# Uradni list L 179/8. j

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 179 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 588. julij 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 179

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 588. julij 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/1071 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ki jo je Nemčija izvedla za letališče Saarbrücken in letalske prevoznike, ki uporabljajo letališče (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5062) (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/1072 z dne 1. oktobra 2014 o ukrepih, ki jih je Nemčija izvedla za družbo Propapier PM2 GmbH – Državna pomoč SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6837) (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/1073 z dne 9. januarja 2015 o državni pomoči SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) Cipra za družbo Cyprus Airways (Public) Ltd (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9362) (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  ) | 83 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/1074 z dne 19. januarja 2015 o državni pomoči SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ki jo je izvedla Italija – Dodatno nadomestilo za opravljanje javne službe za družbo CSTP (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 74) (Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  ) | 112 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/1075 z dne 19. januarja 2015 o državni pomoči SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), ki jo je izvedla Italija – Dodatno nadomestilo za opravljanje javne službe za družbo Buonotourist (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 75) (Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  ) | 128 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2015/1071 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ki jo je Nemčija izvedla za letališče Saarbrücken in letalske prevoznike, ki uporabljajo letališče (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5062) (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5062)

1

1

*

Sklep Komisije (EU) 2015/1072 z dne 1. oktobra 2014 o ukrepih, ki jih je Nemčija izvedla za družbo Propapier PM2 GmbH – Državna pomoč SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6837) (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6837)

1

54

*

Sklep Komisije (EU) 2015/1073 z dne 9. januarja 2015 o državni pomoči SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) Cipra za družbo Cyprus Airways (Public) Ltd (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9362) (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9362)

1

83

*

Sklep Komisije (EU) 2015/1074 z dne 19. januarja 2015 o državni pomoči SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ki jo je izvedla Italija – Dodatno nadomestilo za opravljanje javne službe za družbo CSTP (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 74) (Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 74)

1

112

*

Sklep Komisije (EU) 2015/1075 z dne 19. januarja 2015 o državni pomoči SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), ki jo je izvedla Italija – Dodatno nadomestilo za opravljanje javne službe za družbo Buonotourist (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 75) (Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno) (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 75)

1

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 8.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1071

z dne 1. oktobra 2014

o državni pomoči SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ki jo je Nemčija izvedla za letališče Saarbrücken in letalske prevoznike, ki uporabljajo letališče

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5062)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Poslanka Evropskega parlamenta Hiltrud Breyer je v parlamentarnem vprašanju leta 2008 izpostavila javno financiranje družbe Verkehrsholding Saarland (v nadaljnjem besedilu: družba vh Saar), letališča Saarbrücken in popustov, odobrenih letalskim prevoznikom, ki uporabljajo letališče (3). Komisar Antonio Tajani je na parlamentarno vprašanje odgovoril 5. septembra 2008. Poleg tega je bilo vprašanje evidentirano kot pritožba z oznako CP 171/2008. |
| --- | --- |

(1)

Poslanka Evropskega parlamenta Hiltrud Breyer je v parlamentarnem vprašanju leta 2008 izpostavila javno financiranje družbe Verkehrsholding Saarland (v nadaljnjem besedilu: družba vh Saar), letališča Saarbrücken in popustov, odobrenih letalskim prevoznikom, ki uporabljajo letališče (3). Komisar Antonio Tajani je na parlamentarno vprašanje odgovoril 5. septembra 2008. Poleg tega je bilo vprašanje evidentirano kot pritožba z oznako CP 171/2008.

| (2) | Navedena poslanka je v parlamentarnem vprašanju trdila, da je družba vh Saar iz proračuna zvezne dežele Posarje prejela 11 milijonov EUR v obliki povečanja kapitala. Trdila je, da so se navedena sredstva uporabljala za kritje izgub družbe, ki je upravljala letališče in ki je pripadala hčerinski družbi družbe vh Saar. Upravljavec letališča, njegova matična družba in družba vh Saar naj bi bili povezani na podlagi pogodb o prenosu dobička in izgube. Njihov namen naj bi bil prikrito in stalno subvencioniranje nedonosnega letališča. |
| --- | --- |

(2)

Navedena poslanka je v parlamentarnem vprašanju trdila, da je družba vh Saar iz proračuna zvezne dežele Posarje prejela 11 milijonov EUR v obliki povečanja kapitala. Trdila je, da so se navedena sredstva uporabljala za kritje izgub družbe, ki je upravljala letališče in ki je pripadala hčerinski družbi družbe vh Saar. Upravljavec letališča, njegova matična družba in družba vh Saar naj bi bili povezani na podlagi pogodb o prenosu dobička in izgube. Njihov namen naj bi bil prikrito in stalno subvencioniranje nedonosnega letališča.

| (3) | Komisija je Nemčijo za dodatne informacije zaprosila 31. julija 2008, 24. septembra 2010, 24. marca 2011 in 8. avgusta 2011. Nemčija je na te zahteve odgovorila in dodatne informacije predložila 4. novembra 2008, 17. januarja 2011, 14. junija 2011 in 7. oktobra 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je Nemčijo za dodatne informacije zaprosila 31. julija 2008, 24. septembra 2010, 24. marca 2011 in 8. avgusta 2011. Nemčija je na te zahteve odgovorila in dodatne informacije predložila 4. novembra 2008, 17. januarja 2011, 14. junija 2011 in 7. oktobra 2011.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 22. februarja 2012 Nemčijo obvestila, da se je v zvezi s pomočjo odločila začeti formalni postopek preiskave iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 22. februarja 2012 Nemčijo obvestila, da se je v zvezi s pomočjo odločila začeti formalni postopek preiskave iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (5) | Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z domnevno pomočjo. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z domnevno pomočjo.

| (6) | Komisija je 20. avgusta 2012 prejela pripombe ene zainteresirane strani, tj. družbe Air Berlin. Nemčiji jih je posredovala 1. oktobra 2012 in ji omogočila, da nanje odgovori v enem mesecu; Nemčija je pripombe poslala z dopisom z dne 29. oktobra 2012. Fizične osebe so pripombe poslale v okviru postopka in trdile, da javno financiranje, odobreno letališču, pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 20. avgusta 2012 prejela pripombe ene zainteresirane strani, tj. družbe Air Berlin. Nemčiji jih je posredovala 1. oktobra 2012 in ji omogočila, da nanje odgovori v enem mesecu; Nemčija je pripombe poslala z dopisom z dne 29. oktobra 2012. Fizične osebe so pripombe poslale v okviru postopka in trdile, da javno financiranje, odobreno letališču, pomeni državno pomoč.

| (7) | Komisija je po začetku formalnega postopka preiskave 24. februarja 2012, 23. aprila 2012, 16. oktobra 2012, 26. novembra 2013 in 14. marca 2014 zahtevala dodatne informacije. Nemčija je na te zahteve odgovorila in dodatne informacije predložila 17. aprila 2012, 4. maja 2012, 14. decembra 2012, 14. januarja 2014 in 3. aprila 2014. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je po začetku formalnega postopka preiskave 24. februarja 2012, 23. aprila 2012, 16. oktobra 2012, 26. novembra 2013 in 14. marca 2014 zahtevala dodatne informacije. Nemčija je na te zahteve odgovorila in dodatne informacije predložila 17. aprila 2012, 4. maja 2012, 14. decembra 2012, 14. januarja 2014 in 3. aprila 2014.

| (8) | Komisija je 24. februarja 2014 Nemčijo obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 (5), in jo pozvala, naj predloži pripombe v 20 delovnih dneh od objave novih smernic za letalski sektor v Uradnem listu. Nemčija je odgovorila 6. maja 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 24. februarja 2014 Nemčijo obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 (5), in jo pozvala, naj predloži pripombe v 20 delovnih dneh od objave novih smernic za letalski sektor v Uradnem listu. Nemčija je odgovorila 6. maja 2014.

| (9) | Smernice za letalski sektor iz leta 2014 so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014 (6). Z njimi so bile nadomeščene smernice za letalski sektor iz leta 2005 (7). |
| --- | --- |

(9)

Smernice za letalski sektor iz leta 2014 so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014 (6). Z njimi so bile nadomeščene smernice za letalski sektor iz leta 2005 (7).

| (10) | 15. aprila 2014 je bilo v Uradnem listu Evropske unije objavljeno obvestilo, v katerem so bile države članice in zainteresirane strani pozvane, naj v 20 delovnih dneh po objavi tega obvestila predložijo pripombe o uporabi smernic za letalski sektor iz leta 2014 (8). Družba Air Berlin je pripombe predložila 5. maja 2014. |
| --- | --- |

(10)

15. aprila 2014 je bilo v Uradnem listu Evropske unije objavljeno obvestilo, v katerem so bile države članice in zainteresirane strani pozvane, naj v 20 delovnih dneh po objavi tega obvestila predložijo pripombe o uporabi smernic za letalski sektor iz leta 2014 (8). Družba Air Berlin je pripombe predložila 5. maja 2014.

| (11) | Nemčija je 17. junija 2014 Komisijo obvestila, da se izjemoma strinja s sprejetjem tega sklepa v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(11)

Nemčija je 17. junija 2014 Komisijo obvestila, da se izjemoma strinja s sprejetjem tega sklepa v angleškem jeziku.

2.   OPIS UKREPOV IN RAZLOGOV ZA ZAČETEK POSTOPKA

2.1   OZADJE PREISKAVE

2.1.1   ZGODOVINA IN RAZVOJ LETALIŠČA SAARBRÜCKEN

| (12) | Letališče Saarbrücken je letališče glavnega mesta zvezne dežele Posarje, tj. Saarbrückna. Glede na javno dostopne informacije je bilo odprto leta 1928 in je delovalo do leta 1939, ko so ga zaradi začetka vojne zaprli. Znova je začelo delovati leta 1966, ko je bila zgrajena sodobna vzletno–pristajalna steza, primerna za zrakoplove za srednje proge. Leta 1999 se je začela gradnja novega terminala, za katero je bila potrebna naložba približno 11,8 milijona EUR. Novi terminal, ki je bil glede na javno razpoložljive informacije projektiran za do 8 00  000 potnikov na leto, je bil odprt maja 2005. Vendar Nemčija glede na omejitve, ki izhajajo iz varnostne infrastrukture, trdi, da je dejanska zmogljivost letališča samo 7 00  000 potnikov na leto. |
| --- | --- |

(12)

Letališče Saarbrücken je letališče glavnega mesta zvezne dežele Posarje, tj. Saarbrückna. Glede na javno dostopne informacije je bilo odprto leta 1928 in je delovalo do leta 1939, ko so ga zaradi začetka vojne zaprli. Znova je začelo delovati leta 1966, ko je bila zgrajena sodobna vzletno–pristajalna steza, primerna za zrakoplove za srednje proge. Leta 1999 se je začela gradnja novega terminala, za katero je bila potrebna naložba približno 11,8 milijona EUR. Novi terminal, ki je bil glede na javno razpoložljive informacije projektiran za do 8 00  000 potnikov na leto, je bil odprt maja 2005. Vendar Nemčija glede na omejitve, ki izhajajo iz varnostne infrastrukture, trdi, da je dejanska zmogljivost letališča samo 7 00  000 potnikov na leto.

| (13) | V preglednicah 1 in 2 je prikazan razvoj letališča glede na število potnikov in premike zrakoplovov. Tovorni zračni promet na letališču Saarbrücken ni omembe vreden.

  Preglednica 1


  Število potnikov v obdobju 1998–2012
   (9)











  Leto | Komercialni redni leti | Komercialni čarterski leti | Komercialni leti skupaj | Nekomercialni leti | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 1 26  231 | 2 93  449 | 4 19  680 | 10  070 | 4 29  750 |
| 1999 | 1 34  228 | 3 08  634 | 4 42  862 | 3  810 | 4 46  672 |
| 2000 | 1 49  693 | 3 32  902 | 4 82  595 | 1  971 | 4 84  566 |
| 2001 | 1 41  676 | 3 38  354 | 4 80  030 | 831 | 4 80  861 |
| 2002 | 1 44  542 | 3 16  757 | 4 61  299 | 946 | 4 62  245 |
| 2003 | 1 35  100 | 3 23  083 | 4 58  183 | 1  502 | 4 59  685 |
| 2004 | 1 28  498 | 3 31  355 | 4 59  853 | 1  560 | 4 61  413 |
| 2005 | 1 36  178 | 3 50  052 | 4 86  230 | 1  256 | 4 87  486 |
| 2006 | 1 25  188 | 2 95  033 | 4 20  221 | 1  422 | 4 21  643 |
| 2007 | 1 76  690 | 1 73  263 | 3 49  953 | 639 | 3 50  592 |
| 2008 | 3 60  694 | 1 57  226 | 5 17  920 | 368 | 5 18  288 |
| 2009 | 3 35  684 | 1 34  249 | 4 69  933 | 214 | 4 70  147 |
| 2010 | 3 31  780 | 1 59  469 | 4 91  249 | 166 | 4 91  415 |
| 2011 | 3 68  314 | 84  000 | 4 52  314 | 1  338 | 4 53  652 |
| 2012 | 3 64  076 | 61  353 | 4 25  429 | 414 | 4 25  843 |

(13)

V preglednicah 1 in 2 je prikazan razvoj letališča glede na število potnikov in premike zrakoplovov. Tovorni zračni promet na letališču Saarbrücken ni omembe vreden.

Preglednica 1

Število potnikov v obdobju 1998–2012
   (9)

Leto

Komercialni redni leti

Komercialni čarterski leti

Komercialni leti skupaj

Nekomercialni leti

Skupaj

1998

1 26  231

2 93  449

4 19  680

10  070

4 29  750

1999

1 34  228

3 08  634

4 42  862

3  810

4 46  672

2000

1 49  693

3 32  902

4 82  595

1  971

4 84  566

2001

1 41  676

3 38  354

4 80  030

831

4 80  861

2002

1 44  542

3 16  757

4 61  299

946

4 62  245

2003

1 35  100

3 23  083

4 58  183

1  502

4 59  685

2004

1 28  498

3 31  355

4 59  853

1  560

4 61  413

2005

1 36  178

3 50  052

4 86  230

1  256

4 87  486

2006

1 25  188

2 95  033

4 20  221

1  422

4 21  643

2007

1 76  690

1 73  263

3 49  953

639

3 50  592

2008

3 60  694

1 57  226

5 17  920

368

5 18  288

2009

3 35  684

1 34  249

4 69  933

214

4 70  147

2010

3 31  780

1 59  469

4 91  249

166

4 91  415

2011

3 68  314

84  000

4 52  314

1  338

4 53  652

2012

3 64  076

61  353

4 25  429

414

4 25  843

Preglednica 2

Premiki zrakoplovov
   (10)

| Leto | Komercialni redni leti | Komercialni čarterski leti | Komercialni leti skupaj | Nekomercialni leti | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 7  240 | 6  021 | 13  261 | 7  558 | 20  819 |
| 1999 | 7  491 | 7  192 | 14  683 | 7  280 | 21  963 |
| 2000 | 7  970 | 8  171 | 16  141 | 4  972 | 21  113 |
| 2001 | 6  740 | 4  624 | 11  364 | 3  582 | 14  946 |
| 2002 | 7  979 | 3  957 | 11  936 | 3  228 | 15  164 |
| 2003 | 7  256 | 4  377 | 11  633 | 3  378 | 15  011 |
| 2004 | 6  531 | 4  032 | 10  563 | 3  201 | 13  764 |
| 2005 | 6  291 | 4  453 | 10  744 | 3  458 | 14  202 |
| 2006 | 6  469 | 4  539 | 10  980 | 4  047 | 15  055 |
| 2007 | 7  046 | 4  011 | 11  057 | 3  464 | 14  521 |
| 2008 | 11  173 | 3  475 | 14  648 | 2  596 | 17  244 |
| 2009 | 9  686 | 2  912 | 12  598 | 3  093 | 15  691 |
| 2010 | 8  775 | 4  983 | 13  758 | 2  487 | 16  245 |
| 2011 | 7  307 | 4  641 | 11  948 | 2  535 | 14  483 |
| 2012 | 6  567 | 3  398 | 9  965 | 2  359 | 12  324 |

Leto

Komercialni redni leti

Komercialni čarterski leti

Komercialni leti skupaj

Nekomercialni leti

Skupaj

1998

7  240

6  021

13  261

7  558

20  819

1999

7  491

7  192

14  683

7  280

21  963

2000

7  970

8  171

16  141

4  972

21  113

2001

6  740

4  624

11  364

3  582

14  946

2002

7  979

3  957

11  936

3  228

15  164

2003

7  256

4  377

11  633

3  378

15  011

2004

6  531

4  032

10  563

3  201

13  764

2005

6  291

4  453

10  744

3  458

14  202

2006

6  469

4  539

10  980

4  047

15  055

2007

7  046

4  011

11  057

3  464

14  521

2008

11  173

3  475

14  648

2  596

17  244

2009

9  686

2  912

12  598

3  093

15  691

2010

8  775

4  983

13  758

2  487

16  245

2011

7  307

4  641

11  948

2  535

14  483

2012

6  567

3  398

9  965

2  359

12  324

| (14) | Najpomembnejša dogodka za letališče sta bila odhod družbe Hapag Lloyd leta 2006 na eni strani in prihod družbe Air Berlin leta 2007 na drugi strani. Čarterski letalski prevoznik Hapag Lloyd (zdaj „TUIFly“) je k skupnemu prometu letališča Saarbrücken prispeval več kot 1 90  000 potnikov, dokler se ni odločil svoje poslovanje preseliti na bližnje letališče Zweibrücken. Po drugi strani je prihod družbe Air Berlin nakazoval precejšnje povečanje števila rednih letov na letališču Saarbrücken. Zato je treba večino potnikov na letališču Saarbrücken od leta 2007 pripisati rednim letom, čeprav je do leta 2006 na letališču Saarbrücken prevladoval čarterski promet. |
| --- | --- |

(14)

Najpomembnejša dogodka za letališče sta bila odhod družbe Hapag Lloyd leta 2006 na eni strani in prihod družbe Air Berlin leta 2007 na drugi strani. Čarterski letalski prevoznik Hapag Lloyd (zdaj „TUIFly“) je k skupnemu prometu letališča Saarbrücken prispeval več kot 1 90  000 potnikov, dokler se ni odločil svoje poslovanje preseliti na bližnje letališče Zweibrücken. Po drugi strani je prihod družbe Air Berlin nakazoval precejšnje povečanje števila rednih letov na letališču Saarbrücken. Zato je treba večino potnikov na letališču Saarbrücken od leta 2007 pripisati rednim letom, čeprav je do leta 2006 na letališču Saarbrücken prevladoval čarterski promet.

| (15) | Kar zadeva prihodnost, je Nemčija navedla, da je glede na najnovejše napovedi v zvezi z zračnim prometom (avgust 2010) mogoče pričakovati, da se bo število potnikov leta 2020 povečalo na [...] (11). |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva prihodnost, je Nemčija navedla, da je glede na najnovejše napovedi v zvezi z zračnim prometom (avgust 2010) mogoče pričakovati, da se bo število potnikov leta 2020 povečalo na [...] (11).

