletud organismi kõigi vektorite vastu.

6.   Määratletud taimi, mida toimetatakse edasi piiritletud alal või läbi sellise ala, tuleb vedada suletud anumas või pakendis, millega on tagatud, et määratletud organismi ega selle vektorite nakkust ei saa tekkida.

7.   Kõiki lõikes 1 osutatud taimi võib liidu territooriumile tuua või seal vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas taimepass, mis on koostatud ja välja antud vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ (10).

Artikkel 10

Jälgitavus

1.   Kutselised käitlejad, kes tarnivad määratletud taimi, mis on kasvanud vähemalt osa oma elust piiritletud alal või mida on veetud läbi sellise ala, peavad arvestust iga tarnitud partii ning selle saanud kutselise käitleja kohta.

2.   Kutselised käitlejad, kellele on tarnitud määratletud taimi, mis on kasvanud vähemalt osa oma elust piiritletud alal või mida on veetud läbi sellise ala, peavad arvestust iga saadud partii ning selle tarnija kohta.

3.   Kutselised käitlejad säilitavad lõigetes 1 ja 2 osutatud andmed kolme aasta jooksul alates kuupäevast, millal asjaomane partii neile või nende poolt tarniti.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kutselised käitlejad teavitavad viivitamata oma vastutavat ametiasutust igast nende poolt tarnitud või vastuvõetud partiist. Selline teave peab sisaldama asjaomase partii päritolu, saatjat, saajat, sihtkohta, taimepassile märgitud kordumatut seeria-, nädala- või partiinumbrit, partii identifitseerimisandmeid ja kogust.

5.   Vastutav ametiasutus, kes saab lõike 4 kohase teabe, teavitab viivitamata asjaomase partii sihtkoha vastutavat ametiasutust.

6.   Liikmesriigid teevad lõikes 4 osutatud teabe taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

Artikkel 11

Määratletud taimede vedude ametlikud kontrollid

1.   Liikmesriigid viivad läbi korrapäraseid ametlikke kontrolle määratletud taimede üle, mida veetakse piiritletud alast välja või nakatunud tsoonist puhvertsooni.

Selliseid kontrolle tehakse vähemalt:

| a) | punktides, kus määratletud taimed viiakse nakatunud tsoonist puhvertsooni; |
| --- | --- |

a)

punktides, kus määratletud taimed viiakse nakatunud tsoonist puhvertsooni;

| b) | punktides, kus määratletud taimed viiakse puhvertsoonist piiritlemata aladele; |
| --- | --- |

b)

punktides, kus määratletud taimed viiakse puhvertsoonist piiritlemata aladele;

| c) | määratletud taimede sihtkohas puhvertsoonis; |
| --- | --- |

c)

määratletud taimede sihtkohas puhvertsoonis;

| d) | sihtkohas piiritlemata aladel. |
| --- | --- |

d)

sihtkohas piiritlemata aladel.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollid hõlmavad dokumentide kontrollimist ning määratletud taimede identsuskontrolli.

Lõikes 1 osutatud kontrollid viiakse läbi olenemata sellest, kus määratletud taimed asuvad, kes on nende omanik või milline isik või üksus nende eest vastutab.

3.   Lõikes 2 osutatud kontrollide sagedus põhineb riskil, et taimed kannavad määratletud organismi või selle teadaolevat või võimalikku vektorit, võttes arvesse partii päritolu, taimede vastuvõtlikkust ja andmeid selle kohta, kas taimede vedamise eest vastutav kutseline käitleja vastab käesoleva otsuse nõuetele ja mis tahes muude meetmete nõuetele, mis on võetud määratletud organismi leviku tõkestamiseks või sellise organismi likvideerimiseks.

Artikkel 12

Kinnituse saanud tootmiskohtade nimekiri

Liikmesriik koostab kõigi artikli 9 lõike 2 kohaselt kinnituse saanud tootmiskohtade nimekirja ja ajakohastab seda.

Liikmesriik esitab nimekirja komisjonile.

Komisjon koostab liikmesriikidelt saadud teabe põhjal kõigi liikmesriikides kinnituse saanud tootmiskohtade nimekirja ja ajakohastab seda.

Komisjon edastab selle nimekirja kõikidele liikmesriikidele.

Artikkel 13

Artiklile 9 mittevastavuse korral võetavad meetmed

Kui artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollid näitavad, et artiklis 9 sätestatud tingimused ei ole täidetud, peab kontrolle teinud liikmesriik nõuetele mittevastava taime viivitamata hävitama kohapeal või lähedal asuvas kohas. Selle tegevuse juures rakendatakse kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid, et vältida määratletud organismi või kõnealuse taime poolt edasikantavate vektorite levikut taimede eemaldamise ajal ja pärast seda.