2.1.2   GEOGRAFSKI POLOŽAJ IN GRAVITACIJSKO OBMOČJE

| (16) | Letališče Saarbrücken leži približno 10 km jugovzhodno od mesta Saarbrücken. Najbližja druga letališča so (12):






  — | letališče Zweibrücken (približno 39 km ali približno 29 minut vožnje z avtomobilom), |
| --- | --- | --- |

(16)

Letališče Saarbrücken leži približno 10 km jugovzhodno od mesta Saarbrücken. Najbližja druga letališča so (12):

—

letališče Zweibrücken (približno 39 km ali približno 29 minut vožnje z avtomobilom),

| — | letališče Metz–Nancy–Lorraine (približno 96 km ali približno 61 minut vožnje z avtomobilom), |
| --- | --- |

—

letališče Metz–Nancy–Lorraine (približno 96 km ali približno 61 minut vožnje z avtomobilom),

| — | letališče Luxembourg (približno 121 km ali približno 77 minut vožnje z avtomobilom), |
| --- | --- |

—

letališče Luxembourg (približno 121 km ali približno 77 minut vožnje z avtomobilom),

| — | letališče Frankfurt–Hahn (približno 128 km ali približno 85 minut vožnje z avtomobilom), |
| --- | --- |

—

letališče Frankfurt–Hahn (približno 128 km ali približno 85 minut vožnje z avtomobilom),

| — | letališče Strasbourg (približno 140 km ali približno 91 minut vožnje z avtomobilom), |
| --- | --- |

—

letališče Strasbourg (približno 140 km ali približno 91 minut vožnje z avtomobilom),

| — | letališče Frankfurt (na Majni) (približno 163 km ali približno 92 minut vožnje z avtomobilom), |
| --- | --- |

—

letališče Frankfurt (na Majni) (približno 163 km ali približno 92 minut vožnje z avtomobilom),

| — | letališče Karlsruhe/Baden–Baden (približno 161 km ali približno 104 minute vožnje z avtomobilom). |
| --- | --- |

—

letališče Karlsruhe/Baden–Baden (približno 161 km ali približno 104 minute vožnje z avtomobilom).

| (17) | Nemčija je navedla, da je velika večina potnikov iz regije. Trdi, da je 71 % potnikov iz Posarja, 15 % iz zahodnega dela zvezne dežele Porenje – Pfalška (vključno z regijo Zweibrücken), približno 14 % pa iz Francije, Luksemburga in regije Trier. Pričakuje se, da bo predvideno povečanje števila potnikov izhajalo tudi iz povečanega povpraševanja potnikov iz Posarja. |
| --- | --- |

(17)

Nemčija je navedla, da je velika večina potnikov iz regije. Trdi, da je 71 % potnikov iz Posarja, 15 % iz zahodnega dela zvezne dežele Porenje – Pfalška (vključno z regijo Zweibrücken), približno 14 % pa iz Francije, Luksemburga in regije Trier. Pričakuje se, da bo predvideno povečanje števila potnikov izhajalo tudi iz povečanega povpraševanja potnikov iz Posarja.

2.1.3   PRAVNA IN EKONOMSKA UREDITEV LETALIŠČA SAARBRÜCKEN

| (18) | Družba Flughafen Saarbrücken GmbH, ki je bila predhodno lastnica in upravljavka letališča, se je leta 1997 razdelila na dve ločeni družbi: družba Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba FSBG) je bila pristojna za upravljanje letališča, medtem ko je bila družba Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba FSBesitzG) lastnica letališča in pristojna za vzdrževanje infrastrukture. Družba FSBG je morala v zameno za upravljanje in komercialno uporabo letališča družbi FSBesitzG plačevati najemnino. |
| --- | --- |

(18)

Družba Flughafen Saarbrücken GmbH, ki je bila predhodno lastnica in upravljavka letališča, se je leta 1997 razdelila na dve ločeni družbi: družba Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba FSBG) je bila pristojna za upravljanje letališča, medtem ko je bila družba Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba FSBesitzG) lastnica letališča in pristojna za vzdrževanje infrastrukture. Družba FSBG je morala v zameno za upravljanje in komercialno uporabo letališča družbi FSBesitzG plačevati najemnino.

| (19) | Družba FSBG je bila do 30. junija 2007 v 48–odstotni lasti družbe FSBesitzG, 51–odstotni lasti družbe Fraport AG (upravljavka letališča Frankfurt (na Majni)) in 1–odstotni lasti mesta Saarbrücken. Družba FSBesitzG je bila v 99,9–odstotni lasti družbe vh Saar in 0,1–odstotni lasti zvezne dežele Posarje. Družba vh Saar je bila vedno v neposredni lasti zvezne dežele Posarje. |
| --- | --- |

(19)

Družba FSBG je bila do 30. junija 2007 v 48–odstotni lasti družbe FSBesitzG, 51–odstotni lasti družbe Fraport AG (upravljavka letališča Frankfurt (na Majni)) in 1–odstotni lasti mesta Saarbrücken. Družba FSBesitzG je bila v 99,9–odstotni lasti družbe vh Saar in 0,1–odstotni lasti zvezne dežele Posarje. Družba vh Saar je bila vedno v neposredni lasti zvezne dežele Posarje.

| (20) | Družba Fraport AG je 30. junija 2007 svoj delež v družbi FSBG prodala družbi FSBesitzG, in ta je nato postala 99–odstotna lastnica družbe FSBG. Na začetku leta 2008 sta se družbi združili in ponovno ustanovili družbo Flughafen Saarbrücken GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FSG) ter tako v bistvu znova ustvarili položaj, kot je obstajal pred delno privatizacijo prek družbe Fraport AG leta 1997. Od leta 2008 je družba FSG v 100–odstotni lasti družbe vh Saar. |
| --- | --- |

(20)

Družba Fraport AG je 30. junija 2007 svoj delež v družbi FSBG prodala družbi FSBesitzG, in ta je nato postala 99–odstotna lastnica družbe FSBG. Na začetku leta 2008 sta se družbi združili in ponovno ustanovili družbo Flughafen Saarbrücken GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FSG) ter tako v bistvu znova ustvarili položaj, kot je obstajal pred delno privatizacijo prek družbe Fraport AG leta 1997. Od leta 2008 je družba FSG v 100–odstotni lasti družbe vh Saar.

| (21) | Družbo vh Saar je leta 1996 ustanovilo ministrstvo za gospodarstvo in finance zvezne dežele Posarje. Njen namen je „usklajevanje dejavnosti pri gradnji, širitvi in upravljanju javnih letališč in pristanišč v zvezni deželi Posarje“. V statutu družbe vh Saar je bila predvidena sklenitev pogodbe o obvladovanju z družbo FSG. Upravni odbor in nadzorni odbor imenuje vlada zvezne dežele Posarje kot edini delničar. Poleg družbe FSG ima družba vh Saar v lasti tudi družbo Hafenbetriebe Saarland GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba HSG), ki je lastnica in upravljavka različnih pristanišč v zvezni deželi Posarje. |
| --- | --- |

(21)

Družbo vh Saar je leta 1996 ustanovilo ministrstvo za gospodarstvo in finance zvezne dežele Posarje. Njen namen je „usklajevanje dejavnosti pri gradnji, širitvi in upravljanju javnih letališč in pristanišč v zvezni deželi Posarje“. V statutu družbe vh Saar je bila predvidena sklenitev pogodbe o obvladovanju z družbo FSG. Upravni odbor in nadzorni odbor imenuje vlada zvezne dežele Posarje kot edini delničar. Poleg družbe FSG ima družba vh Saar v lasti tudi družbo Hafenbetriebe Saarland GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba HSG), ki je lastnica in upravljavka različnih pristanišč v zvezni deželi Posarje.

| (22) | Družba FSBesitzG je bila ustanovljena 4. julija 1997 kot pravna naslednica prvotne družbe FSG. Njen namen je bil „gradnja, vzdrževanje in oddaja v najem letališča ter delničarstvo v družbi [FSBG]“. Nadzorni odbor je imenovala vlada zvezne dežele Posarje, njegovega predsednika pa je izbralo ministrstvo zvezne dežele Posarje, pristojno za zračni promet. Kar zadeva uresničevanje glasovalnih pravic na skupščini delničarjev družbe FSBG, je vodstvo družbe delovalo po navodilih ministrstva za gospodarstvo in finance. |
| --- | --- |

(22)

Družba FSBesitzG je bila ustanovljena 4. julija 1997 kot pravna naslednica prvotne družbe FSG. Njen namen je bil „gradnja, vzdrževanje in oddaja v najem letališča ter delničarstvo v družbi [FSBG]“. Nadzorni odbor je imenovala vlada zvezne dežele Posarje, njegovega predsednika pa je izbralo ministrstvo zvezne dežele Posarje, pristojno za zračni promet. Kar zadeva uresničevanje glasovalnih pravic na skupščini delničarjev družbe FSBG, je vodstvo družbe delovalo po navodilih ministrstva za gospodarstvo in finance.

| (23) | Družba FSBG je bila ustanovljena 4. julija 1997. Njen namen je bil upravljanje letališča Saarbrücken. Vodstvo je bilo imenovano s 75–odstotno večino glasov na skupščini delničarjev. Nadzorni odbor je sestavljalo deset članov, od katerih jih je pet imenovala družba Fraport AG, pet pa družba FSBesitzG. Od leta 2006 je odbor sestavljalo šest članov, od katerih je dva imenovala družba Fraport AG, štiri pa družba FSBesitzG. |
| --- | --- |

(23)

Družba FSBG je bila ustanovljena 4. julija 1997. Njen namen je bil upravljanje letališča Saarbrücken. Vodstvo je bilo imenovano s 75–odstotno večino glasov na skupščini delničarjev. Nadzorni odbor je sestavljalo deset članov, od katerih jih je pet imenovala družba Fraport AG, pet pa družba FSBesitzG. Od leta 2006 je odbor sestavljalo šest članov, od katerih je dva imenovala družba Fraport AG, štiri pa družba FSBesitzG.

| (24) | Družba FSG je bila ustanovljena 30. avgusta 2008. Njen namen je upravljanje letališča Saarbrücken za civilno letalstvo in opravljanje s tem povezanih stranskih dejavnosti. Člane upravnega odbora in nadzornega odbora imenuje vlada zvezne dežele Posarje. Predsednika nadzornega odbora imenuje ministrstvo, pristojno za zračni promet. |
| --- | --- |

(24)

Družba FSG je bila ustanovljena 30. avgusta 2008. Njen namen je upravljanje letališča Saarbrücken za civilno letalstvo in opravljanje s tem povezanih stranskih dejavnosti. Člane upravnega odbora in nadzornega odbora imenuje vlada zvezne dežele Posarje. Predsednika nadzornega odbora imenuje ministrstvo, pristojno za zračni promet.

2.2   UKREPI, KI SE PREISKUJEJO, IN RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (25) | Komisija je izvedla preiskave za več ukrepov v zvezi z letališčem Saarbrücken. Ocenila je, ali navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč in ali je mogoče katero koli tako državno pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je izvedla preiskave za več ukrepov v zvezi z letališčem Saarbrücken. Ocenila je, ali navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč in ali je mogoče katero koli tako državno pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom.

| (26) | Preiskave so bile izvedene za naslednje ukrepe, ki bi lahko pomenili državno pomoč za družbe vh Saar, FSG in FSBesitzG:






  (a) | financiranje družb vh Saar, FSG in FSBesitzG s strani zvezne dežele Posarje; |
| --- | --- | --- |

(26)

Preiskave so bile izvedene za naslednje ukrepe, ki bi lahko pomenili državno pomoč za družbe vh Saar, FSG in FSBesitzG:

(a)

financiranje družb vh Saar, FSG in FSBesitzG s strani zvezne dežele Posarje;

| (b) | prenos različnih zemljišč na družbo FSBesitzG s strani zvezne dežele Posarje; |
| --- | --- |

(b)

prenos različnih zemljišč na družbo FSBesitzG s strani zvezne dežele Posarje;

| (c) | jamstva za posojila, ki jih je zvezna dežela Posarje odobrila družbama vh Saar in FSBesitzG. |
| --- | --- |

(c)

jamstva za posojila, ki jih je zvezna dežela Posarje odobrila družbama vh Saar in FSBesitzG.

| (27) | Najemna pogodba med družbama FSBesitzG in FSBG je bila preučena kot morebitna državna pomoč za družbo FSBG. |
| --- | --- |

(27)

Najemna pogodba med družbama FSBesitzG in FSBG je bila preučena kot morebitna državna pomoč za družbo FSBG.

| (28) | Preiskave so bile izvedene za naslednje ukrepe, ki bi lahko pomenili državno pomoč za različne letalske prevoznike, ki delujejo na letališču Saarbrücken:






  (a) | popuste, uvedene leta 2007 za letalske prevoznike, ki bodo prvič začeli leteti z letališča Saarbrücken, bodo leteli na novih progah ali povečali število svojih potnikov; |
| --- | --- | --- |

(28)

Preiskave so bile izvedene za naslednje ukrepe, ki bi lahko pomenili državno pomoč za različne letalske prevoznike, ki delujejo na letališču Saarbrücken:

(a)

popuste, uvedene leta 2007 za letalske prevoznike, ki bodo prvič začeli leteti z letališča Saarbrücken, bodo leteli na novih progah ali povečali število svojih potnikov;

| (b) | pogodbo o zagonski pomoči med družbama FSBesitzG in Cirrus Airlines; |
| --- | --- |

(b)

pogodbo o zagonski pomoči med družbama FSBesitzG in Cirrus Airlines;

| (c) | sporazum o trženju med družbama FSG in Air Berlin. |
| --- | --- |

(c)

sporazum o trženju med družbama FSG in Air Berlin.

2.2.1   FINANCIRANJE DRUŽB VH SAAR, FSG IN FSBESITZG

Podroben opis ukrepa

| (29) | Družba vh Saar je finančno povezana s svojo hčerinsko družbo – tj. do 30. avgusta 2008 z družbo FSBesitzG, od takrat pa z družbo FSG – na podlagi pogodbe o prenosu dobička in izgube, zaradi česar je družba vh Saar krila vse izgube, ki so nastale navedenima družbama. Sočasno je družba vh Saar prejemala dobiček, ki ga je ustvarila njena druga hčerinska družba – HSG – in neposredne kapitalske injekcije svojega edinega delničarja, tj. zvezne dežele Posarje. S temi sredstvi je bilo zagotovljeno, da je imela družba vh Saar vedno sredstva za kritje izgub družbe FSBesitzG/FSG. Pogodba o prenosu dobička in izgube je bila 1. januarja 1997 prvotno sklenjena med družbo vh Saar in pravno predhodnico družbe FSBesitzG, tj. družbo FSG. Po ponovni ustanovitvi družbe FSG je ta v pogodbah nasledila družbo FSBesitzG. |
| --- | --- |

(29)

Družba vh Saar je finančno povezana s svojo hčerinsko družbo – tj. do 30. avgusta 2008 z družbo FSBesitzG, od takrat pa z družbo FSG – na podlagi pogodbe o prenosu dobička in izgube, zaradi česar je družba vh Saar krila vse izgube, ki so nastale navedenima družbama. Sočasno je družba vh Saar prejemala dobiček, ki ga je ustvarila njena druga hčerinska družba – HSG – in neposredne kapitalske injekcije svojega edinega delničarja, tj. zvezne dežele Posarje. S temi sredstvi je bilo zagotovljeno, da je imela družba vh Saar vedno sredstva za kritje izgub družbe FSBesitzG/FSG. Pogodba o prenosu dobička in izgube je bila 1. januarja 1997 prvotno sklenjena med družbo vh Saar in pravno predhodnico družbe FSBesitzG, tj. družbo FSG. Po ponovni ustanovitvi družbe FSG je ta v pogodbah nasledila družbo FSBesitzG.

| (30) | Družba FSBG, ki je bila do leta 2008 pravno ločena od družbe FSBesitzG, je do leta 2006 redno ustvarjala dobiček. Ta se je bodisi razdelil med delničarje (do 30. junija 2007 družbi FSBesitzG in Fraport AG) in se v takem primeru v bilancah stanja delničarjev vodil kot prihodek v naslednjem letu bodisi se je ponovno vložil. Leta 2007, ko je družba FSBesitzG postala edini delničar družbe FSBG, se je velika letna izguba pokrila z ustrezno kapitalsko injekcijo, ki jo je zagotovila družba FSBesitzG. Družbi FSBesitzG in FSBG sta se na začetku leta 2008 združili, tako da od takrat skupno izgubo krije družba vh Saar. |
| --- | --- |

(30)

Družba FSBG, ki je bila do leta 2008 pravno ločena od družbe FSBesitzG, je do leta 2006 redno ustvarjala dobiček. Ta se je bodisi razdelil med delničarje (do 30. junija 2007 družbi FSBesitzG in Fraport AG) in se v takem primeru v bilancah stanja delničarjev vodil kot prihodek v naslednjem letu bodisi se je ponovno vložil. Leta 2007, ko je družba FSBesitzG postala edini delničar družbe FSBG, se je velika letna izguba pokrila z ustrezno kapitalsko injekcijo, ki jo je zagotovila družba FSBesitzG. Družbi FSBesitzG in FSBG sta se na začetku leta 2008 združili, tako da od takrat skupno izgubo krije družba vh Saar.

| (31) | Od leta 2000 so se izgube družbe FSBesitzG/FSG in ustrezne kapitalske injekcije družbe vh Saar, ki so se financirale s kapitalskimi injekcijami, ki jih je zagotovila zvezna dežela Posarje, in drugimi prihodki, gibale, kot je prikazano.