Artikkel 14

Aruanded meetmete kohta

Liikmesriik esitab igal aastal 31. detsembriks komisjonile ja teistele liikmesriikidele:

| a) | aruande artiklite 3, 4, 6, 7, 8 ja 11 kohaselt võetud meetmete ning nende meetmete tulemuste kohta; |
| --- | --- |

a)

aruande artiklite 3, 4, 6, 7, 8 ja 11 kohaselt võetud meetmete ning nende meetmete tulemuste kohta;

| b) | meetmekava, sealhulgas iga järgmisel aastal artiklite 3, 4, 6, 7, 8 ja 11 kohaselt võetava meetme ajakava. |
| --- | --- |

b)

meetmekava, sealhulgas iga järgmisel aastal artiklite 3, 4, 6, 7, 8 ja 11 kohaselt võetava meetme ajakava.

Juhul kui asjaomane liikmesriik otsustab kohaldada artikli 7 kohaselt leviku tõkestamise meetmeid, edastab ta viivitamata komisjonile selliste meetmete kohaldamise põhjused ning võetud või kavandatavad meetmed.

Kui see on põhjendatud vastava taimetervisliku riski tekkimisega, kohandab liikmesriik asjakohaseid meetmeid ja ajakohastab vastavalt punktis b osutatud kava. Ta edastab ajakohastatud kava viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

Artikkel 15

Costa Ricast või Hondurasest pärit istutamiseks ettenähtud kohvipuutaimede (Coffea) sissetoomise keeld

Costa Ricast või Hondurasest pärit istutamiseks ettenähtud kohvipuutaimede sissetoomine liitu on keelatud.

Costa Ricast või Hondurasest pärit istutamiseks ettenähtud kohvipuutaimi (v.a seemned), mis on liitu sisse toodud enne käesoleva otsuse kohaldamist, võivad liidu piires vedada üksnes kutselised käitlejad pärast vastutava ametiasutuse teavitamist.

Artikkel 16

Määratletud taimede toomine liitu kolmandatest riikidest, kus määratletud organismi ei esine

Kolmandatest riikidest, kus määratletud organismi ei esine, võib määratletud taimi liitu sisse tuua üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on komisjonile kirjalikult teatanud, et määratletud organismi kõnealuses riigis ei esine; |
| --- | --- |

a)

asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on komisjonile kirjalikult teatanud, et määratletud organismi kõnealuses riigis ei esine;

| b) | määratletud taimedega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud fütosanitaarsertifikaat, mille lahtrisse „Lisadeklaratsioon” on märgitud, et määratletud organismi selles riigis ei esine; |
| --- | --- |

b)

määratletud taimedega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud fütosanitaarsertifikaat, mille lahtrisse „Lisadeklaratsioon” on märgitud, et määratletud organismi selles riigis ei esine;

| c) | vastutav ametiasutus on määratletud taimi liitu sisenemisel kontrollinud vastavalt artikli 18 lõikele 2 ning määratletud organismi ega selle esinemise nähte ei ole leitud. |
| --- | --- |

c)

vastutav ametiasutus on määratletud taimi liitu sisenemisel kontrollinud vastavalt artikli 18 lõikele 2 ning määratletud organismi ega selle esinemise nähte ei ole leitud.

Artikkel 17

Määratletud taimede toomine liitu kolmandatest riikidest, kus teadaolevalt esineb määratletud organismi

1.   Kolmandatest riikidest, kus määratletud organismi teadaolevalt esineb, võib määratletud taimi liitu sisse tuua üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | nendega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud fütosanitaarsertifikaat; |
| --- | --- |

a)

nendega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud fütosanitaarsertifikaat;

| b) | need vastavad lõikele 2 või lõigetele 3 ja 4; |
| --- | --- |

b)

need vastavad lõikele 2 või lõigetele 3 ja 4;

| c) | vastutav ametiasutus on neid liitu sisenemisel kontrollinud vastavalt artiklile 18 ning määratletud organismi ega selle esinemise nähte ei ole leitud. |
| --- | --- |

c)

vastutav ametiasutus on neid liitu sisenemisel kontrollinud vastavalt artiklile 18 ning määratletud organismi ega selle esinemise nähte ei ole leitud.

2.   Kui määratletud taimed on pärit piirkonnast, mille asjaomase riigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele standarditele tunnistanud määratletud organismist vabaks, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on komisjonile kirjalikult teatanud kõnealuse piirkonna nime; |
| --- | --- |

a)

asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on komisjonile kirjalikult teatanud kõnealuse piirkonna nime;

| b) | selle piirkonna nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Päritolukoht”. |
| --- | --- |

b)

selle piirkonna nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Päritolukoht”.

3.   Kui määratletud taimed on pärit piirkonnast, kus määratletud organismi teadaolevalt esineb, tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Lisadeklaratsioon”, et:

| a) | määratletud taimed on toodetud ühes või mitmes tootmiskohas, mis vastavad lõikes 4 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

määratletud taimed on toodetud ühes või mitmes tootmiskohas, mis vastavad lõikes 4 sätestatud tingimustele;

| b) | asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on komisjonile kirjalikult esitanud kõnealuste tootmiskohtade nimekirja, sealhulgas nende asukoha riigis; |
| --- | --- |

b)

asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on komisjonile kirjalikult esitanud kõnealuste tootmiskohtade nimekirja, sealhulgas nende asukoha riigis;

| c) | tootmiskohas ja lõike 4 punktis c osutatud tsoonis kohaldatakse fütosanitaartöötlusi määratletud organismi vektorite vastu; |
| --- | --- |

c)

tootmiskohas ja lõike 4 punktis c osutatud tsoonis kohaldatakse fütosanitaartöötlusi määratletud organismi vektorite vastu;

| d) | igast tootmiskohast ja igast määratletud taimede liigist võetud esindavaid proove on analüüsitud kord aastas selleks kõige sobivamal ajal ja määratletud organismi puudumine on kindlaks tehtud rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetodite kohaselt tehtud analüüsidega; |
| --- | --- |

d)

igast tootmiskohast ja igast määratletud taimede liigist võetud esindavaid proove on analüüsitud kord aastas selleks kõige sobivamal ajal ja määratletud organismi puudumine on kindlaks tehtud rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetodite kohaselt tehtud analüüsidega;

| e) | määratletud taimi on veetud suletud anumas või pakendis, millega on tagatud, et määratletud organismi ega ühegi selle teadaoleva vektori nakkust ei saa tekkida; |
| --- | --- |

e)

määratletud taimi on veetud suletud anumas või pakendis, millega on tagatud, et määratletud organismi ega ühegi selle teadaoleva vektori nakkust ei saa tekkida;

| f) | määratletud taimede partiisid on väljaveo toimumise ajale võimalikult lähedasel ajal kontrollitud visuaalselt, võetud neist proove ja tehtud molekulaaranalüüse rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetoditega, mis kinnitavad määratletud organismi puudumist, kasutades proovivõtuskeemi, millega saab 99 % usaldustasemega kinnitada, et nakatunud taimede osakaal on 1 % või üle selle, ning eelkõige on uuritud taimi, mille puhul võis kahtlustada määratletud organismi esinemise nähtusid; |
| --- | --- |

f)

määratletud taimede partiisid on väljaveo toimumise ajale võimalikult lähedasel ajal kontrollitud visuaalselt, võetud neist proove ja tehtud molekulaaranalüüse rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetoditega, mis kinnitavad määratletud organismi puudumist, kasutades proovivõtuskeemi, millega saab 99 % usaldustasemega kinnitada, et nakatunud taimede osakaal on 1 % või üle selle, ning eelkõige on uuritud taimi, mille puhul võis kahtlustada määratletud organismi esinemise nähtusid;

| g) | vahetult enne väljavedu on määratletud taimede partiid läbinud fütosanitaartöötluse määratletud organismi kõigi teadaolevate vektorite vastu. |
| --- | --- |

g)

vahetult enne väljavedu on määratletud taimede partiid läbinud fütosanitaartöötluse määratletud organismi kõigi teadaolevate vektorite vastu.

Lisaks tuleb lõike 1 punktis a osutatud fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Päritolukoht” märkida punktis a osutatud tootmiskoha identifitseerimisandmed.

4.   Lõike 3 punktis a osutatud tootmiskoht peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | riigi taimekaitseorganisatsioon on selle vastavalt fütosanitaarmeetmete asjakohastele rahvusvahelistele standarditele tunnistanud määratletud organismist ja selle vektoritest vabaks; |
| --- | --- |

a)

riigi taimekaitseorganisatsioon on selle vastavalt fütosanitaarmeetmete asjakohastele rahvusvahelistele standarditele tunnistanud määratletud organismist ja selle vektoritest vabaks;

| b) | see on füüsiliselt kaitstud määratletud organismi ja tema vektorite sissetoomise eest; |
| --- | --- |

b)

see on füüsiliselt kaitstud määratletud organismi ja tema vektorite sissetoomise eest;