  Preglednica 3


  Letne izgube družbe FSBesitzG/FSG v EUR








  Leto | FSBesitzG | FSG |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | – 2 1 68  916 | |
| 2001 | – 2 7 85  473 | |
| 2002 | – 4 1 64  538 | |
| 2003 | – 3 0 99  253 | |
| 2004 | – 2 7 70  680 | |
| 2005 | – 3 9 17  320 | |
| 2006 | – 8 4 00  703 | |
| 2007 | – 8 1 71  099 | |
| 2008 | | – 4 5 48  264 |
| 2009 | | – 9 3 06  512 |
| 2010 | | – 8 8 05  707 |
| 2011 | | – 1 0 0 65  522 |
| 2012 | | – 1 8 4 49  926 |
| Skupaj


  (2000–2009) | – 4 9 3 32  758 |
| Skupaj


  (2000–2012) | – 8 6 6 53  913 |

(31)

Od leta 2000 so se izgube družbe FSBesitzG/FSG in ustrezne kapitalske injekcije družbe vh Saar, ki so se financirale s kapitalskimi injekcijami, ki jih je zagotovila zvezna dežela Posarje, in drugimi prihodki, gibale, kot je prikazano.

Preglednica 3

Letne izgube družbe FSBesitzG/FSG v EUR

Leto

FSBesitzG

FSG

2000

– 2 1 68  916

2001

– 2 7 85  473

2002

– 4 1 64  538

2003

– 3 0 99  253

2004

– 2 7 70  680

2005

– 3 9 17  320

2006

– 8 4 00  703

2007

– 8 1 71  099

2008

– 4 5 48  264

2009

– 9 3 06  512

2010

– 8 8 05  707

2011

– 1 0 0 65  522

2012

– 1 8 4 49  926

Skupaj

(2000–2009)

– 4 9 3 32  758

Skupaj

(2000–2012)

– 8 6 6 53  913

| (32) | Ocenjena izguba družbe FSG za leto 2013 znaša 9 4 27  000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

Ocenjena izguba družbe FSG za leto 2013 znaša 9 4 27  000 EUR.

| (33) | V obdobju 2000–2012 se je EBITDA družbe FSBesitzG/FSG gibal, kot je prikazano.

  Preglednica 4


  Gibanje EBITDA v EUR
   (13)







  v EUR | EBITDA |
| --- | --- | --- |
| 2000 (14) | 9 37  000 |
| 2001 (14) | – 1 56  000 |
| 2002 (14) | – 8 32  000 |
| 2003 (14) | 56  000 |
| 2004 (14) | 7 04  000 |
| 2005 (14) | – 7 32  000 |
| 2006 (14) | – 5 3 07  000 |
| 2007 (14) | – 4 3 92  000 |
| 2008 | – 1 8 40  000 |
| 2009 | – 5 2 37  000 |
| 2010 | – 5 2 37  000 |
| 2011 | – 3 5 28  000 |
| 2012 | – 4 9 37  700 |
| Skupaj | – 3 0 5 01  700 |

(33)

V obdobju 2000–2012 se je EBITDA družbe FSBesitzG/FSG gibal, kot je prikazano.

Preglednica 4

Gibanje EBITDA v EUR
   (13)

v EUR

EBITDA

2000 (14)

9 37  000

2001 (14)

– 1 56  000

2002 (14)

– 8 32  000

2003 (14)

56  000

2004 (14)

7 04  000

2005 (14)

– 7 32  000

2006 (14)

– 5 3 07  000

2007 (14)

– 4 3 92  000

2008

– 1 8 40  000

2009

– 5 2 37  000

2010

– 5 2 37  000

2011

– 3 5 28  000

2012

– 4 9 37  700

Skupaj

– 3 0 5 01  700

| (34) | Za leto 2013 se ocenjuje, da bo EBITDA družbe FSG znova negativen in naj bi znašal – 5 1 44  000 EUR. |
| --- | --- |

(34)

Za leto 2013 se ocenjuje, da bo EBITDA družbe FSG znova negativen in naj bi znašal – 5 1 44  000 EUR.

| (35) | Nemčija je navedla, da je v obdobju 2000–2009 večino stroškov mogoče pripisati naložbam v infrastrukturo in njenemu vzdrževanju, plačilom obresti za posojila za financiranje naložb v infrastrukturo in izdatkom za varnost/varovanje. Skupni stroški za te dejavnosti naj bi znašali približno [...]. Navedeni stroški naj ne bi bili povezani z zagotavljanjem letaliških storitev, ampak naj bi izhajali izključno iz vzpostavitve in upravljanja infrastrukture.

  Preglednica 5


  Stroški za infrastrukturo in varnost/varovanje v obdobju 2000–2009








  1 | Naložbe v drugo infrastrukturo | [...] |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Vzdrževanje druge infrastrukture | [...] |
| | Druga infrastruktura skupaj (1 in 2) | [...] |
| 3 | Skupni stroški kapitala (15) | [...] |
| 4 | Naložbe v infrastrukturo za varnost/varovanje | [...] |
| 5 | Varnost/varovanje – drugo | [...] |
| | Varnost/varovanje skupaj (4 in 5) | [...] |
| | Skupaj (1 do 5) | [...] |

(35)

Nemčija je navedla, da je v obdobju 2000–2009 večino stroškov mogoče pripisati naložbam v infrastrukturo in njenemu vzdrževanju, plačilom obresti za posojila za financiranje naložb v infrastrukturo in izdatkom za varnost/varovanje. Skupni stroški za te dejavnosti naj bi znašali približno [...]. Navedeni stroški naj ne bi bili povezani z zagotavljanjem letaliških storitev, ampak naj bi izhajali izključno iz vzpostavitve in upravljanja infrastrukture.

Preglednica 5

Stroški za infrastrukturo in varnost/varovanje v obdobju 2000–2009

1

Naložbe v drugo infrastrukturo

[...]

2

Vzdrževanje druge infrastrukture

[...]

Druga infrastruktura skupaj (1 in 2)

[...]

3

Skupni stroški kapitala (15)

[...]

4

Naložbe v infrastrukturo za varnost/varovanje

[...]

5

Varnost/varovanje – drugo

[...]

Varnost/varovanje skupaj (4 in 5)

[...]

Skupaj (1 do 5)

[...]

| (36) | Nemčija (16) je pojasnila, da so bile v obdobju 2000–2009 izvedene naslednje naložbe in dejavnosti vzdrževanja. |
| --- | --- |

(36)

Nemčija (16) je pojasnila, da so bile v obdobju 2000–2009 izvedene naslednje naložbe in dejavnosti vzdrževanja.

(i)   Gradnja novega terminala s pomožnimi objekti leta 2000 (neto stroški približno [...])

| (37) | Letna zmogljivost starega terminala je bila 3 90  000 potnikov (17). Ta zmogljivost je bila prvič presežena leta 1996. V navedenem letu je bilo na letališču Saarbrücken 3 95  000 potnikov, to število pa je še naprej naraščalo do leta 2000, ko je bilo potnikov 4 84  566. Po navedbah Nemčije je bil stari terminal pogosto preobremenjen, zlasti v glavnih potovalnih mesecih (poleti), posledica česar so bili dolge čakalne dobe, prenapolnjeni prostori za potnike ali potniki, ki so morali čakati zunaj terminala. Poleg tega stari terminal ni bil več v skladu z varnostnimi zahtevami. Novi terminal je opremljen z novim varnostnim sistemom. Stari terminal se zdaj uporablja kot čakalnica in območje izhodov. |
| --- | --- |

(37)

Letna zmogljivost starega terminala je bila 3 90  000 potnikov (17). Ta zmogljivost je bila prvič presežena leta 1996. V navedenem letu je bilo na letališču Saarbrücken 3 95  000 potnikov, to število pa je še naprej naraščalo do leta 2000, ko je bilo potnikov 4 84  566. Po navedbah Nemčije je bil stari terminal pogosto preobremenjen, zlasti v glavnih potovalnih mesecih (poleti), posledica česar so bili dolge čakalne dobe, prenapolnjeni prostori za potnike ali potniki, ki so morali čakati zunaj terminala. Poleg tega stari terminal ni bil več v skladu z varnostnimi zahtevami. Novi terminal je opremljen z novim varnostnim sistemom. Stari terminal se zdaj uporablja kot čakalnica in območje izhodov.

(ii)   Vzpostavitev varnostnega območja konca steze v letih 2009 in 2010 (neto stroški, vključno z električnimi deli, približno [...])

| (38) | V letih 2009 in 2010 je bilo vzpostavljeno varnostno območje konca steze, vzpostavitev pa je obsegala vrsto gradbenih in varnostnih ukrepov, ki so bili izvedeni za povečanje varnosti letališke infrastrukture in zagotovitev njene skladnosti z veljavnimi varnostnimi zahtevami. Zlasti je bila prilagojena lokacija luči vzletno–pristajalne steze zaradi boljše signalizacije za pilote, nameščene so bile zaščitne luči vzletno–pristajalne steze, nadstruktura krivulje vzletno–pristajalne steze pa je bila prilagojena potrebam sodobnih zrakoplovov. |
| --- | --- |

(38)

V letih 2009 in 2010 je bilo vzpostavljeno varnostno območje konca steze, vzpostavitev pa je obsegala vrsto gradbenih in varnostnih ukrepov, ki so bili izvedeni za povečanje varnosti letališke infrastrukture in zagotovitev njene skladnosti z veljavnimi varnostnimi zahtevami. Zlasti je bila prilagojena lokacija luči vzletno–pristajalne steze zaradi boljše signalizacije za pilote, nameščene so bile zaščitne luči vzletno–pristajalne steze, nadstruktura krivulje vzletno–pristajalne steze pa je bila prilagojena potrebam sodobnih zrakoplovov.

(iii)   Vzdrževanje vzletno–pristajalne steze leta 2009 (neto stroški približno [...])

| (39) | V letih 2009 in 2010 je bilo opravljeno tudi vzdrževanje vzletno–pristajalne steze, da bi se preprečile poškodbe zrakoplovov, ki obratujejo na letališču. |
| --- | --- |

(39)

V letih 2009 in 2010 je bilo opravljeno tudi vzdrževanje vzletno–pristajalne steze, da bi se preprečile poškodbe zrakoplovov, ki obratujejo na letališču.

Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

Obstoj pomoči

| (40) | V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da je financiranje družbe vh Saar s strani zvezne dežele Posarje in družbe FSBesitzG/FSG s strani družbe vh Saar vključevalo prenos državnih sredstev, ki je bil bodisi neposreden bodisi je izhajal iz dejstva, da je bila družba vh Saar v celoti pod nadzorom zvezne dežele Posarje in je bilo njeno ravnanje mogoče pripisati navedeni deželi. Dejavnosti družb FSBesitzG, FSBG in FSG ter morebiti dejavnosti same družbe vh Saar so pomenile gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(40)

V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da je financiranje družbe vh Saar s strani zvezne dežele Posarje in družbe FSBesitzG/FSG s strani družbe vh Saar vključevalo prenos državnih sredstev, ki je bil bodisi neposreden bodisi je izhajal iz dejstva, da je bila družba vh Saar v celoti pod nadzorom zvezne dežele Posarje in je bilo njeno ravnanje mogoče pripisati navedeni deželi. Dejavnosti družb FSBesitzG, FSBG in FSG ter morebiti dejavnosti same družbe vh Saar so pomenile gospodarske dejavnosti.

| (41) | V sklepu o začetku postopka je bilo pojasnjeno, da se na podlagi razpoložljivih informacij zdi, da ni prednosti pridobila družba vh Saar sama, saj je očitno vsa sredstva, ki jih je prejela od zvezne dežele Posarje, prenesla na družbo FSBesitzG/FSG. Nemčija je bila pozvana, naj predloži dodatne informacije o tem, ali je družba vh Saar kateri koli del državnih sredstev, ki jih je prejela, zadržala za drug namen ali dejavnost. Kar zadeva družbo FSBesitzG/FSG, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da so se zaradi sredstev, prejetih od družbe vh Saar, znižali stroški, ki bi jih letališče običajno moralo nositi, zaradi česar je to pomenilo gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(41)

V sklepu o začetku postopka je bilo pojasnjeno, da se na podlagi razpoložljivih informacij zdi, da ni prednosti pridobila družba vh Saar sama, saj je očitno vsa sredstva, ki jih je prejela od zvezne dežele Posarje, prenesla na družbo FSBesitzG/FSG. Nemčija je bila pozvana, naj predloži dodatne informacije o tem, ali je družba vh Saar kateri koli del državnih sredstev, ki jih je prejela, zadržala za drug namen ali dejavnost. Kar zadeva družbo FSBesitzG/FSG, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da so se zaradi sredstev, prejetih od družbe vh Saar, znižali stroški, ki bi jih letališče običajno moralo nositi, zaradi česar je to pomenilo gospodarsko prednost.

| (42) | V sklepu o začetku postopka je bilo nato ocenjeno, ali bi bilo mogoče financiranje označiti kot nadomestilo za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena (SSGP) glede na sodno prakso iz sodbe Altmark. Ugotovljeno je bilo, da se na podlagi razpoložljivih informacij ne zdi, da je četrto merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno. Natančneje, ugotovljeno je bilo, da upravljanje letališča ni bilo oddano na podlagi javnega razpisa in da financiranje ni temeljilo na analizi stroškov, ki bi jih imelo povprečno in dobro vodeno podjetje, ustrezno opremljeno s potrebnimi sredstvi. Ker so merila iz sodbe Altmark kumulativna, je ta ugotovitev zadostovala za predhodno ugotovitev, da financiranja ni mogoče šteti za nadomestilo za opravljanje SSGP na podlagi navedene sodne prakse. |
| --- | --- |

(42)

V sklepu o začetku postopka je bilo nato ocenjeno, ali bi bilo mogoče financiranje označiti kot nadomestilo za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena (SSGP) glede na sodno prakso iz sodbe Altmark. Ugotovljeno je bilo, da se na podlagi razpoložljivih informacij ne zdi, da je četrto merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno. Natančneje, ugotovljeno je bilo, da upravljanje letališča ni bilo oddano na podlagi javnega razpisa in da financiranje ni temeljilo na analizi stroškov, ki bi jih imelo povprečno in dobro vodeno podjetje, ustrezno opremljeno s potrebnimi sredstvi. Ker so merila iz sodbe Altmark kumulativna, je ta ugotovitev zadostovala za predhodno ugotovitev, da financiranja ni mogoče šteti za nadomestilo za opravljanje SSGP na podlagi navedene sodne prakse.

| (43) | Na podlagi razpoložljivih informacij prav tako ni kazalo, da bi bilo mogoče financiranje utemeljiti kot skladno z ravnanjem razumnega udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zlasti je bilo ugotovljeno, da Nemčija ni predložila poslovnega načrta ali druge dokumentacije, iz katere bi bilo razvidno, da je bilo mogoče pričakovati dobiček. Nasprotno, vse večje letne izgube so nakazovale, da letališče ne bi bilo sposobno preživeti brez finančne podpore zvezne dežele Posarje, zagotovljene prek družbe vh Saar, kar bi lahko pomenilo, da je bilo letališče podjetje v finančnih težavah. Komisija je zato sprejela predhodno stališče, da financiranje letališča s strani družbe vh Saar ni bilo v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, in pozvala Nemčijo, naj predloži pripombe v zvezi s finančnim stanjem letališča. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi razpoložljivih informacij prav tako ni kazalo, da bi bilo mogoče financiranje utemeljiti kot skladno z ravnanjem razumnega udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zlasti je bilo ugotovljeno, da Nemčija ni predložila poslovnega načrta ali druge dokumentacije, iz katere bi bilo razvidno, da je bilo mogoče pričakovati dobiček. Nasprotno, vse večje letne izgube so nakazovale, da letališče ne bi bilo sposobno preživeti brez finančne podpore zvezne dežele Posarje, zagotovljene prek družbe vh Saar, kar bi lahko pomenilo, da je bilo letališče podjetje v finančnih težavah. Komisija je zato sprejela predhodno stališče, da financiranje letališča s strani družbe vh Saar ni bilo v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, in pozvala Nemčijo, naj predloži pripombe v zvezi s finančnim stanjem letališča.

| (44) | Nazadnje je bilo navedeno, da je bilo financiranje selektivno, da je ukrep izkrivljal ali bi lahko izkrivljal konkurenco in da se je glede na bližino več letališč v drugih državah članicah zdelo, da ukrep vpliva na trgovino v Uniji. Komisija je zato predhodno ugotovila, da je financiranje dejansko pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(44)

Nazadnje je bilo navedeno, da je bilo financiranje selektivno, da je ukrep izkrivljal ali bi lahko izkrivljal konkurenco in da se je glede na bližino več letališč v drugih državah članicah zdelo, da ukrep vpliva na trgovino v Uniji. Komisija je zato predhodno ugotovila, da je financiranje dejansko pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Združljivost

| (45) | V sklepu o začetku postopka je bilo najprej obravnavano, ali bi bilo mogoče financiranje letališča šteti za združljivo pomoč na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005 (18). Navedeno je bilo, da niso bile predložene informacije, iz katerih bi bilo razvidno, da bi bila regija, v kateri je letališče, brez njega tako izolirana, da bi to škodovalo njenemu družbenemu in gospodarskemu razvoju. Ker kaže, da bi lahko gravitacijsko območje letališča Saarbrücken oskrbovala tudi druga letališča v regiji, je Komisija predhodno ugotovila, da je opredelitev upravljanja letališča Saarbrücken kot SSGP na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005 pomenila očitno napako. |
| --- | --- |