| c) | seda ümbritseb 200 meetri laiune tsoon, mis on ametliku visuaalse kontrolli põhjal ning juhul, kui kahtlustatakse määratletud organismi esinemist, proovivõtu ja analüüside tulemusel tunnistatud vabaks määratletud organismist, ning milles rakendatakse nõuetekohast fütosanitaartöötlust määratletud organismi vektorite vastu; töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist; |
| --- | --- |

c)

seda ümbritseb 200 meetri laiune tsoon, mis on ametliku visuaalse kontrolli põhjal ning juhul, kui kahtlustatakse määratletud organismi esinemist, proovivõtu ja analüüside tulemusel tunnistatud vabaks määratletud organismist, ning milles rakendatakse nõuetekohast fütosanitaartöötlust määratletud organismi vektorite vastu; töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist;

| d) | seal tehakse asjakohast fütosanitaartöötlust, et hoida seda vabana määratletud organismi vektoritest; töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist; |
| --- | --- |

d)

seal tehakse asjakohast fütosanitaartöötlust, et hoida seda vabana määratletud organismi vektoritest; töötlus võib vajaduse korral hõlmata taimede kõrvaldamist;

| e) | seal ja punktis c osutatud tsoonis tehakse vähemalt kaks ametlikku kontrolli aastas selleks sobival ajal; |
| --- | --- |

e)

seal ja punktis c osutatud tsoonis tehakse vähemalt kaks ametlikku kontrolli aastas selleks sobival ajal;

| f) | määratletud taimede kogu tootmise ajal ei ole tootmiskohas leitud määratletud organismi ega selle vektorite esinemise nähte või on kahtlaste nähtude esinemise korral tehtud analüüsid ja saadud kinnitus määratletud organismi puudumise kohta; |
| --- | --- |

f)

määratletud taimede kogu tootmise ajal ei ole tootmiskohas leitud määratletud organismi ega selle vektorite esinemise nähte või on kahtlaste nähtude esinemise korral tehtud analüüsid ja saadud kinnitus määratletud organismi puudumise kohta;

| g) | määratletud taimede kogu tootmise ajal ei ole punktis c osutatud tsoonis leitud määratletud organismi esinemise nähte või on kahtlaste nähtude esinemise korral tehtud analüüsid ja saadud kinnitus määratletud organismi puudumise kohta. |
| --- | --- |

g)

määratletud taimede kogu tootmise ajal ei ole punktis c osutatud tsoonis leitud määratletud organismi esinemise nähte või on kahtlaste nähtude esinemise korral tehtud analüüsid ja saadud kinnitus määratletud organismi puudumise kohta.

Artikkel 18

Ametlikud kontrollid liitu sissetoomisel

1.   Kõigi kolmandast riigist liitu sissetoodud saadetiste ametlikke kontrolle tehakse liitu sisenemisel piiriületuskohas või sihtkohas, mis on määratud vastavalt komisjoni direktiivi 2004/103/EÜ (11) artiklile 1 ning vajaduse korral vastavalt lõigetele 2 või 3 ja lõikele 4.

2.   Sellisest kolmandast riigist pärit määratletud taimede puhul, kus määratletud organismi ei esine, teostab vastutav ametiasutus järgmisi kontrolle:

| a) | visuaalne kontroll ning |
| --- | --- |

a)

visuaalne kontroll ning

| b) | määratletud organismi esinemise kahtluse korral määratletud taimede partiist proovide võtmine ja analüüsimine, et kinnitada määratletud organismi või selle esinemise nähtude puudumist. |
| --- | --- |

b)

määratletud organismi esinemise kahtluse korral määratletud taimede partiist proovide võtmine ja analüüsimine, et kinnitada määratletud organismi või selle esinemise nähtude puudumist.

3.   Sellisest kolmandast riigist pärit määratletud taimede puhul, kus määratletud organismi teadaolevalt esineb, teostab vastutav ametiasutus järgmisi kontrolle:

| a) | visuaalne kontroll ja |
| --- | --- |

a)

visuaalne kontroll ja

| b) | määratletud taimede partiist proovide võtmine ja analüüsimine, et kinnitada määratletud organismi või selle esinemise nähtude puudumist. |
| --- | --- |

b)

määratletud taimede partiist proovide võtmine ja analüüsimine, et kinnitada määratletud organismi või selle esinemise nähtude puudumist.

4.   Lõike 2 punktis b ja lõike 3 punktis b osutatud proovide suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega on võimalik kindlaks teha, et nakatunud taimede osakaal on 1 % või üle selle, võttes arvesse standardit ISPM nr 31.

Artikkel 19

Nõuetele vastavus

Käesolevas otsuses sätestatud nõuete täitmiseks tunnistavad liikmesriigid kehtetuks või muudavad meetmeid, mida nad on võtnud, et kaitsta end määratletud organismi sissetoomise ja leviku eest. Nad teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile.

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusotsus 2014/497/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 21

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. mai 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2014/87/EL, 13. veebruar 2014, liidus Xylella fastidiosa (Well et Raju) leviku vastu võetavate meetmete kohta (ELT L 45, 15.2.2014, lk 29).

2

Xylella fastidiosa

et

(3)  EFSA PLH Panel (EFSA Panel on Plant Health), 2015. Scientific Opinion on the risks to plant health posed by Xylella fastidiosa in the EU territory, with the identification and evaluation of risk reduction options. EFSA Journal 2015;13(1):3989, lk 262.

3

Xylella fastidiosa

EFSA Journal

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2014/497/EL, 23. juuli 2014, Xylella fastidiosa (Well et Raju) liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta (ELT L 219, 25.7.2014, lk 56).

4

Xylella fastidiosa

et

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2014/917/EL, 15. detsember 2014, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ rakendamiseks seoses kahjulikest organismidest teatamise ja liikmesriikide võetud või kavandatavate meetmetega (ELT L 360, 17.12.2014, lk 59).

5

(6)  Methodologies for sampling of consignments – Reference Standard ISPM No 31 by the Secretariat of the International Plant Protection Convention, Rome. (Meetod saadetistest proovide võtmiseks. Võrdlusstandard ISPM nr 31, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma.) Avaldatud 2008.

6

(7)  Guidelines for pest eradication programmes – Reference Standard ISPM No 9 by the Secretariat of the International Plant Protection Convention, Rome (Kahjuritõrjejuhised. Võrdlusstandard ISPM nr 9, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma). Avaldatud 15. detsembril 2011.

7

(8)  The use of integrated measures in a systems approach for pest risk management – Reference Standard ISPM No 14 by the Secretariat of the International Plant Protection Convention, Rome (Süsteemse kahjuritõrje komplekssed meetmed. Võrdlusstandard ISPM nr 14, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma). Avaldatud 8. jaanuaril 2014.

8

(9)  Komisjoni direktiiv 92/90/EMÜ, 3. november 1992, millega kehtestatakse taimede, taimsete saaduste ja muude toodete tootjate ja importijate kohustused ning nende registreerimise üksikasjad (EÜT L 344, 26.11.1992, lk 38).

9

(10)  Komisjoni direktiiv 92/105/EMÜ, 3. detsember 1992, millega kehtestatakse teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete ühenduse piires liikumisel kasutatavate taimepasside ühtlustamise ulatus ning taimepasside väljastamise üksikasjalik kord ja nende ümbervahetamise tingimused ja üksikasjalik kord (EÜT L 4, 8.1.1993, lk 22).

10

(11)  Komisjoni direktiiv 2004/103/EÜ, 7. oktoober 2004, mis käsitleb nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete identsus- ja fütosanitaarkontrolle, mida võib teha mujal kui ühenduse piiriületuskohas või selle läheduses, ning millega täpsustatakse nende kontrollidega seotud tingimusi (ELT L 313, 12.10.2004, lk 16).

11

---

I LISA

Nimekiri taimedest, mis on teadaolevalt vastuvõtlikud määratletud organismi Euroopast ja mujalt kui Euroopast pärit isolaatide suhtes („määratletud taimed”)

| | Acacia longifolia (Andrews) Willd. |
| --- | --- |

Acacia longifolia (Andrews) Willd.

| | Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl.

| | Acer |
| --- | --- |

Acer

| | Aesculus |
| --- | --- |

Aesculus

| | Agrostis gigantea Roth |
| --- | --- |

Agrostis gigantea Roth

| | Albizia julibrissin Durazz. |
| --- | --- |

Albizia julibrissin Durazz.

| | Alnus rhombifolia Nutt. |
| --- | --- |

Alnus rhombifolia Nutt.

| | Alternanthera tenella Colla |
| --- | --- |

Alternanthera tenella Colla

| | Amaranthus blitoides S. Watson |
| --- | --- |

Amaranthus blitoides S. Watson

| | Ambrosia acanthicarpa Hook. |
| --- | --- |

Ambrosia acanthicarpa Hook.

| | Ambrosia artemisiifolia L. |
| --- | --- |

Ambrosia artemisiifolia L.

| | Ambrosia trifida L. |
| --- | --- |

Ambrosia trifida L.

| | Ampelopsis arborea (L.) Koehne |
| --- | --- |

Ampelopsis arborea (L.) Koehne

| | Ampelopsis cordata Michx. |
| --- | --- |

Ampelopsis cordata Michx.