(45)

V sklepu o začetku postopka je bilo najprej obravnavano, ali bi bilo mogoče financiranje letališča šteti za združljivo pomoč na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005 (18). Navedeno je bilo, da niso bile predložene informacije, iz katerih bi bilo razvidno, da bi bila regija, v kateri je letališče, brez njega tako izolirana, da bi to škodovalo njenemu družbenemu in gospodarskemu razvoju. Ker kaže, da bi lahko gravitacijsko območje letališča Saarbrücken oskrbovala tudi druga letališča v regiji, je Komisija predhodno ugotovila, da je opredelitev upravljanja letališča Saarbrücken kot SSGP na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005 pomenila očitno napako.

| (46) | V sklepu o začetku postopka je bilo nadalje ugotovljeno, da letališče nikakor ni bilo ustrezno pooblaščeno za opravljanje SSGP, ki je bila zagotavljanje letaliških storitev, da ni bilo jasno, da je bilo financiranje omejeno na osnovne dejavnosti letališča, in da merila za nadomestilo niso bila opredeljena vnaprej. Komisija je zato predhodno ugotovila, da financiranje ni izpolnjevalo pogojev iz odločbe SSGP iz leta 2005. |
| --- | --- |

(46)

V sklepu o začetku postopka je bilo nadalje ugotovljeno, da letališče nikakor ni bilo ustrezno pooblaščeno za opravljanje SSGP, ki je bila zagotavljanje letaliških storitev, da ni bilo jasno, da je bilo financiranje omejeno na osnovne dejavnosti letališča, in da merila za nadomestilo niso bila opredeljena vnaprej. Komisija je zato predhodno ugotovila, da financiranje ni izpolnjevalo pogojev iz odločbe SSGP iz leta 2005.

| (47) | Preučeno je bilo tudi, ali so bili izpolnjeni pogoji iz oddelka 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Navedeni pogoji so podobni pogojem iz odločbe SSGP iz leta 2005. Zaradi neobstoja ustreznega akta o pooblastitvi in neobstoja določb o omejitvi financiranja na osnovne dejavnosti letališča, med drugim, je bila sprejeta predhodna ugotovitev, da financiranja ni mogoče šteti za združljivo na podlagi oddelka 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(47)

Preučeno je bilo tudi, ali so bili izpolnjeni pogoji iz oddelka 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Navedeni pogoji so podobni pogojem iz odločbe SSGP iz leta 2005. Zaradi neobstoja ustreznega akta o pooblastitvi in neobstoja določb o omejitvi financiranja na osnovne dejavnosti letališča, med drugim, je bila sprejeta predhodna ugotovitev, da financiranja ni mogoče šteti za združljivo na podlagi oddelka 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (48) | V sklepu o začetku postopka je bilo nadalje preučeno, ali bi bilo mogoče financiranje šteti za združljivo na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Ugotovljeno je bilo, da pogodba o prenosu dobička in izgube ni bila posebej namenjena financiranju naložb v infrastrukturo, ampak je preprosto zajemala vse izgube, izhajajoče iz dejavnosti letališča. Nadalje je bilo navedeno, da bi tak instrument težko imel spodbujevalni učinek v smislu naložb in da je Nemčija za leto 2020 napovedala samo pozitiven EBITDA, ne pa tudi pozitivnega skupnega rezultata. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da se zdi, da upravljanje letališča negativno vpliva na obratovanje bližnjega letališča v Zweibrücknu. Komisija je zato izrazila dvome glede združljivosti financiranja na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(48)

V sklepu o začetku postopka je bilo nadalje preučeno, ali bi bilo mogoče financiranje šteti za združljivo na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Ugotovljeno je bilo, da pogodba o prenosu dobička in izgube ni bila posebej namenjena financiranju naložb v infrastrukturo, ampak je preprosto zajemala vse izgube, izhajajoče iz dejavnosti letališča. Nadalje je bilo navedeno, da bi tak instrument težko imel spodbujevalni učinek v smislu naložb in da je Nemčija za leto 2020 napovedala samo pozitiven EBITDA, ne pa tudi pozitivnega skupnega rezultata. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da se zdi, da upravljanje letališča negativno vpliva na obratovanje bližnjega letališča v Zweibrücknu. Komisija je zato izrazila dvome glede združljivosti financiranja na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (49) | V sklepu o začetku postopka je bila nazadnje obravnavana morebitna združljivost financiranja na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje (19). Nemčija je bila pozvana, naj pojasni, ali bi se letališče lahko štelo za podjetje v težavah, in če bi se lahko, ali so bili sprejeti ukrepi v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(49)

V sklepu o začetku postopka je bila nazadnje obravnavana morebitna združljivost financiranja na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje (19). Nemčija je bila pozvana, naj pojasni, ali bi se letališče lahko štelo za podjetje v težavah, in če bi se lahko, ali so bili sprejeti ukrepi v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje.

| (50) | Komisija je na podlagi navedenega sprejela predhodno stališče, da je financiranje družb Saar, FSBesitzG in FSG z neposrednimi nepovratnimi sredstvi zvezne dežele Posarje za družbo vh Saar in kapitalskimi injekcijami, ki jih je zagotovila družba vh Saar, v družbo FSBesitzG/FSG pomenilo državno pomoč. Na podlagi razpoložljivih informacij je tudi izrazila dvome glede združljivosti te pomoči z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je na podlagi navedenega sprejela predhodno stališče, da je financiranje družb Saar, FSBesitzG in FSG z neposrednimi nepovratnimi sredstvi zvezne dežele Posarje za družbo vh Saar in kapitalskimi injekcijami, ki jih je zagotovila družba vh Saar, v družbo FSBesitzG/FSG pomenilo državno pomoč. Na podlagi razpoložljivih informacij je tudi izrazila dvome glede združljivosti te pomoči z notranjim trgom.

2.2.2   PRENOS RAZLIČNIH ZEMLJIŠČ NA DRUŽBO FSBESITZG

Podroben opis ukrepa

| (51) | Nemčija je od leta 1998 na letališče prenesla različna zemljišča, katerih skupna vrednost je bila po navedbah Nemčije 2 40  000 EUR. Od različnih zemljišč so bila samo tri prenesena po letu 2000. Po navedbah Nemčije je bila skupna vrednost teh zemljišč [...]. V letih 2002 in 2003 sta bili preneseni dve zemljišči [...], v letu 2004 pa je letališče kupilo eno zemljišče za ceno v višini [...]. |
| --- | --- |

(51)

Nemčija je od leta 1998 na letališče prenesla različna zemljišča, katerih skupna vrednost je bila po navedbah Nemčije 2 40  000 EUR. Od različnih zemljišč so bila samo tri prenesena po letu 2000. Po navedbah Nemčije je bila skupna vrednost teh zemljišč [...]. V letih 2002 in 2003 sta bili preneseni dve zemljišči [...], v letu 2004 pa je letališče kupilo eno zemljišče za ceno v višini [...].

Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

Obstoj pomoči

| (52) | V sklepu o začetku postopka je najprej ugotovljeno, da je prenos zemljišč v državni lasti pomenil prenos državnih sredstev. Ker je treba upravljanje in gradnjo letališke infrastrukture obravnavati kot nalogo, ki se uvršča na področje nadzora državnih pomoči, šele od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. december 2000) in so bili za analizo državne pomoči upoštevni samo prenosi, izvedeni po navedenem datumu, je bila Nemčija pozvana, naj pojasni, katera zemljišča so bila prenesena po letu 2000 in kakšna je bila njihova vrednost. Komisija je nadalje navedla, da prenos ni bil v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, da je bil selektiven ter da je iz istih razlogov kot pri splošnem financiranju izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino v Uniji. |
| --- | --- |

(52)

V sklepu o začetku postopka je najprej ugotovljeno, da je prenos zemljišč v državni lasti pomenil prenos državnih sredstev. Ker je treba upravljanje in gradnjo letališke infrastrukture obravnavati kot nalogo, ki se uvršča na področje nadzora državnih pomoči, šele od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. december 2000) in so bili za analizo državne pomoči upoštevni samo prenosi, izvedeni po navedenem datumu, je bila Nemčija pozvana, naj pojasni, katera zemljišča so bila prenesena po letu 2000 in kakšna je bila njihova vrednost. Komisija je nadalje navedla, da prenos ni bil v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, da je bil selektiven ter da je iz istih razlogov kot pri splošnem financiranju izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino v Uniji.

| (53) | Nemčija je trdila, da so bila prenesena zemljišča vsaj delno potrebna zaradi varnosti ali zaščite (kot je gradnja zaščitnih ograj), tako da navedeni ukrepi niso mogli pomeniti državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija je Nemčijo pozvala, naj natančno pojasni, kateri ukrepi so bili neposredno povezani z varnostjo zračnega prometa in izvajanjem suverenih pooblastil, ter izrazila dvome glede tega, da je bila gradnja zaščitnih ograj namenjena zgolj zagotovitvi varnega delovanja letališča in da je torej tudi spadala med stroške, nujno povezane z gospodarsko dejavnostjo upravljanja letališča. Nemčija je bila tudi pozvana, naj pojasni, ali je javno financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, enako urejeno za vsa nemška letališča ali morajo nekatera letališča sama nositi stroške, ki jih pri drugih letališčih krije država. |
| --- | --- |

(53)

Nemčija je trdila, da so bila prenesena zemljišča vsaj delno potrebna zaradi varnosti ali zaščite (kot je gradnja zaščitnih ograj), tako da navedeni ukrepi niso mogli pomeniti državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija je Nemčijo pozvala, naj natančno pojasni, kateri ukrepi so bili neposredno povezani z varnostjo zračnega prometa in izvajanjem suverenih pooblastil, ter izrazila dvome glede tega, da je bila gradnja zaščitnih ograj namenjena zgolj zagotovitvi varnega delovanja letališča in da je torej tudi spadala med stroške, nujno povezane z gospodarsko dejavnostjo upravljanja letališča. Nemčija je bila tudi pozvana, naj pojasni, ali je javno financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, enako urejeno za vsa nemška letališča ali morajo nekatera letališča sama nositi stroške, ki jih pri drugih letališčih krije država.

| (54) | V sklepu o začetku postopka je bila zato sprejeta predhodna ugotovitev, da je prenos zemljišč pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(54)

V sklepu o začetku postopka je bila zato sprejeta predhodna ugotovitev, da je prenos zemljišč pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Združljivost

| (55) | V sklepu o začetku postopka je bilo opozorjeno, da morajo države članice navesti mogoče razloge za združljivost in dokazati, da so ustrezni pogoji izpolnjeni. Navedeno je bilo, da ni Nemčija predstavila nobenih argumentov v zvezi z združljivostjo, ker je menila, da prenos zadevnih zemljišč ni pomenil državne pomoči. Komisija je Nemčijo pozvala, naj pojasni, ali bi bil lahko prenos zemljišč združljiv na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Nadalje je navedla, da na podlagi razpoložljivih informacij v času sprejetja sklepa o začetku postopka dvomi o združljivosti ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(55)

V sklepu o začetku postopka je bilo opozorjeno, da morajo države članice navesti mogoče razloge za združljivost in dokazati, da so ustrezni pogoji izpolnjeni. Navedeno je bilo, da ni Nemčija predstavila nobenih argumentov v zvezi z združljivostjo, ker je menila, da prenos zadevnih zemljišč ni pomenil državne pomoči. Komisija je Nemčijo pozvala, naj pojasni, ali bi bil lahko prenos zemljišč združljiv na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Nadalje je navedla, da na podlagi razpoložljivih informacij v času sprejetja sklepa o začetku postopka dvomi o združljivosti ukrepa z notranjim trgom.

2.2.3   JAMSTVA ZA POSOJILA V KORIST DRUŽB VH SAAR IN FSBESITZG

Podroben opis ukrepa

| (56) | Zvezna dežela Posarje je družbi FSBesitzG jamstvo odobrila trikrat (dvakrat leta 1998 in enkrat leta 1999), vsakokrat brez plačila. Poleg tega je zvezna dežela Posarje izdala dve priporočilni pismi kot jamstvo za posojili, ki ju je vzela družba vh Saar. Družba vh Saar je navedeni posojili prenesla na družbo FSBesitzG.

  Preglednica 6


  Jamstva in priporočilni pismi









  Leto | Znesek posojila (v EUR) | Trajanje posojila | Upravičenec |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | [...] | 30. december 2017 | FSBesitzG |
| | [...] | 1. oktober 2017 | FSBesitzG |
| 1999 | 1 1 4 53  000 | — | FSBesitzG |
| 2005 | 3 7 00  000 | 31. januar 2021 | vh Saar |
| 2006 | 1 0 0 00  000 | 31. avgust 2039 | vh Saar |

(56)

Zvezna dežela Posarje je družbi FSBesitzG jamstvo odobrila trikrat (dvakrat leta 1998 in enkrat leta 1999), vsakokrat brez plačila. Poleg tega je zvezna dežela Posarje izdala dve priporočilni pismi kot jamstvo za posojili, ki ju je vzela družba vh Saar. Družba vh Saar je navedeni posojili prenesla na družbo FSBesitzG.

Preglednica 6

Jamstva in priporočilni pismi

Leto

Znesek posojila (v EUR)

Trajanje posojila

Upravičenec

1998

[...]

30. december 2017

FSBesitzG

[...]

1. oktober 2017

FSBesitzG

1999

1 1 4 53  000

—

FSBesitzG

2005

3 7 00  000

31. januar 2021

vh Saar

2006

1 0 0 00  000

31. avgust 2039

vh Saar

Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

Obstoj pomoči

| (57) | V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno, da so iz istih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi 52, za oceno državne pomoči upoštevna samo jamstva, odobrena po letu 2000. Glede na takrat razpoložljive informacije je Komisija domnevala, da je bilo po letu 2000 odobreno jamstvo za posojilo v višini 1 1 4 53  000 EUR. Pojasnila je, da se, ker je bilo z jamstvom za to posojilo in priporočilnima pismoma, izdanima za posojili v letih 2005 in 2006, ki ju je vzela družba vh Saar, zagotovljeno 100–odstotno kritje posojil in ker zvezna dežela Posarje ni prejela nikakršnega plačila za jamstvo/priporočilni pismi, zdi, da pomenijo državno pomoč na podlagi obvestila o poroštvih (20). V zvezi s selektivnostjo, izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino so bili navedeni isti preudarki, kot so bili predstavljeni v zvezi s splošnim financiranjem družbe FSBesitzG/FSG s strani družbe vh Saar. |
| --- | --- |

(57)

V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno, da so iz istih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi 52, za oceno državne pomoči upoštevna samo jamstva, odobrena po letu 2000. Glede na takrat razpoložljive informacije je Komisija domnevala, da je bilo po letu 2000 odobreno jamstvo za posojilo v višini 1 1 4 53  000 EUR. Pojasnila je, da se, ker je bilo z jamstvom za to posojilo in priporočilnima pismoma, izdanima za posojili v letih 2005 in 2006, ki ju je vzela družba vh Saar, zagotovljeno 100–odstotno kritje posojil in ker zvezna dežela Posarje ni prejela nikakršnega plačila za jamstvo/priporočilni pismi, zdi, da pomenijo državno pomoč na podlagi obvestila o poroštvih (20). V zvezi s selektivnostjo, izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino so bili navedeni isti preudarki, kot so bili predstavljeni v zvezi s splošnim financiranjem družbe FSBesitzG/FSG s strani družbe vh Saar.

Združljivost

| (58) | V sklepu o začetku postopka se je domnevalo, da je bilo po letu 2000 odobreno jamstvo za posojilo v višini 1 1 4 53  000 EUR. Ob upoštevanju dejstva, da je bilo posojilo namenjeno financiranju novega terminala, je bila v sklepu o začetku postopka združljivost jamstva ocenjena na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Sprejeta je bila predhodna ugotovitev, da je vprašljivo, ali ima novi terminal jasno opredeljen cilj v javnem interesu (ker ni bilo jasno, da druga bližnja letališča ne bi mogla oskrbovati tudi gravitacijskega območja letališča Saarbrücken), ali je bil terminal nujen za delovanje letališča, ali ima zadovoljive srednjeročne obete (ker Nemčija ni predložila podatkov o tem, kdaj bo letališče postalo donosno), ali imajo vsi uporabniki enak in nediskriminacijski dostop do infrastrukture (ker ni bilo jasno, da so bili vsi deležni enakih prednosti kot družbi Cirrus in Air Berlin) in, nazadnje, ali ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki je v nasprotju z interesom Unije. |
| --- | --- |

(58)

V sklepu o začetku postopka se je domnevalo, da je bilo po letu 2000 odobreno jamstvo za posojilo v višini 1 1 4 53  000 EUR. Ob upoštevanju dejstva, da je bilo posojilo namenjeno financiranju novega terminala, je bila v sklepu o začetku postopka združljivost jamstva ocenjena na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Sprejeta je bila predhodna ugotovitev, da je vprašljivo, ali ima novi terminal jasno opredeljen cilj v javnem interesu (ker ni bilo jasno, da druga bližnja letališča ne bi mogla oskrbovati tudi gravitacijskega območja letališča Saarbrücken), ali je bil terminal nujen za delovanje letališča, ali ima zadovoljive srednjeročne obete (ker Nemčija ni predložila podatkov o tem, kdaj bo letališče postalo donosno), ali imajo vsi uporabniki enak in nediskriminacijski dostop do infrastrukture (ker ni bilo jasno, da so bili vsi deležni enakih prednosti kot družbi Cirrus in Air Berlin) in, nazadnje, ali ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki je v nasprotju z interesom Unije.

| (59) | Kar zadeva priporočilni pismi iz let 2005 in 2006, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da Nemčija ni pojasnila namena zadevnih posojil. Iz tega razloga in ker Nemčija ni navedla argumentov v zvezi z združljivostjo navedenih ukrepov, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da državna pomoč, vključena v te ukrepe, ni bila združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(59)

Kar zadeva priporočilni pismi iz let 2005 in 2006, je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da Nemčija ni pojasnila namena zadevnih posojil. Iz tega razloga in ker Nemčija ni navedla argumentov v zvezi z združljivostjo navedenih ukrepov, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da državna pomoč, vključena v te ukrepe, ni bila združljiva z notranjim trgom.