| | Artemisia douglasiana Hook. |
| --- | --- |

Artemisia douglasiana Hook.

| | Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson |
| --- | --- |

Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson

| | Avena fatua L. |
| --- | --- |

Avena fatua L.

| | Baccharis halimifolia L. |
| --- | --- |

Baccharis halimifolia L.

| | Baccharis pilularis DC. |
| --- | --- |

Baccharis pilularis DC.

| | Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.) |
| --- | --- |

Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.)

| | Bidens pilosa L. |
| --- | --- |

Bidens pilosa L.

| | Brachiaria decumbens (Stapf) |
| --- | --- |

Brachiaria decumbens (Stapf)

| | Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc. |
| --- | --- |

Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc.

| | Brassica |
| --- | --- |

Brassica

| | Bromus diandrus Roth |
| --- | --- |

Bromus diandrus Roth

| | Callicarpa americana L. |
| --- | --- |

Callicarpa americana L.

| | Capsella bursa-pastoris (L.) Medik. |
| --- | --- |

Capsella bursa-pastoris (L.) Medik.

| | Carex |
| --- | --- |

Carex

| | Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch |
| --- | --- |

Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch

| | Cassia tora (L.) Roxb. |
| --- | --- |

Cassia tora (L.) Roxb.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Celastrus orbiculata Thunb. |
| --- | --- |

Celastrus orbiculata Thunb.

| | Celtis occidentalis L. |
| --- | --- |

Celtis occidentalis L.

| | Cenchrus echinatus L. |
| --- | --- |

Cenchrus echinatus L.

| | Cercis canadensis L. |
| --- | --- |

Cercis canadensis L.

| | Cercis occidentalis Torr. |
| --- | --- |

Cercis occidentalis Torr.

| | Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene |
| --- | --- |

Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene

| | Chenopodium quinoa Willd. |
| --- | --- |

Chenopodium quinoa Willd.

| | Chionanthus |
| --- | --- |

Chionanthus

| | Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura |
| --- | --- |

Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura

| | Citrus |
| --- | --- |

Citrus

| | Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash |
| --- | --- |

Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash

| | Coffea |
| --- | --- |

Coffea

| | Commelina benghalensis L. |
| --- | --- |

Commelina benghalensis L.

| | Conium maculatum L. |
| --- | --- |

Conium maculatum L.

| | Convolvulus arvensis L. |
| --- | --- |

Convolvulus arvensis L.

| | Conyza canadensis (L.) Cronquist |
| --- | --- |

Conyza canadensis (L.) Cronquist

| | Cornus florida L. |
| --- | --- |

Cornus florida L.

| | Coronopus didymus (L.) Sm. |
| --- | --- |

Coronopus didymus (L.) Sm.

| | Cynodon dactylon (L.) Pers. |
| --- | --- |

Cynodon dactylon (L.) Pers.

| | Cyperus eragrostis Lam. |
| --- | --- |

Cyperus eragrostis Lam.

| | Cyperus esculentus L. |
| --- | --- |

Cyperus esculentus L.

| | Cytisus scoparius (L.) Link |
| --- | --- |

Cytisus scoparius (L.) Link

| | Datura wrightii Regel |
| --- | --- |

Datura wrightii Regel

| | Digitaria horizontalis Willd. |
| --- | --- |

Digitaria horizontalis Willd.

| | Digitaria insularis (L.) Ekman |
| --- | --- |

Digitaria insularis (L.) Ekman

| | Digitaria sanguinalis (L.) Scop. |
| --- | --- |

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

| | Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants |
| --- | --- |

Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants

| | Duranta erecta L. |
| --- | --- |

Duranta erecta L.

| | Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv. |
| --- | --- |

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

| | Encelia farinosa A. Gray ex Torr. |
| --- | --- |

Encelia farinosa A. Gray ex Torr.

| | Eriochloa contracta Hitchc. |
| --- | --- |

Eriochloa contracta Hitchc.

| | Erodium |
| --- | --- |

Erodium

| | Escallonia montevidensis Link & Otto |
| --- | --- |

Escallonia montevidensis Link & Otto

| | Eucalyptus camaldulensis Dehnh. |
| --- | --- |

Eucalyptus camaldulensis Dehnh.

| | Eucalyptus globulus Labill. |
| --- | --- |

Eucalyptus globulus Labill.

| | Eugenia myrtifolia Sims |
| --- | --- |

Eugenia myrtifolia Sims

| | Euphorbia hirta L. |
| --- | --- |

Euphorbia hirta L.

| | Fagus crenata Blume |
| --- | --- |

Fagus crenata Blume

| | Ficus carica L. |
| --- | --- |

Ficus carica L.