2.2.4   NAJEMNA POGODBA MED DRUŽBAMA FSBESITZG IN FSBG

Podroben opis ukrepa

| (60) | Potem ko se je prvotna družba FSG leta 1997 razdelila na družbi FSBesitzG in FSBG, je družba FSBG najela letališko infrastrukturo od družbe FSBesitzG. Družba FSBG je morala na podlagi najemne pogodbe z dne 7. julija 1997 plačevati fiksni letni znesek v višini [...] na leto plus prometni davek. Družbi FSBG in FSBesitzG sta 3. avgusta 2006 podpisali novo najemno pogodbo z retroaktivno uporabo od 1. julija 2006. |
| --- | --- |

(60)

Potem ko se je prvotna družba FSG leta 1997 razdelila na družbi FSBesitzG in FSBG, je družba FSBG najela letališko infrastrukturo od družbe FSBesitzG. Družba FSBG je morala na podlagi najemne pogodbe z dne 7. julija 1997 plačevati fiksni letni znesek v višini [...] na leto plus prometni davek. Družbi FSBG in FSBesitzG sta 3. avgusta 2006 podpisali novo najemno pogodbo z retroaktivno uporabo od 1. julija 2006.

| (61) | Na podlagi pogodbe iz leta 2006 je bila fiksna letna najemnina določena na [...] na leto. Poleg tega je morala družba FSBG prenesti določen delež svojega letnega dobička. [...] |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi pogodbe iz leta 2006 je bila fiksna letna najemnina določena na [...] na leto. Poleg tega je morala družba FSBG prenesti določen delež svojega letnega dobička. [...]

| (62) | Na podlagi navedenih pogodb je družba FSBG družbi FSBesitzG plačala naslednje zneske kot najemnino za letališko infrastrukturo.

  Preglednica 7


  Najemnine, ki jih je plačala družba FSBG







  Leto | Najemnina |
| --- | --- | --- |
| 2000 | [...] |
| 2001 | [...] |
| 2002 | [...] |
| 2003 | [...] |
| 2004 | [...] |
| 2005 | [...] |
| 2006 | [...] |
| 2007 | [...] |

(62)

Na podlagi navedenih pogodb je družba FSBG družbi FSBesitzG plačala naslednje zneske kot najemnino za letališko infrastrukturo.

Preglednica 7

Najemnine, ki jih je plačala družba FSBG

Leto

Najemnina

2000

[...]

2001

[...]

2002

[...]

2003

[...]

2004

[...]

2005

[...]

2006

[...]

2007

[...]

| (63) | Ker sta se družbi FSBG in FSBesitzG na začetku leta 2008 združili, po zadevnem datumu ni bilo več treba plačevati najemnine. |
| --- | --- |

(63)

Ker sta se družbi FSBG in FSBesitzG na začetku leta 2008 združili, po zadevnem datumu ni bilo več treba plačevati najemnine.

Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

Obstoj pomoči

| (64) | V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da je bila spremenjena najemna pogodba sklenjena med družbama FSBesitzG in FSBG, torej brez neposredne vključenosti javnih organov. Vendar je bilo navedeno, da je bila družba FSBesitzG v 100–odstotni lasti javnih organov (0,1 % družbe je pripadalo zvezni deželi Posarje, 99,9 % pa družbi vh Saar, ki je bila sama v 100–odstotni lasti zvezne dežele Posarje), zaradi česar je bila javno podjetje. Nadalje je bilo navedeno, da je imela zvezna dežela Posarje zaradi različnih mehanizmov nadzora obsežen nadzor nad družbo FSBesitzG, in sprejeta je bila predhodna ugotovitev, da je ob morebitni ugotovitvi, da je bila z najemno pogodbo družbi FSBG dodeljena prednost v obliki najemnin pod tržno ceno, ta prednost vključevala prenos državnih sredstev in jo je bilo mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(64)

V sklepu o začetku postopka je bilo najprej ugotovljeno, da je bila spremenjena najemna pogodba sklenjena med družbama FSBesitzG in FSBG, torej brez neposredne vključenosti javnih organov. Vendar je bilo navedeno, da je bila družba FSBesitzG v 100–odstotni lasti javnih organov (0,1 % družbe je pripadalo zvezni deželi Posarje, 99,9 % pa družbi vh Saar, ki je bila sama v 100–odstotni lasti zvezne dežele Posarje), zaradi česar je bila javno podjetje. Nadalje je bilo navedeno, da je imela zvezna dežela Posarje zaradi različnih mehanizmov nadzora obsežen nadzor nad družbo FSBesitzG, in sprejeta je bila predhodna ugotovitev, da je ob morebitni ugotovitvi, da je bila z najemno pogodbo družbi FSBG dodeljena prednost v obliki najemnin pod tržno ceno, ta prednost vključevala prenos državnih sredstev in jo je bilo mogoče pripisati državi.

| (65) | V sklepu o začetku postopka je bilo nato poudarjeno, da je bilo treba od leta 2000 za družbo FSBG šteti, da je opravljala gospodarske dejavnosti in da je bila torej podjetje. V času sklepa o začetku postopka ni Komisija prejela nobenih informacij o najemnih pogodbah pred letom 2000 in o tem, ali je bila najemna pogodba, ki je obstajala do leta 2006, po letu 2000 spremenjena. Pogodba, ki je veljala do leta 2006, bi torej lahko pomenila obstoječo pomoč. Nemčija je bila pozvana k predložitvi dodatnih informacij o tem vprašanju. |
| --- | --- |

(65)

V sklepu o začetku postopka je bilo nato poudarjeno, da je bilo treba od leta 2000 za družbo FSBG šteti, da je opravljala gospodarske dejavnosti in da je bila torej podjetje. V času sklepa o začetku postopka ni Komisija prejela nobenih informacij o najemnih pogodbah pred letom 2000 in o tem, ali je bila najemna pogodba, ki je obstajala do leta 2006, po letu 2000 spremenjena. Pogodba, ki je veljala do leta 2006, bi torej lahko pomenila obstoječo pomoč. Nemčija je bila pozvana k predložitvi dodatnih informacij o tem vprašanju.

| (66) | V zvezi z vprašanjem, ali je bila z najemno pogodbo družbi FSBG dodeljena prednost, so v sklepu o začetku postopka izpostavljeni dvomi Komisije, ali so bile najemnine, ki jih je plačevala družba FSBG, v skladu s tržnimi pogoji. Nemčija je bila zato zaprošena za izčrpne informacije o finančnih razmerjih med družbama FSBesitzG in FSBG ter določitvi pogojev najemne pogodbe in njihovi ekonomski podlagi. |
| --- | --- |

(66)

V zvezi z vprašanjem, ali je bila z najemno pogodbo družbi FSBG dodeljena prednost, so v sklepu o začetku postopka izpostavljeni dvomi Komisije, ali so bile najemnine, ki jih je plačevala družba FSBG, v skladu s tržnimi pogoji. Nemčija je bila zato zaprošena za izčrpne informacije o finančnih razmerjih med družbama FSBesitzG in FSBG ter določitvi pogojev najemne pogodbe in njihovi ekonomski podlagi.

| (67) | Na podlagi teh preudarkov je bila v sklepu o začetku postopka sprejeta predhodna ugotovitev, da so najemnine, ki jih je plačala družba FSBG, vsebovale element državne pomoči. |
| --- | --- |

(67)

Na podlagi teh preudarkov je bila v sklepu o začetku postopka sprejeta predhodna ugotovitev, da so najemnine, ki jih je plačala družba FSBG, vsebovale element državne pomoči.

Združljivost

| (68) | V sklepu o začetku postopka je bila sprejeta predhodna ugotovitev, da najemnine vsebujejo državno pomoč v smislu pomoči za tekoče poslovanje, saj so se s plačili, ki so bila pod tržno ceno, znižali stroški poslovanja, ki jih je morala nositi družba FSBG. Poudarjeno je bilo, da taka pomoč za tekoče poslovanje načeloma ni združljiva z notranjim trgom, zato je bila Nemčija pozvana, naj pojasni, ali bi se za to pomoč lahko uporabljale smernice za reševanje in prestrukturiranje, ali pa naj navede druge argumente v zvezi z združljivostjo. |
| --- | --- |

(68)

V sklepu o začetku postopka je bila sprejeta predhodna ugotovitev, da najemnine vsebujejo državno pomoč v smislu pomoči za tekoče poslovanje, saj so se s plačili, ki so bila pod tržno ceno, znižali stroški poslovanja, ki jih je morala nositi družba FSBG. Poudarjeno je bilo, da taka pomoč za tekoče poslovanje načeloma ni združljiva z notranjim trgom, zato je bila Nemčija pozvana, naj pojasni, ali bi se za to pomoč lahko uporabljale smernice za reševanje in prestrukturiranje, ali pa naj navede druge argumente v zvezi z združljivostjo.

2.2.5   POPUSTI ZA LETALSKE PREVOZNIKE

Podroben opis ukrepa

| (69) | Do leta 2007 ni bilo na veljavnem seznamu letaliških pristojbin letališča Saarbrücken predvidenih popustov za letalske prevoznike. Družba FSBG je 1. aprila 2007 uvedla nov seznam, na katerem je bila določena vrsta popustov za letalske prevoznike, ki so izpolnjevali nekatere pogoje. Ta seznam je po združitvi obeh družb sprejela tudi družba FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(69)

Do leta 2007 ni bilo na veljavnem seznamu letaliških pristojbin letališča Saarbrücken predvidenih popustov za letalske prevoznike. Družba FSBG je 1. aprila 2007 uvedla nov seznam, na katerem je bila določena vrsta popustov za letalske prevoznike, ki so izpolnjevali nekatere pogoje. Ta seznam je po združitvi obeh družb sprejela tudi družba FSBesitzG/FSG.

| (70) | S seznamom iz leta 2007 so bile uvedene tri vrste popustov. Prvih dveh ni bilo mogoče seštevati, medtem ko je bilo tretjega mogoče prišteti vsem prejetim popustom.






  (a) | Popusti za nove letalske prevoznike: za letalske prevoznike, ki prvič letijo z letališča Saarbrücken, je bilo ponujeno znižanje pristojbin za premike zrakoplovov, priletno–odletnih pristojbin in potniških pristojbin za 50 % v prvem letu, 30 % v drugem letu in 20 % v tretjem letu. |
| --- | --- | --- |

(70)

S seznamom iz leta 2007 so bile uvedene tri vrste popustov. Prvih dveh ni bilo mogoče seštevati, medtem ko je bilo tretjega mogoče prišteti vsem prejetim popustom.

(a)

Popusti za nove letalske prevoznike: za letalske prevoznike, ki prvič letijo z letališča Saarbrücken, je bilo ponujeno znižanje pristojbin za premike zrakoplovov, priletno–odletnih pristojbin in potniških pristojbin za 50 % v prvem letu, 30 % v drugem letu in 20 % v tretjem letu.

| (b) | Popusti za nove destinacije: popusti v enakem obsegu in pri istih pristojbinah so bili ponujeni letalskim prevoznikom, ki letijo na nove destinacije, tj. destinacije, na katere v vsaj zadnjih 12 mesecih ni bilo letov. |
| --- | --- |

(b)

Popusti za nove destinacije: popusti v enakem obsegu in pri istih pristojbinah so bili ponujeni letalskim prevoznikom, ki letijo na nove destinacije, tj. destinacije, na katere v vsaj zadnjih 12 mesecih ni bilo letov.

| (c) | Povračilo za povečanje števila potnikov: letalski prevozniki, ki so v enem koledarskem letu prepeljali od 60  000 do 1 00  000 potnikov ali več kot 1 00  000 potnikov, so prejeli 5– oziroma 10–odstotno povračilo potniških pristojbin, ki so jih plačali v zadevnem letu. |
| --- | --- |

(c)

Povračilo za povečanje števila potnikov: letalski prevozniki, ki so v enem koledarskem letu prepeljali od 60  000 do 1 00  000 potnikov ali več kot 1 00  000 potnikov, so prejeli 5– oziroma 10–odstotno povračilo potniških pristojbin, ki so jih plačali v zadevnem letu.

Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

Obstoj pomoči

| (71) | V sklepu o začetku postopka se je domnevalo, da je novi seznam z dne 1. aprila 2007 sprejela družba FSBesitzG. Na tej podlagi je bilo nadalje opozorjeno, da je treba zaradi obsežnega nadzora, ki so ga javni organi imeli nad družbo FSBesitzG, uvedbo tega novega seznama pripisati državi. Kolikor so bile na seznamu določene pristojbine, ki so bile pod tržno ceno, je seznam pomenil prenos državnih sredstev, ki ga je bilo mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(71)

V sklepu o začetku postopka se je domnevalo, da je novi seznam z dne 1. aprila 2007 sprejela družba FSBesitzG. Na tej podlagi je bilo nadalje opozorjeno, da je treba zaradi obsežnega nadzora, ki so ga javni organi imeli nad družbo FSBesitzG, uvedbo tega novega seznama pripisati državi. Kolikor so bile na seznamu določene pristojbine, ki so bile pod tržno ceno, je seznam pomenil prenos državnih sredstev, ki ga je bilo mogoče pripisati državi.

| (72) | Nemčija je navedla, da so popusti temeljili na gospodarskih preudarkih in so bili v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Vendar je bilo v sklepu o začetku postopka poudarjeno, da Nemčija do tedaj ni predložila zadostnih informacij, da bi lahko Komisija v celoti ocenila to trditev. Nemčija je bila zato pozvana, naj predloži izčrpne informacije o stroških in prihodkih letališča, zlasti tistih, povezanih s komercialnim potniškim zračnim prometom. Poleg tega je Komisija želela pojasnilo, ali se je seznam pristojbin uporabljal brez razlikovanja za vse letalske prevoznike. |
| --- | --- |

(72)

Nemčija je navedla, da so popusti temeljili na gospodarskih preudarkih in so bili v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Vendar je bilo v sklepu o začetku postopka poudarjeno, da Nemčija do tedaj ni predložila zadostnih informacij, da bi lahko Komisija v celoti ocenila to trditev. Nemčija je bila zato pozvana, naj predloži izčrpne informacije o stroških in prihodkih letališča, zlasti tistih, povezanih s komercialnim potniškim zračnim prometom. Poleg tega je Komisija želela pojasnilo, ali se je seznam pristojbin uporabljal brez razlikovanja za vse letalske prevoznike.

| (73) | V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da je vprašljivo, ali je bilo mogoče popuste s seznama z dne 1. aprila 2007 utemeljiti na podlagi preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu, in da torej ni mogoče izključiti, da je bila zadevnim letalskim prevoznikom dodeljena prednost. Ker so lahko popusti tudi izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino med državami članicami, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da so pomenili državno pomoč. |
| --- | --- |

(73)

V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da je vprašljivo, ali je bilo mogoče popuste s seznama z dne 1. aprila 2007 utemeljiti na podlagi preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu, in da torej ni mogoče izključiti, da je bila zadevnim letalskim prevoznikom dodeljena prednost. Ker so lahko popusti tudi izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino med državami članicami, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da so pomenili državno pomoč.

Združljivost

| (74) | V sklepu o začetku postopka je bilo ocenjeno, ali bi bilo mogoče popuste šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, da so bili izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči. |
| --- | --- |

(74)

V sklepu o začetku postopka je bilo ocenjeno, ali bi bilo mogoče popuste šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, da so bili izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči.

| (75) | Zlasti je bilo v sklepu o začetku postopka navedeno, da:






  (a) | je vprašljivo, ali je popust za povečanje števila potnikov izpolnjeval pogoj iz točke 79(c) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj se z njim ni zahtevalo odprtje nove proge ali povečanje pogostosti; |
| --- | --- | --- |

(75)

Zlasti je bilo v sklepu o začetku postopka navedeno, da:

(a)

je vprašljivo, ali je popust za povečanje števila potnikov izpolnjeval pogoj iz točke 79(c) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj se z njim ni zahtevalo odprtje nove proge ali povečanje pogostosti;

| (b) | je vprašljivo, ali je popust za povečanje števila potnikov izpolnjeval pogoj iz točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bil degresiven in časovno omejen; |
| --- | --- |

(b)

je vprašljivo, ali je popust za povečanje števila potnikov izpolnjeval pogoj iz točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bil degresiven in časovno omejen;

| (c) | je vprašljivo, ali so vsi popusti izpolnjevali pogoj iz točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj letalskim prevoznikom ni bilo treba povrniti prejetih popustov, če so z letališča Saarbrücken leteli vsaj tri leta; |
| --- | --- |

(c)

je vprašljivo, ali so vsi popusti izpolnjevali pogoj iz točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj letalskim prevoznikom ni bilo treba povrniti prejetih popustov, če so z letališča Saarbrücken leteli vsaj tri leta;

| (d) | je vprašljivo, ali sta popusta za nove proge in nove letalske prevoznike izpolnjevala pogoj iz točke 79(g) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj nista bila odvisna od števila potnikov; |
| --- | --- |

(d)

je vprašljivo, ali sta popusta za nove proge in nove letalske prevoznike izpolnjevala pogoj iz točke 79(g) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj nista bila odvisna od števila potnikov;

| (e) | je vprašljivo, ali je vsaj popust za povečanje števila potnikov izpolnjeval pogoj iz točke 79(i) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni vključeval zahteve po predhodnem poslovnem načrtu; |
| --- | --- |

(e)

je vprašljivo, ali je vsaj popust za povečanje števila potnikov izpolnjeval pogoj iz točke 79(i) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni vključeval zahteve po predhodnem poslovnem načrtu;

| (f) | je vprašljivo, ali so vsi popusti izpolnjevali pogoj iz točke 79(j) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj se zdi, da ni bila objavljena nobena od zahtevanih informacij; |
| --- | --- |

(f)

je vprašljivo, ali so vsi popusti izpolnjevali pogoj iz točke 79(j) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj se zdi, da ni bila objavljena nobena od zahtevanih informacij;

| (g) | je vprašljivo, ali so vsi popusti izpolnjevali pogoj iz točke 80 smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bilo jasno, ali jih je bilo mogoče seštevati, in ker je bilo videti, da je bilo vsaj popust za povečanje števila potnikov mogoče prišteti dvema drugima popustoma. |
| --- | --- |

(g)

je vprašljivo, ali so vsi popusti izpolnjevali pogoj iz točke 80 smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bilo jasno, ali jih je bilo mogoče seštevati, in ker je bilo videti, da je bilo vsaj popust za povečanje števila potnikov mogoče prišteti dvema drugima popustoma.

| (76) | Ker ni bilo videti, da bi bili kumulativni pogoji za združljivo zagonsko pomoč izpolnjeni, in ker niso bili razvidni drugi razlogi za združljivost, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da so popusti pomenili nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(76)

Ker ni bilo videti, da bi bili kumulativni pogoji za združljivo zagonsko pomoč izpolnjeni, in ker niso bili razvidni drugi razlogi za združljivost, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da so popusti pomenili nezdružljivo državno pomoč.