| | Fragaria vesca L. |
| --- | --- |

Fragaria vesca L.

| | Fraxinus americana L. |
| --- | --- |

Fraxinus americana L.

| | Fraxinus dipetala Hook. & Arn. |
| --- | --- |

Fraxinus dipetala Hook. & Arn.

| | Fraxinus latifolia Benth. |
| --- | --- |

Fraxinus latifolia Benth.

| | Fraxinus pennsylvanica Marshall |
| --- | --- |

Fraxinus pennsylvanica Marshall

| | Fuchsia magellanica Lam. |
| --- | --- |

Fuchsia magellanica Lam.

| | Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson |
| --- | --- |

Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson

| | Geranium dissectum L. |
| --- | --- |

Geranium dissectum L.

| | Ginkgo biloba L. |
| --- | --- |

Ginkgo biloba L.

| | Gleditsia triacanthos L. |
| --- | --- |

Gleditsia triacanthos L.

| | Hedera helix L. |
| --- | --- |

Hedera helix L.

| | Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

Helianthus annuus L.

| | Hemerocallis |
| --- | --- |

Hemerocallis

| | Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem. |
| --- | --- |

Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem.

| | Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker |
| --- | --- |

Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker

| | Hibiscus syriacus L. |
| --- | --- |

Hibiscus syriacus L.

| | Hordeum murinum L. |
| --- | --- |

Hordeum murinum L.

| | Hydrangea paniculata Siebold |
| --- | --- |

Hydrangea paniculata Siebold

| | Ilex vomitoria Sol. ex Aiton |
| --- | --- |

Ilex vomitoria Sol. ex Aiton

| | Ipomoea purpurea (L.) Roth |
| --- | --- |

Ipomoea purpurea (L.) Roth

| | Iva annua L. |
| --- | --- |

Iva annua L.

| | Jacaranda mimosifolia D. Don |
| --- | --- |

Jacaranda mimosifolia D. Don

| | Juglans |
| --- | --- |

Juglans

| | Juniperus ashei J. Buchholz |
| --- | --- |

Juniperus ashei J. Buchholz

| | Koelreuteria bipinnata Franch. |
| --- | --- |

Koelreuteria bipinnata Franch.

| | Lactuca serriola L. |
| --- | --- |

Lactuca serriola L.

| | Lagerstroemia indica L. |
| --- | --- |

Lagerstroemia indica L.

| | Lavandula dentata L. |
| --- | --- |

Lavandula dentata L.

| | Ligustrum lucidum L. |
| --- | --- |

Ligustrum lucidum L.

| | Lippia nodiflora (L.) Greene |
| --- | --- |

Lippia nodiflora (L.) Greene

| | Liquidambar styraciflua L. |
| --- | --- |

Liquidambar styraciflua L.

| | Liriodendron tulipifera L. |
| --- | --- |

Liriodendron tulipifera L.

| | Lolium perenne L. |
| --- | --- |

Lolium perenne L.

| | Lonicera japonica (L.) Thunb. |
| --- | --- |

Lonicera japonica (L.) Thunb.

| | Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet |
| --- | --- |

Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet

| | Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner |
| --- | --- |

Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner

| | Lupinus villosus Willd. |
| --- | --- |

Lupinus villosus Willd.

| | Magnolia grandiflora L. |
| --- | --- |

Magnolia grandiflora L.

| | Malva |
| --- | --- |

Malva

| | Marrubium vulgare L. |
| --- | --- |

Marrubium vulgare L.

| | Medicago polymorpha L. |
| --- | --- |

Medicago polymorpha L.

| | Medicago sativa L. |
| --- | --- |

Medicago sativa L.

| | Melilotus |
| --- | --- |

Melilotus

| | Melissa officinalis L. |
| --- | --- |

Melissa officinalis L.

| | Metrosideros |
| --- | --- |

Metrosideros

| | Modiola caroliniana (L.) G. Don |
| --- | --- |

Modiola caroliniana (L.) G. Don

| | Montia linearis (Hook.) Greene |
| --- | --- |

Montia linearis (Hook.) Greene

| | Morus |
| --- | --- |

Morus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nandina domestica Murray |
| --- | --- |

Nandina domestica Murray

| | Neptunia lutea (Leavenw.) Benth. |
| --- | --- |

Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Nicotiana glauca Graham |
| --- | --- |

Nicotiana glauca Graham

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Origanum majorana L. |
| --- | --- |

Origanum majorana L.

| | Paspalum dilatatum Poir. |
| --- | --- |

Paspalum dilatatum Poir.

| | Persea americana Mill. |
| --- | --- |

Persea americana Mill.