2.2.6   ZAGONSKA POMOČ ZA DRUŽBO CIRRUS AIRLINES

Podroben opis ukrepa

| (77) | Družba FSBesitzG je 27. januarja 2005 z družbo Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba Cirrus) podpisala enoletno pogodbo o zagonskem financiranju. Namen pogodbe je bil povečanje števila potnikov na progi [...]. V pogodbi je bilo navedeno, da bo povečanje števila potnikov mogoče le z velikim znižanjem cen vozovnic, da bi družba Cirrus postala privlačna za potnike. Pojasnjeno je bilo tudi, da bodo pri tem projektu v zagonski fazi nastale velike izgube. Zato je bilo letališče pripravljeno podpreti projekt z zagonskim financiranjem. |
| --- | --- |

(77)

Družba FSBesitzG je 27. januarja 2005 z družbo Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba Cirrus) podpisala enoletno pogodbo o zagonskem financiranju. Namen pogodbe je bil povečanje števila potnikov na progi [...]. V pogodbi je bilo navedeno, da bo povečanje števila potnikov mogoče le z velikim znižanjem cen vozovnic, da bi družba Cirrus postala privlačna za potnike. Pojasnjeno je bilo tudi, da bodo pri tem projektu v zagonski fazi nastale velike izgube. Zato je bilo letališče pripravljeno podpreti projekt z zagonskim financiranjem.

| (78) | Za začetek opravljanja letov je bil določen 29. marec 2005. Pogodba je temeljila na poslovnem načrtu, ki je vseboval število potnikov in povprečne neto donose. V njej je bila določena tudi vrsta zrakoplovov, ki naj bi se uporabljala. |
| --- | --- |

(78)

Za začetek opravljanja letov je bil določen 29. marec 2005. Pogodba je temeljila na poslovnem načrtu, ki je vseboval število potnikov in povprečne neto donose. V njej je bila določena tudi vrsta zrakoplovov, ki naj bi se uporabljala.

| (79) | Družba Cirrus se je s pogodbo obvezala, da bo zagotavljala redne lete med Saarbrücknom in [...] s pogostostjo [...] letov na [...] dni na teden, [...] letov [...]. V pogodbi je bilo izrecno navedeno, da družba Cirrus [...]. Pogodba je bila nato večkrat podaljšana in spremenjena, potekla pa je 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(79)

Družba Cirrus se je s pogodbo obvezala, da bo zagotavljala redne lete med Saarbrücknom in [...] s pogostostjo [...] letov na [...] dni na teden, [...] letov [...]. V pogodbi je bilo izrecno navedeno, da družba Cirrus [...]. Pogodba je bila nato večkrat podaljšana in spremenjena, potekla pa je 31. decembra 2006.

| (80) | Plačilo na podlagi pogodbe je bilo izračunano po naslednji formuli:





  [...] |
| --- | --- |

(80)

Plačilo na podlagi pogodbe je bilo izračunano po naslednji formuli:

[...]

Med trajanjem pogodbe je bil letni znesek plačila, ki ga je družba FSBesitzG izplačala družbi Cirrus, naslednji.

Preglednica 8

Plačila družbi Cirrus Airlines v EUR

| Leto | Neto plačilo | Bruto plačilo |
| --- | --- | --- |
| 2005 | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] |

Leto

Neto plačilo

Bruto plačilo

2005

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

Obstoj pomoči

| (81) | V sklepu o začetku postopka je bilo najprej navedeno, da je odločitev družbe FSBesitzG vključevala prenos državnih sredstev in da jo je bilo treba pripisati državi. Družba Cirrus je bila očitno tudi podjetje, ki je opravljalo gospodarske dejavnosti. Vprašanje je torej bilo, ali je bila s pogodbo družbi Cirrus dodeljena prednost, ki je sicer ne bi mogla pridobiti na trgu. Ker Nemčija ni pojasnila, zakaj je bila pogodba sklenjena, je bila pozvana, naj pojasni, ali je po njenem mnenju družba FSBesitzG pri sklenitvi pogodbe ravnala kot razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu in, če je, naj predloži dokumentacijo v podporo temu stališču. |
| --- | --- |

(81)

V sklepu o začetku postopka je bilo najprej navedeno, da je odločitev družbe FSBesitzG vključevala prenos državnih sredstev in da jo je bilo treba pripisati državi. Družba Cirrus je bila očitno tudi podjetje, ki je opravljalo gospodarske dejavnosti. Vprašanje je torej bilo, ali je bila s pogodbo družbi Cirrus dodeljena prednost, ki je sicer ne bi mogla pridobiti na trgu. Ker Nemčija ni pojasnila, zakaj je bila pogodba sklenjena, je bila pozvana, naj pojasni, ali je po njenem mnenju družba FSBesitzG pri sklenitvi pogodbe ravnala kot razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu in, če je, naj predloži dokumentacijo v podporo temu stališču.

| (82) | V sklepu o začetku postopka je bilo poudarjeno, da Komisija ob sprejetju navedenega sklepa ni prejela informacij, da je Nemčija primerjala pričakovane stroške in prihodke, izhajajoče iz te pogodbe. Na podlagi tega je predhodno ugotovila, da je pogodba z družbo Cirrus pomenila državno pomoč. |
| --- | --- |

(82)

V sklepu o začetku postopka je bilo poudarjeno, da Komisija ob sprejetju navedenega sklepa ni prejela informacij, da je Nemčija primerjala pričakovane stroške in prihodke, izhajajoče iz te pogodbe. Na podlagi tega je predhodno ugotovila, da je pogodba z družbo Cirrus pomenila državno pomoč.

Združljivost

| (83) | V sklepu o začetku postopka je bilo ocenjeno, ali bi bilo mogoče pogodbo z družbo Cirrus šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, ali so bili izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči. |
| --- | --- |

(83)

V sklepu o začetku postopka je bilo ocenjeno, ali bi bilo mogoče pogodbo z družbo Cirrus šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, ali so bili izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči.

| (84) | Zlasti je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da pogodba z družbo Cirrus očitno ni izpolnjevala naslednjih pogojev:






  (a) | točke 79(c) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je proga družbe Cirrus med Saarbrücknom in [...] očitno že obstajala in niso bile predložene informacije o novih pogostostih, ki bi lahko privedle do povečanja števila potnikov; |
| --- | --- | --- |

(84)

Zlasti je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da pogodba z družbo Cirrus očitno ni izpolnjevala naslednjih pogojev:

(a)

točke 79(c) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je proga družbe Cirrus med Saarbrücknom in [...] očitno že obstajala in niso bile predložene informacije o novih pogostostih, ki bi lahko privedle do povečanja števila potnikov;

| (b) | točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bilo videti, da bi bila pogodba degresivna ali resnično časovno omejena, saj je bila večkrat podaljšana, in ker ni bilo jasno, ali je družba Cirrus dokazala dolgoročno donosnost proge; |
| --- | --- |

(b)

točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bilo videti, da bi bila pogodba degresivna ali resnično časovno omejena, saj je bila večkrat podaljšana, in ker ni bilo jasno, ali je družba Cirrus dokazala dolgoročno donosnost proge;

| (c) | točke 79(e) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj s pogodbo podpora ni bila omejena na dodatne zagonske stroške; |
| --- | --- |

(c)

točke 79(e) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj s pogodbo podpora ni bila omejena na dodatne zagonske stroške;

| (d) | prvega pododstavka točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj pogodba ni imela fiksnega končnega datuma in z njo znesek pomoči ni bil omejen glede na stroške; |
| --- | --- |

(d)

prvega pododstavka točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj pogodba ni imela fiksnega končnega datuma in z njo znesek pomoči ni bil omejen glede na stroške;

| (e) | tretjega pododstavka točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je bilo obdobje, za katero je bila pomoč dodeljena družbi Cirrus, bistveno krajše od obdobja, za katero se je družba Cirrus obvezala leteti z letališča Saarbrücken; |
| --- | --- |

(e)

tretjega pododstavka točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je bilo obdobje, za katero je bila pomoč dodeljena družbi Cirrus, bistveno krajše od obdobja, za katero se je družba Cirrus obvezala leteti z letališča Saarbrücken;

| (f) | točke 79(g) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj se je pomoč zdela povezana s povečevanjem števila prepeljanih potnikov; |
| --- | --- |

(f)

točke 79(g) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj se je pomoč zdela povezana s povečevanjem števila prepeljanih potnikov;

| (g) | točke 79(h) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je bila pogodba pred sklenitvijo objavljena in dana na voljo tudi drugim letalskim prevoznikom; |
| --- | --- |

(g)

točke 79(h) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je bila pogodba pred sklenitvijo objavljena in dana na voljo tudi drugim letalskim prevoznikom;

| (h) | točke 79(i) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je imela družba FSBetriebG dostop do poslovnega načrta družbe Cirrus in ali je letališče raziskalo vplive pomoči na konkurenčne proge; |
| --- | --- |

(h)

točke 79(i) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je imela družba FSBetriebG dostop do poslovnega načrta družbe Cirrus in ali je letališče raziskalo vplive pomoči na konkurenčne proge;

| (i) | točke 79(j) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj zahtevani seznam subvencioniranih prog očitno ni bil objavljen; |
| --- | --- |

(i)

točke 79(j) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj zahtevani seznam subvencioniranih prog očitno ni bil objavljen;

| (j) | točke 79(k) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je Nemčija uvedla zahtevani postopek za pritožbe; |
| --- | --- |

(j)

točke 79(k) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je Nemčija uvedla zahtevani postopek za pritožbe;

| (k) | točke 80 smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo videti, da je družba Cirrus združila pomoč na podlagi pogodb in pomoč na podlagi seznama pristojbin iz leta 2007. |
| --- | --- |

(k)

točke 80 smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo videti, da je družba Cirrus združila pomoč na podlagi pogodb in pomoč na podlagi seznama pristojbin iz leta 2007.

| (85) | Ker ni bilo videti, da bi bili kumulativni pogoji za združljivo zagonsko pomoč izpolnjeni, in ker niso bili razvidni drugi razlogi za združljivost, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da je pogodba z družbo Cirrus pomenila nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(85)

Ker ni bilo videti, da bi bili kumulativni pogoji za združljivo zagonsko pomoč izpolnjeni, in ker niso bili razvidni drugi razlogi za združljivost, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da je pogodba z družbo Cirrus pomenila nezdružljivo državno pomoč.

2.2.7   SPORAZUM O TRŽENJU Z DRUŽBO AIR BERLIN

Podroben opis ukrepa

| (86) | Družba FSG je 6. aprila 2011 podpisala sporazum o trženju z družbo Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (v nadaljnjem besedilu: družba Air Berlin) z veljavnostjo do 2. maja 2014. Družba Air Berlin se je v sporazumu obvezala, da bo zagotavljala storitve trženja in oglaševanja za družbo FSG. V sporazumu je bilo navedeno: [...] družba FSG pričakuje, da bo povečanje pogostosti privedlo do večjih prihodkov iz letalskih in neletalskih dejavnosti. Poleg tega se je družba Air Berlin obvezala, da bo oglaševala povezave v Saarbrücken in iz njega (informacije o povečanju pogostosti v tisku, z elektronskimi sporočili, obveščanjem potovalnih agencij, v revijah, tiskanih medijih, pri prijavah za let, na krovu, po radiu itd.). Družba FSG je za storitve trženja družbi Air Berlin plačala skupaj [8 00  000–1 7 00  000 EUR]. |
| --- | --- |

(86)

Družba FSG je 6. aprila 2011 podpisala sporazum o trženju z družbo Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (v nadaljnjem besedilu: družba Air Berlin) z veljavnostjo do 2. maja 2014. Družba Air Berlin se je v sporazumu obvezala, da bo zagotavljala storitve trženja in oglaševanja za družbo FSG. V sporazumu je bilo navedeno: [...] družba FSG pričakuje, da bo povečanje pogostosti privedlo do večjih prihodkov iz letalskih in neletalskih dejavnosti. Poleg tega se je družba Air Berlin obvezala, da bo oglaševala povezave v Saarbrücken in iz njega (informacije o povečanju pogostosti v tisku, z elektronskimi sporočili, obveščanjem potovalnih agencij, v revijah, tiskanih medijih, pri prijavah za let, na krovu, po radiu itd.). Družba FSG je za storitve trženja družbi Air Berlin plačala skupaj [8 00  000–1 7 00  000 EUR].

Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

Obstoj pomoči

| (87) | Podobno kot pri pogodbi z družbo Cirrus se je tudi pri sporazumu o trženju, sklenjenem z družbo Air Berlin, pojavilo vprašanje, ali je bil navedeni sporazum v skladu s tržnimi pogoji. Za vse druge pogoje, kot sta prenos državnih sredstev, ki ga je treba pripisati državi, in selektivnost, se je domnevalo, da so izpolnjeni. |
| --- | --- |

(87)

Podobno kot pri pogodbi z družbo Cirrus se je tudi pri sporazumu o trženju, sklenjenem z družbo Air Berlin, pojavilo vprašanje, ali je bil navedeni sporazum v skladu s tržnimi pogoji. Za vse druge pogoje, kot sta prenos državnih sredstev, ki ga je treba pripisati državi, in selektivnost, se je domnevalo, da so izpolnjeni.

| (88) | Nemčija je navedla, da je opravila analizo stroškov in koristi, ki je pokazala, da je sporazum dolgoročno donosen za letališče. Vendar pa navedene analize ni predložila, zaradi česar Komisija ni mogla oceniti, kako je letališče izračunalo pričakovane stroške in prihodke, izhajajoče iz pogodbe. Ob nadaljnji ugotovitvi, da naj bi bila edina korist pogodbe za letališče pričakovano povečanje števila potnikov, se sama pogodba ni zdela nič drugega kot dodatni popust za letališke pristojbine, ki se je celo prišteval popustom, ki so že bili na voljo na podlagi seznama pristojbin iz leta 2007. |
| --- | --- |

(88)

Nemčija je navedla, da je opravila analizo stroškov in koristi, ki je pokazala, da je sporazum dolgoročno donosen za letališče. Vendar pa navedene analize ni predložila, zaradi česar Komisija ni mogla oceniti, kako je letališče izračunalo pričakovane stroške in prihodke, izhajajoče iz pogodbe. Ob nadaljnji ugotovitvi, da naj bi bila edina korist pogodbe za letališče pričakovano povečanje števila potnikov, se sama pogodba ni zdela nič drugega kot dodatni popust za letališke pristojbine, ki se je celo prišteval popustom, ki so že bili na voljo na podlagi seznama pristojbin iz leta 2007.

| (89) | Na podlagi teh preudarkov je bila v sklepu o začetku postopka sprejeta predhodna ugotovitev, da je bila s sporazumom o trženju z družbo Air Berlin tej dodeljena selektivna prednost. Ker je bilo ugotovljeno, da so bili prisotni tudi vsi drugi elementi državne pomoči, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da je ta pogodba vsebovala element državne pomoči. |
| --- | --- |

(89)

Na podlagi teh preudarkov je bila v sklepu o začetku postopka sprejeta predhodna ugotovitev, da je bila s sporazumom o trženju z družbo Air Berlin tej dodeljena selektivna prednost. Ker je bilo ugotovljeno, da so bili prisotni tudi vsi drugi elementi državne pomoči, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da je ta pogodba vsebovala element državne pomoči.