| | Phoenix reclinata Jacq. |
| --- | --- |

Phoenix reclinata Jacq.

| | Phoenix roebelenii O'Brien |
| --- | --- |

Phoenix roebelenii O'Brien

| | Pinus taeda L. |
| --- | --- |

Pinus taeda L.

| | Pistacia vera L. |
| --- | --- |

Pistacia vera L.

| | Plantago lanceolata L. |
| --- | --- |

Plantago lanceolata L.

| | Platanus |
| --- | --- |

Platanus

| | Pluchea odorata (L.) Cass. |
| --- | --- |

Pluchea odorata (L.) Cass.

| | Poa annua L. |
| --- | --- |

Poa annua L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Polygonum arenastrum Boreau |
| --- | --- |

Polygonum arenastrum Boreau

| | Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre |
| --- | --- |

Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre

| | Polygonum persicaria Gray |
| --- | --- |

Polygonum persicaria Gray

| | Populus fremontii S. Watson |
| --- | --- |

Populus fremontii S. Watson

| | Portulaca |
| --- | --- |

Portulaca

| | Prunus |
| --- | --- |

Prunus

| | Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai |
| --- | --- |

Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai

| | Quercus |
| --- | --- |

Quercus

| | Ranunculus repens L. |
| --- | --- |

Ranunculus repens L.

| | Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl. |
| --- | --- |

Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rhus diversiloba Torr. & A. Gray |
| --- | --- |

Rhus diversiloba Torr. & A. Gray

| | Rosa californica Cham. & Schldl. |
| --- | --- |

Rosa californica Cham. & Schldl.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Rubus |
| --- | --- |

Rubus

| | Rumex crispus L. |
| --- | --- |

Rumex crispus L.

| | Salix |
| --- | --- |

Salix

| | Salsola tragus L. |
| --- | --- |

Salsola tragus L.

| | Salvia mellifera Greene |
| --- | --- |

Salvia mellifera Greene

| | Sambucus |
| --- | --- |

Sambucus

| | Sapindus saponaria L. |
| --- | --- |

Sapindus saponaria L.

| | Schinus molle L. |
| --- | --- |

Schinus molle L.

| | Senecio vulgaris L. |
| --- | --- |

Senecio vulgaris L.

| | Setaria magna Griseb. |
| --- | --- |

Setaria magna Griseb.

| | Silybum marianum (L.) Gaertn. |
| --- | --- |

Silybum marianum (L.) Gaertn.

| | Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid. |
| --- | --- |

Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid.

| | Sisymbrium irio L. |
| --- | --- |

Sisymbrium irio L.

| | Solanum americanum Mill. |
| --- | --- |

Solanum americanum Mill.

| | Solanum elaeagnifolium Cav. |
| --- | --- |

Solanum elaeagnifolium Cav.

| | Solidago virgaurea L. |
| --- | --- |

Solidago virgaurea L.

| | Sonchus |
| --- | --- |

Sonchus

| | Sorghum |
| --- | --- |

Sorghum

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Spermacoce latifolia Aubl. |
| --- | --- |

Spermacoce latifolia Aubl.

| | Stellaria media (L.) Vill. |
| --- | --- |

Stellaria media (L.) Vill.

| | Tillandsia usneoides (L.) L. |
| --- | --- |

Tillandsia usneoides (L.) L.

| | Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene |
| --- | --- |

Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene

| | Trifolium repens L. |
| --- | --- |

Trifolium repens L.

| | Ulmus americana L. |
| --- | --- |

Ulmus americana L.

| | Ulmus crassifolia Nutt. |
| --- | --- |

Ulmus crassifolia Nutt.

| | Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt. |
| --- | --- |

Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt.

| | Urtica dioica L. |
| --- | --- |

Urtica dioica L.

| | Urtica urens L. |
| --- | --- |

Urtica urens L.

| | Vaccinium |
| --- | --- |

Vaccinium

| | Verbena litoralis Kunth |
| --- | --- |

Verbena litoralis Kunth

| | Veronica |
| --- | --- |

Veronica

| | Vicia faba L. |
| --- | --- |

Vicia faba L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Vitis |
| --- | --- |

Vitis

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

| | Xanthium spinosum L. |
| --- | --- |

Xanthium spinosum L.

| | Xanthium strumarium L. |
| --- | --- |

Xanthium strumarium L.

---

II LISA

Nimekiri taimedest, mis on teadaolevalt vastuvõtlikud määratletud organismi Euroopa isolaatide suhtes („peremeestaimed”)

| | Acacia saligna (Labill.) Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) Wendl.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Prunus avium (L.) L. |
| --- | --- |

Prunus avium (L.) L.

| | Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb |
| --- | --- |

Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

---