Združljivost

| (90) | V sklepu o začetku postopka je bilo ocenjeno, ali bi bilo mogoče sporazum o trženju šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, ali so bili izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči. |
| --- | --- |

(90)

V sklepu o začetku postopka je bilo ocenjeno, ali bi bilo mogoče sporazum o trženju šteti za združljivo zagonsko pomoč na podlagi oddelka 5 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Komisija je v svoji oceni dvomila, ali so bili izpolnjeni različni pogoji za združljivost zagonske pomoči.

| (91) | Zlasti je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da sporazum z družbo Air Berlin očitno ni izpolnjeval naslednjih pogojev:






  (a) | točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bilo jasno, ali je družba Air Berlin dokazala dolgoročno donosnost proge; |
| --- | --- | --- |

(91)

Zlasti je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da sporazum z družbo Air Berlin očitno ni izpolnjeval naslednjih pogojev:

(a)

točke 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bilo jasno, ali je družba Air Berlin dokazala dolgoročno donosnost proge;

| (b) | točke 79(e) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj s pogodbo podpora ni bila omejena na dodatne zagonske stroške; |
| --- | --- |

(b)

točke 79(e) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj s pogodbo podpora ni bila omejena na dodatne zagonske stroške;

| (c) | prvega pododstavka točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj s sporazumom znesek pomoči ni bil omejen glede na stroške; |
| --- | --- |

(c)

prvega pododstavka točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj s sporazumom znesek pomoči ni bil omejen glede na stroške;

| (d) | tretjega pododstavka točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je bilo obdobje, za katero je bila pomoč dodeljena družbi Air Berlin, bistveno krajše od obdobja, za katero se je družba Air Berlin obvezala leteti z letališča Saarbrücken; |
| --- | --- |

(d)

tretjega pododstavka točke 79(f) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je bilo obdobje, za katero je bila pomoč dodeljena družbi Air Berlin, bistveno krajše od obdobja, za katero se je družba Air Berlin obvezala leteti z letališča Saarbrücken;

| (e) | točke 79(g) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj pomoč ni bila povezana z dejanskim gibanjem števila potnikov; |
| --- | --- |

(e)

točke 79(g) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj pomoč ni bila povezana z dejanskim gibanjem števila potnikov;

| (f) | točke 79(h) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je bila pogodba pred sklenitvijo objavljena in dana na voljo tudi drugim letalskim prevoznikom; |
| --- | --- |

(f)

točke 79(h) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je bila pogodba pred sklenitvijo objavljena in dana na voljo tudi drugim letalskim prevoznikom;

| (g) | točke 79(i) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bilo jasno, ali je bila analiza stroškov in koristi, ki jo je opravilo letališče in ni bila predložena Komisiji, v skladu s pogoji; |
| --- | --- |

(g)

točke 79(i) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj ni bilo jasno, ali je bila analiza stroškov in koristi, ki jo je opravilo letališče in ni bila predložena Komisiji, v skladu s pogoji;

| (h) | točke 79(j) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj zahtevani seznam subvencioniranih prog očitno ni bil objavljen; |
| --- | --- |

(h)

točke 79(j) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj zahtevani seznam subvencioniranih prog očitno ni bil objavljen;

| (i) | točke 79(k) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je Nemčija uvedla zahtevani postopek za pritožbe; |
| --- | --- |

(i)

točke 79(k) smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo vprašljivo, ali je Nemčija uvedla zahtevani postopek za pritožbe;

| (j) | točke 80 smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo videti, da je družba Air Berlin združila pomoč na podlagi pogodb in pomoč na podlagi seznama pristojbin iz leta 2007. |
| --- | --- |

(j)

točke 80 smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj je bilo videti, da je družba Air Berlin združila pomoč na podlagi pogodb in pomoč na podlagi seznama pristojbin iz leta 2007.

| (92) | Ker ni bilo videti, da bi bili kumulativni pogoji za združljivo zagonsko pomoč izpolnjeni, in ker niso bili razvidni drugi razlogi za združljivost, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da je pogodba z družbo Air Berlin pomenila državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(92)

Ker ni bilo videti, da bi bili kumulativni pogoji za združljivo zagonsko pomoč izpolnjeni, in ker niso bili razvidni drugi razlogi za združljivost, je Komisija sprejela predhodno ugotovitev, da je pogodba z družbo Air Berlin pomenila državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

3.   PRIPOMBE NEMČIJE

3.1   FINANCIRANJE DRUŽB VH SAAR, FSG IN FSBESITZG

3.1.1   OBSTOJ POMOČI

Podjetje in gospodarska dejavnost

| (93) | Nemčija ne izpodbija ugotovitve, da družbi FSBesitzG in FSG opravljata gospodarske dejavnosti in da ju je treba opredeliti kot podjetje za namene člena 107(1) Pogodbe. Kolikor opravljata dejavnosti, ki so del suverenih pooblastil države, pa ne pomenita podjetja. |
| --- | --- |

(93)

Nemčija ne izpodbija ugotovitve, da družbi FSBesitzG in FSG opravljata gospodarske dejavnosti in da ju je treba opredeliti kot podjetje za namene člena 107(1) Pogodbe. Kolikor opravljata dejavnosti, ki so del suverenih pooblastil države, pa ne pomenita podjetja.

| (94) | V tem okviru je Nemčija predložila preglednico z odhodki (odhodki iz poslovanja in odhodki za naložbe), ki se nanašajo na področje javne politike in so nastali v obdobju med letoma 2000 in 2011.

  Preglednica 9


  Stroški, povezani s področjem javne politike, v EUR
   (21) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 LuftSiG | | | | | | | | | | | | | |
| Feuerwehr | | | | | | | | | | | | | |
| Außenumzäunung/Bestreifungsweg | | | | | | | | | | | | | |
| Neues Zugangs–kontrollsystem | | | | | | | | | | | | | |
| Container Tor 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Rollwegbeschilderung | | | | | | | | | | | | | |
| Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom) | | | | | | | | | | | | | |
| Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz. | | | | | | | | | | | | | |
| Erweiterung S/L–Bahnköpfe, RESA | | | | | | | | | | | | | |
| Flughafennavigation | | | | | | | | | | | | | |
| Summe p.A. | | | | | | | | | | | | | |

(94)

V tem okviru je Nemčija predložila preglednico z odhodki (odhodki iz poslovanja in odhodki za naložbe), ki se nanašajo na področje javne politike in so nastali v obdobju med letoma 2000 in 2011.

Preglednica 9

Stroški, povezani s področjem javne politike, v EUR
   (21)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Skupaj

§ 8 LuftSiG

Feuerwehr

Außenumzäunung/Bestreifungsweg

Neues Zugangs–kontrollsystem

Container Tor 1

Rollwegbeschilderung

Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom)

Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz.

Erweiterung S/L–Bahnköpfe, RESA

Flughafennavigation

Summe p.A.

| (95) | Nemčija trdi, da kakršno koli financiranje ukrepov za varnost letališča v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz, kontrole zračnega prometa in ukrepov za varnost v zračnem prometu v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz ter gasilske službe spada na področje javne politike. Po mnenju Nemčije spadajo ograje okoli letališča in nadzorne poti, kontejnerski izhod, znaki ob vzletno–pristajalni stezi, zasilna oskrba z električno energijo, parkirni prostori za zrakoplove, katerim se grozi z bombami, in razširitev varnostnega območja konca steze (RESA) v člen 8 Luftsicherheitsgesetz in torej tudi na področje javne politike. |
| --- | --- |

(95)

Nemčija trdi, da kakršno koli financiranje ukrepov za varnost letališča v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz, kontrole zračnega prometa in ukrepov za varnost v zračnem prometu v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz ter gasilske službe spada na področje javne politike. Po mnenju Nemčije spadajo ograje okoli letališča in nadzorne poti, kontejnerski izhod, znaki ob vzletno–pristajalni stezi, zasilna oskrba z električno energijo, parkirni prostori za zrakoplove, katerim se grozi z bombami, in razširitev varnostnega območja konca steze (RESA) v člen 8 Luftsicherheitsgesetz in torej tudi na področje javne politike.

| (96) | V zvezi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz Nemčija trdi, da država ne krije stroškov teh ukrepov za vsa letališča, ampak da je upravičeno različno obravnavanje različnih letališč, zato to ne pomeni dodelitve prednosti. Natančneje, v členu 27(c)(2) se razlikuje med letališči, pri katerih se financiranje teh varnostnih ukrepov na zvezni ravni šteje za nujno zaradi varnosti in interesov prometne politike, ter letališči, pri katerih se taki ukrepi ne štejejo za zelo nujne z zveznega vidika. Zvezno ministrstvo za promet je doslej kot nujno zaradi varnosti in prometne politike priznalo financiranje več letališč, med katerimi je tudi letališče Saarbrücken. Zato financiranje regionalnih letališč, ki bi običajno navedene stroške morala kriti sama, ni diskriminacijsko. Financiranje kontrole zračnega prometa in ukrepov za varnost v zračnem prometu, naj ga zagotavljajo neposredno država na zvezni ravni ali zvezne dežele, v vseh primerih spada na področje javne politike. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz Nemčija trdi, da država ne krije stroškov teh ukrepov za vsa letališča, ampak da je upravičeno različno obravnavanje različnih letališč, zato to ne pomeni dodelitve prednosti. Natančneje, v členu 27(c)(2) se razlikuje med letališči, pri katerih se financiranje teh varnostnih ukrepov na zvezni ravni šteje za nujno zaradi varnosti in interesov prometne politike, ter letališči, pri katerih se taki ukrepi ne štejejo za zelo nujne z zveznega vidika. Zvezno ministrstvo za promet je doslej kot nujno zaradi varnosti in prometne politike priznalo financiranje več letališč, med katerimi je tudi letališče Saarbrücken. Zato financiranje regionalnih letališč, ki bi običajno navedene stroške morala kriti sama, ni diskriminacijsko. Financiranje kontrole zračnega prometa in ukrepov za varnost v zračnem prometu, naj ga zagotavljajo neposredno država na zvezni ravni ali zvezne dežele, v vseh primerih spada na področje javne politike.

| (97) | Poleg tega na primer stroški gasilske službe niso urejeni na zvezni ravni, ampak spadajo v pristojnost zveznih dežel, zaradi česar država ne financira gasilske službe na vseh letališčih. Za različno obravnavanje obstajajo zgodovinski in objektivni razlogi. Zlasti iz narave letališke dejavnosti izhaja, da manjša regionalna letališča ne morejo kriti visokih fiksnih stroškov gasilske službe in da jih bo torej krila zadevna zvezna dežela. |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega na primer stroški gasilske službe niso urejeni na zvezni ravni, ampak spadajo v pristojnost zveznih dežel, zaradi česar država ne financira gasilske službe na vseh letališčih. Za različno obravnavanje obstajajo zgodovinski in objektivni razlogi. Zlasti iz narave letališke dejavnosti izhaja, da manjša regionalna letališča ne morejo kriti visokih fiksnih stroškov gasilske službe in da jih bo torej krila zadevna zvezna dežela.

| (98) | Kar zadeva družbo vh Saar, Nemčija trdi, da je ni mogoče šteti za podjetje. Prvič, trdi, da družba vh Saar sama ni dejavna na trgu, ampak ima zgolj deleže v drugih družbah (tj. letališču in družbi HSG). Nemčija s sklicevanjem na sodbo Sodišča (22) opozarja, da zgolj imetje deležev, čeprav nadzornih, samo po sebi ne pomeni gospodarske dejavnosti. Nadalje trdi, da se izjema od tega načela, v skladu s katero holdinška družba opravlja gospodarsko dejavnost, če izvaja nadzor nad družbami, v katerih ima deleže, v primeru družbe vh Saar ne uporablja. |
| --- | --- |

(98)

Kar zadeva družbo vh Saar, Nemčija trdi, da je ni mogoče šteti za podjetje. Prvič, trdi, da družba vh Saar sama ni dejavna na trgu, ampak ima zgolj deleže v drugih družbah (tj. letališču in družbi HSG). Nemčija s sklicevanjem na sodbo Sodišča (22) opozarja, da zgolj imetje deležev, čeprav nadzornih, samo po sebi ne pomeni gospodarske dejavnosti. Nadalje trdi, da se izjema od tega načela, v skladu s katero holdinška družba opravlja gospodarsko dejavnost, če izvaja nadzor nad družbami, v katerih ima deleže, v primeru družbe vh Saar ne uporablja.

Prednost

| (99) | Nemčija v zvezi z družbo vh Saar trdi, da ni prejela nobene prednosti, dodeljene iz državnih sredstev, saj je vsa sredstva, ki jih je prejela od zvezne dežele Posarje, prenesla na družbo FSBesitzG/FSG. Zato zanika, da bi bilo mogoče družbo vh Saar šteti za upravičenko. |
| --- | --- |

(99)

Nemčija v zvezi z družbo vh Saar trdi, da ni prejela nobene prednosti, dodeljene iz državnih sredstev, saj je vsa sredstva, ki jih je prejela od zvezne dežele Posarje, prenesla na družbo FSBesitzG/FSG. Zato zanika, da bi bilo mogoče družbo vh Saar šteti za upravičenko.

| (100) | V zvezi s sredstvi, ki jih je družba FSBesitzG/FSG prejela od družbe vh Saar na podlagi pogodbe o prenosu dobička in izgube, Nemčija trdi, da ni bila dodeljena nikakršna prednost, saj so bila vsa sredstva za družbo FSBesitzG/FSG zgolj nadomestilo za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena (SSGP) v skladu s sodno prakso iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(100)

V zvezi s sredstvi, ki jih je družba FSBesitzG/FSG prejela od družbe vh Saar na podlagi pogodbe o prenosu dobička in izgube, Nemčija trdi, da ni bila dodeljena nikakršna prednost, saj so bila vsa sredstva za družbo FSBesitzG/FSG zgolj nadomestilo za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena (SSGP) v skladu s sodno prakso iz sodbe Altmark.

Prvo merilo iz sodbe Altmark: pooblastilo za opravljanje SSGP

| (101) | Nemčija trdi, da upravljanje letališča, vključno z izgradnjo in vzdrževanjem potrebne infrastrukture, pomeni SSGP. Pojem SSGP opredeljuje kot storitve, ki se izvajajo na trgu, katerih zanesljivo in stalno zagotavljanje je v splošnem interesu javnosti, ki jih trg ne more zagotavljati sam in ki jih zagotavlja subjekt, pooblaščen za izpolnjevanje te obveznosti. |
| --- | --- |

(101)

Nemčija trdi, da upravljanje letališča, vključno z izgradnjo in vzdrževanjem potrebne infrastrukture, pomeni SSGP. Pojem SSGP opredeljuje kot storitve, ki se izvajajo na trgu, katerih zanesljivo in stalno zagotavljanje je v splošnem interesu javnosti, ki jih trg ne more zagotavljati sam in ki jih zagotavlja subjekt, pooblaščen za izpolnjevanje te obveznosti.

| (102) | V zvezi z upravljanjem letališča Saarbrücken Nemčija trdi, da vključuje ponujanje storitev na trgu. Nadalje trdi, da ima letališče manj kot 5 00  000 potnikov na leto in torej ne dosega praga iz smernic za letalski sektor iz leta 2005, od katerega je za letališče mogoče pričakovati, da bo donosno, zato ponuja storitve, ki jih trg sicer ne bi zagotavljal. |
| --- | --- |

(102)

V zvezi z upravljanjem letališča Saarbrücken Nemčija trdi, da vključuje ponujanje storitev na trgu. Nadalje trdi, da ima letališče manj kot 5 00  000 potnikov na leto in torej ne dosega praga iz smernic za letalski sektor iz leta 2005, od katerega je za letališče mogoče pričakovati, da bo donosno, zato ponuja storitve, ki jih trg sicer ne bi zagotavljal.

| (103) | Po navedbah Nemčije je bilo letališče Saarbrücken pooblaščeno za izpolnjevanje obveznosti zagotavljanja navedenih storitev. Zadevna obveznost naj bi izhajala iz dovoljenja za obratovanje in določbe nemškega zakona o zračnem prometu. Nemčija se sklicuje zlasti na člen 45(1) uredbe o dovoljenju za zračni promet (Luftverkehrszulassungsordnung), ki določa, da mora upravljavec letališča „letališče vzdrževati v stanju, ki zagotavlja varno obratovanje, in ga ustrezno upravljati“. Obveznost upravljanja vključuje dolžnost, da se letališke storitve dajo na voljo zrakoplovom brez kakršnega koli razlikovanja med rednim delovnim časom, ki je določen v dovoljenju za obratovanje in ga upravljavec letališča ne more enostransko spremeniti. Za kršitev obveznosti upravljanja letališča se naložijo globe do 50  000 EUR v skladu s členom 108 Luftverkehrszulassungsordnung v povezavi s členom 58(1)(10)(2) Luftverkehrsgesetz. Nemčija nazadnje trdi, da poleg tega zvezna dežela zagotavlja ustrezno upravljanje z obsežnim nadzorom, ki ga izvaja nad upravljavcem. |
| --- | --- |

(103)

Po navedbah Nemčije je bilo letališče Saarbrücken pooblaščeno za izpolnjevanje obveznosti zagotavljanja navedenih storitev. Zadevna obveznost naj bi izhajala iz dovoljenja za obratovanje in določbe nemškega zakona o zračnem prometu. Nemčija se sklicuje zlasti na člen 45(1) uredbe o dovoljenju za zračni promet (Luftverkehrszulassungsordnung), ki določa, da mora upravljavec letališča „letališče vzdrževati v stanju, ki zagotavlja varno obratovanje, in ga ustrezno upravljati“. Obveznost upravljanja vključuje dolžnost, da se letališke storitve dajo na voljo zrakoplovom brez kakršnega koli razlikovanja med rednim delovnim časom, ki je določen v dovoljenju za obratovanje in ga upravljavec letališča ne more enostransko spremeniti. Za kršitev obveznosti upravljanja letališča se naložijo globe do 50  000 EUR v skladu s členom 108 Luftverkehrszulassungsordnung v povezavi s členom 58(1)(10)(2) Luftverkehrsgesetz. Nemčija nazadnje trdi, da poleg tega zvezna dežela zagotavlja ustrezno upravljanje z obsežnim nadzorom, ki ga izvaja nad upravljavcem.

| (104) | V zvezi z ugotovitvijo iz sklepa o začetku postopka, da ni bilo videti, da obstaja akt o pooblastitvi, trdi, da kombinacija dejavnikov, navedenih v uvodni izjavi 103, ter zlasti obsežen in strog nadzor nad letališčem, ki ga izvaja zvezna dežela Posarje, zagotavljata, da se nameni pooblastitve uresničujejo vsaj enako, kot bi se, če bi obstajal formalni akt o pooblastitvi. |
| --- | --- |

(104)

V zvezi z ugotovitvijo iz sklepa o začetku postopka, da ni bilo videti, da obstaja akt o pooblastitvi, trdi, da kombinacija dejavnikov, navedenih v uvodni izjavi 103, ter zlasti obsežen in strog nadzor nad letališčem, ki ga izvaja zvezna dežela Posarje, zagotavljata, da se nameni pooblastitve uresničujejo vsaj enako, kot bi se, če bi obstajal formalni akt o pooblastitvi.

| (105) | Nemčija v podporo trditvi, da upravljanje letališča pomeni SSGP, zatrjuje, da je letališče bistven del prometne infrastrukture v zvezni deželi Posarje, ki je nujen zlasti za povezavo regije s preostalo državo in glavnimi letalskimi vozlišči. Ta povezava naj bi bila še zlasti pomembna zaradi geografske lege Posarja na robu Nemčije, daleč od najpomembnejših metropolitanskih središč države. |
| --- | --- |

(105)

Nemčija v podporo trditvi, da upravljanje letališča pomeni SSGP, zatrjuje, da je letališče bistven del prometne infrastrukture v zvezni deželi Posarje, ki je nujen zlasti za povezavo regije s preostalo državo in glavnimi letalskimi vozlišči. Ta povezava naj bi bila še zlasti pomembna zaradi geografske lege Posarja na robu Nemčije, daleč od najpomembnejših metropolitanskih središč države.

| (106) | Prvič, letališče naj bi služilo prebivalcem regije, tako da zadovoljuje njihove turistične in zasebne potrebe po prevozu. Posarje naj bi se vse bolj razvijalo kot turistična destinacija. Drugič, Nemčija trdi, da je letališče ključnega pomena za povezavo znanstvenih, kulturnih in družbenih ustanov Posarja, ki so večinoma v mestu Saarbrücken. Tretjič, poudarja pomen letališča za lokalno gospodarstvo in regionalni razvoj, zlasti ob upoštevanju izvajanja strukturnega prehoda z gospodarstva, temelječega na premogovništvu, na mednarodno in inovativno gospodarstvo. Nemčija opozarja, da podjetja odločitev o selitvi v Posarje pogosto oprejo na dejstvo, da je tam letališče. Nadalje se sklicuje na študijo iz leta 2009, glede na katero naj bi se v prihodnosti povečalo povpraševanje po potniškem zračnem prevozu. |
| --- | --- |

(106)

Prvič, letališče naj bi služilo prebivalcem regije, tako da zadovoljuje njihove turistične in zasebne potrebe po prevozu. Posarje naj bi se vse bolj razvijalo kot turistična destinacija. Drugič, Nemčija trdi, da je letališče ključnega pomena za povezavo znanstvenih, kulturnih in družbenih ustanov Posarja, ki so večinoma v mestu Saarbrücken. Tretjič, poudarja pomen letališča za lokalno gospodarstvo in regionalni razvoj, zlasti ob upoštevanju izvajanja strukturnega prehoda z gospodarstva, temelječega na premogovništvu, na mednarodno in inovativno gospodarstvo. Nemčija opozarja, da podjetja odločitev o selitvi v Posarje pogosto oprejo na dejstvo, da je tam letališče. Nadalje se sklicuje na študijo iz leta 2009, glede na katero naj bi se v prihodnosti povečalo povpraševanje po potniškem zračnem prevozu.

| (107) | Nemčija navedbe podpre s trditvijo, da stalno naraščanje števila potnikov na letališču Saarbrücken v zadnjih desetletjih, rezultati študije, ki kažejo možnosti za nadaljnjo rast, in dejstvo, da druga letališča v regiji ne morejo zadovoljiti lokalnega povpraševanja, dokazujejo pomen letališča za lokalno prebivalstvo in gospodarstvo. Sklicuje se na smernice za letalski sektor iz leta 2005, v katerih je navedeno, da „ni izključeno, da se v izjemnih primerih upravljanje letališča v celoti lahko šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena,“ na primer, kadar letališče leži v „izolirani regiji“, ter trdi, da je letališče Saarbrücken tak izjemen primer zaradi svoje geografske lege in izvajanja strukturnih sprememb lokalnega gospodarstva (23). Nazadnje trdi, da se ne financirajo dejavnosti, ki presegajo „osnovne dejavnosti“ iz točke 53(iv) smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(107)

Nemčija navedbe podpre s trditvijo, da stalno naraščanje števila potnikov na letališču Saarbrücken v zadnjih desetletjih, rezultati študije, ki kažejo možnosti za nadaljnjo rast, in dejstvo, da druga letališča v regiji ne morejo zadovoljiti lokalnega povpraševanja, dokazujejo pomen letališča za lokalno prebivalstvo in gospodarstvo. Sklicuje se na smernice za letalski sektor iz leta 2005, v katerih je navedeno, da „ni izključeno, da se v izjemnih primerih upravljanje letališča v celoti lahko šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena,“ na primer, kadar letališče leži v „izolirani regiji“, ter trdi, da je letališče Saarbrücken tak izjemen primer zaradi svoje geografske lege in izvajanja strukturnih sprememb lokalnega gospodarstva (23). Nazadnje trdi, da se ne financirajo dejavnosti, ki presegajo „osnovne dejavnosti“ iz točke 53(iv) smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (108) | Nemčija nadalje trdi, da obstoja SSGP ni mogoče izpodbijati z domnevno nepotrebnostjo letališča. Trdi, da druga letališča v regiji ne morejo zadovoljiti potreb, za katere skrbi letališče Saarbrücken. Zlasti navaja, da so druga letališča v regiji bodisi preveč oddaljena od osrednjega gravitacijskega območja letališča Saarbrücken (kot so letališča Luxembourg, Netz–Nancy–Lorraine in Frankfurt–Hahn) bodisi niso primerljiva z letališčem Saarbrücken, ker so manjša in ponujajo omejene storitve (predvsem Zweibrücken). |
| --- | --- |

(108)

Nemčija nadalje trdi, da obstoja SSGP ni mogoče izpodbijati z domnevno nepotrebnostjo letališča. Trdi, da druga letališča v regiji ne morejo zadovoljiti potreb, za katere skrbi letališče Saarbrücken. Zlasti navaja, da so druga letališča v regiji bodisi preveč oddaljena od osrednjega gravitacijskega območja letališča Saarbrücken (kot so letališča Luxembourg, Netz–Nancy–Lorraine in Frankfurt–Hahn) bodisi niso primerljiva z letališčem Saarbrücken, ker so manjša in ponujajo omejene storitve (predvsem Zweibrücken).

Drugo merilo iz sodbe Altmark: merila za izračun nadomestila

| (109) | Nemčija trdi, da je namen drugega merila iz sodbe Altmark preprečiti čezmerno nadomestilo in zagotoviti učinkovito uporabo javnih sredstev. Zatrjuje, da je glede na strog nadzor, ki ga lokalni organi izvajajo nad letališčem, s čimer zagotavljajo odgovorno gospodarsko ravnanje, in dejstvo, da so dejavnosti letališča omejene na opravljanje SSGP, namen drugega merila izpolnjen. Nazadnje navaja, da so pravila financiranja vsekakor oblikovana tako, da je izključena kakršna koli možnost zlorabe nadomestila za SSGP. |
| --- | --- |

(109)

Nemčija trdi, da je namen drugega merila iz sodbe Altmark preprečiti čezmerno nadomestilo in zagotoviti učinkovito uporabo javnih sredstev. Zatrjuje, da je glede na strog nadzor, ki ga lokalni organi izvajajo nad letališčem, s čimer zagotavljajo odgovorno gospodarsko ravnanje, in dejstvo, da so dejavnosti letališča omejene na opravljanje SSGP, namen drugega merila izpolnjen. Nazadnje navaja, da so pravila financiranja vsekakor oblikovana tako, da je izključena kakršna koli možnost zlorabe nadomestila za SSGP.

Tretje merilo iz sodbe Altmark: izogibanje čezmernemu nadomestilu

| (110) | Nemčija trdi, da ni javno financiranje nikoli preseglo zneska, potrebnega za zagotovitev opravljanja SSGP, ob upoštevanju vseh ustreznih prihodkov. Poudarja, da so dejavnosti letališča omejene na opravljanje zadevne SSGP, tako da niso nastali drugi stroški, ki bi lahko bili navzkrižno subvencionirani. Nadalje trdi, da so infrastruktura in letališke dejavnosti nujne in ustrezne za izpolnjevanje potreb po zračnem prevozu na gravitacijskem območju letališča Saarbrücken. Družbi FSBesitzG in FSG nista ustvarjali in ne ustvarjata dobička, družba FSBG pa je ustvarila le zanemarljiv dobiček. Nemčija trdi, da so lokalni organi skrbno spremljali uporabo javnih sredstev in bi posredovali, če bi bila ta neučinkovita. |
| --- | --- |

(110)

Nemčija trdi, da ni javno financiranje nikoli preseglo zneska, potrebnega za zagotovitev opravljanja SSGP, ob upoštevanju vseh ustreznih prihodkov. Poudarja, da so dejavnosti letališča omejene na opravljanje zadevne SSGP, tako da niso nastali drugi stroški, ki bi lahko bili navzkrižno subvencionirani. Nadalje trdi, da so infrastruktura in letališke dejavnosti nujne in ustrezne za izpolnjevanje potreb po zračnem prevozu na gravitacijskem območju letališča Saarbrücken. Družbi FSBesitzG in FSG nista ustvarjali in ne ustvarjata dobička, družba FSBG pa je ustvarila le zanemarljiv dobiček. Nemčija trdi, da so lokalni organi skrbno spremljali uporabo javnih sredstev in bi posredovali, če bi bila ta neučinkovita.

Četrto merilo iz sodbe Altmark: javni razpis ali primerjalna analiza

| (111) | Ker je letališče obstajalo že dolgo pred tem, preden se je opravljanje letaliških storitev začelo šteti za gospodarsko dejavnost, Nemčija navaja, da se je namesto za objavo razpisa za SSPG odločila, da se bo še naprej zanašala na obstoječe letališče. Kljub temu trdi, da je četrto merilo izpolnjeno, saj so po njenem mnenju lokalni organi skrbno spremljali dejavnosti letališča in tako zagotavljali, da so bili povrnjeni samo učinkoviti stroški. Čeprav zvezna dežela Posarje nima natančnih podatkov o drugih regionalnih letališčih, domneva, da je letališče Saarbrücken povprečno učinkovito ter da bi lokalni organi prepoznali in odpravili vsako neučinkovitost. Nemčija nazadnje trdi, da zaradi vrste razlik med regionalnimi letališči v Nemčiji preprosta primerjava ni smiselna. V teh okoliščinah bi morala biti Komisija zadovoljna z dejstvom, da nič ne kaže na to, da bi bilo letališče Saarbrücken neučinkovito. |
| --- | --- |

(111)

Ker je letališče obstajalo že dolgo pred tem, preden se je opravljanje letaliških storitev začelo šteti za gospodarsko dejavnost, Nemčija navaja, da se je namesto za objavo razpisa za SSPG odločila, da se bo še naprej zanašala na obstoječe letališče. Kljub temu trdi, da je četrto merilo izpolnjeno, saj so po njenem mnenju lokalni organi skrbno spremljali dejavnosti letališča in tako zagotavljali, da so bili povrnjeni samo učinkoviti stroški. Čeprav zvezna dežela Posarje nima natančnih podatkov o drugih regionalnih letališčih, domneva, da je letališče Saarbrücken povprečno učinkovito ter da bi lokalni organi prepoznali in odpravili vsako neučinkovitost. Nemčija nazadnje trdi, da zaradi vrste razlik med regionalnimi letališči v Nemčiji preprosta primerjava ni smiselna. V teh okoliščinah bi morala biti Komisija zadovoljna z dejstvom, da nič ne kaže na to, da bi bilo letališče Saarbrücken neučinkovito.

Vmesna ugotovitev v zvezi s sodbo Altmark/SSGP

| (112) | Ker Nemčija meni, da so izpolnjena vsa štiri merila iz sodbe Altmark, trdi, da financiranje letališča iz državnih sredstev ne pomeni prednosti, ampak zgolj nadomestilo za zagotavljanje SSGP. |
| --- | --- |

(112)

Ker Nemčija meni, da so izpolnjena vsa štiri merila iz sodbe Altmark, trdi, da financiranje letališča iz državnih sredstev ne pomeni prednosti, ampak zgolj nadomestilo za zagotavljanje SSGP.

Načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu

| (113) | Nemčija pojasnjuje, da zvezna dežela Posarje zaradi velikega strukturnega in gospodarskega pomena letališča Saarbrücken za regijo upravljanje letališča šteje za SSGP in ne za pridobitno poslovno dejavnost. Zato zaprtje letališča ne pride v poštev niti niso bile opravljene analize stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(113)

Nemčija pojasnjuje, da zvezna dežela Posarje zaradi velikega strukturnega in gospodarskega pomena letališča Saarbrücken za regijo upravljanje letališča šteje za SSGP in ne za pridobitno poslovno dejavnost. Zato zaprtje letališča ne pride v poštev niti niso bile opravljene analize stroškov in koristi.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (114) | Nemčija trdi, da financiranje letališča ne izkrivlja konkurence ali vpliva na trgovino med državami članicami, zato ne pomeni državne pomoči. V tem okviru opozarja, da je v smernicah za letalski sektor iz leta 2005 navedeno, da financiranja majhnega regionalnega letališča z manj kot 1 milijonom potnikov na leto „malo verjetno izkrivljajo konkurenco ali vplivajo na trgovino v nasprotju s splošnim interesom“ (24). Letališče Saarbrücken spada v to kategorijo primerov, zato po mnenju Nemčije ni razlogov za odstopanja od splošne domneve: letališče Saarbrücken je značilno regionalno letališče, ki zadovoljuje potrebe prebivalstva v regiji, pri čemer je večina potnikov dejansko iz regije. |
| --- | --- |

(114)

Nemčija trdi, da financiranje letališča ne izkrivlja konkurence ali vpliva na trgovino med državami članicami, zato ne pomeni državne pomoči. V tem okviru opozarja, da je v smernicah za letalski sektor iz leta 2005 navedeno, da financiranja majhnega regionalnega letališča z manj kot 1 milijonom potnikov na leto „malo verjetno izkrivljajo konkurenco ali vplivajo na trgovino v nasprotju s splošnim interesom“ (24). Letališče Saarbrücken spada v to kategorijo primerov, zato po mnenju Nemčije ni razlogov za odstopanja od splošne domneve: letališče Saarbrücken je značilno regionalno letališče, ki zadovoljuje potrebe prebivalstva v regiji, pri čemer je večina potnikov dejansko iz regije.

| (115) | Nemčija v zvezi z drugimi letališči v regiji, zlasti tistimi v drugih državah članicah, trdi, da gravitacijsko območje letališča Saarbrücken zajema Saarbrücken in sosednja območja, vendar skoraj ne dosega drugih držav članic. Dejansko naj bi bilo samo [manj kot 14 %] potnikov iz Francije [...] ali Luksemburga [...]. Nemčija meni, da sta edini tuji letališči, ki bi lahko bili v konkurenci z letališčem Saarbrücken, letališči Metz–Nancy–Lorraine in Luxembourg. Vendar sta več kot uro vožnje oddaljeni od Saarbrückna, tako da se – ob domnevi, da gravitacijsko območje letališča zajema vse kraje, iz katerih je mogoče do letališča priti v 60 minutah – njihova gravitacijska območja le malo prekrivajo. Poleg tega so kraji, v katerih se prekrivajo, redko poseljeni in naj bi bilo iz njih le malo potnikov, medtem ko osrednje gravitacijsko območje letališča Saarbrücken ne spada na gravitacijsko območje navedenih tujih letališč. |
| --- | --- |

(115)

Nemčija v zvezi z drugimi letališči v regiji, zlasti tistimi v drugih državah članicah, trdi, da gravitacijsko območje letališča Saarbrücken zajema Saarbrücken in sosednja območja, vendar skoraj ne dosega drugih držav članic. Dejansko naj bi bilo samo [manj kot 14 %] potnikov iz Francije [...] ali Luksemburga [...]. Nemčija meni, da sta edini tuji letališči, ki bi lahko bili v konkurenci z letališčem Saarbrücken, letališči Metz–Nancy–Lorraine in Luxembourg. Vendar sta več kot uro vožnje oddaljeni od Saarbrückna, tako da se – ob domnevi, da gravitacijsko območje letališča zajema vse kraje, iz katerih je mogoče do letališča priti v 60 minutah – njihova gravitacijska območja le malo prekrivajo. Poleg tega so kraji, v katerih se prekrivajo, redko poseljeni in naj bi bilo iz njih le malo potnikov, medtem ko osrednje gravitacijsko območje letališča Saarbrücken ne spada na gravitacijsko območje navedenih tujih letališč.

| (116) | Nemčija še trdi, da se profili navedenih dveh tujih letališč in letališča Saarbrücken zelo razlikujejo: letališče Luxembourg je bistveno večje (približno 1,5 milijona potnikov na leto) in ponuja bolj raznovrstne proge, medtem ko je letališče Metz–Nancy–Lorraine bistveno manjše in ponuja izključno redne lete v Franciji in čarterske lete v Severno Afriko. Nemčija trdi, da zlasti, kar zadeva letališče Luxembourg, med letališčema ni konkurence, saj se bolj dopolnjujeta kot zamenjujeta. |
| --- | --- |

(116)

Nemčija še trdi, da se profili navedenih dveh tujih letališč in letališča Saarbrücken zelo razlikujejo: letališče Luxembourg je bistveno večje (približno 1,5 milijona potnikov na leto) in ponuja bolj raznovrstne proge, medtem ko je letališče Metz–Nancy–Lorraine bistveno manjše in ponuja izključno redne lete v Franciji in čarterske lete v Severno Afriko. Nemčija trdi, da zlasti, kar zadeva letališče Luxembourg, med letališčema ni konkurence, saj se bolj dopolnjujeta kot zamenjujeta.

| (117) | Kar zadeva sosednja letališča v Nemčiji, Nemčija trdi, da ni letališče Saarbrücken v konkurenci niti z letališčem Frankfurt–Hahn niti letališčem Zweibrücken. V zvezi s prvim zatrjuje, da je prekrivanje gravitacijskih območij neznatno zaradi razdalje med letališčema, da je letališče Frankfurt–Hahn mnogo večje (približno 3,5 milijona potnikov na leto) in da ponuja izključno mednarodne lete z nizkocenovnimi prevozniki, ki z letališča Saarbrücken ne letijo. Poleg tega je za letališče Frankfurt–Hahn pomemben zračni tovorni promet, medtem ko v Saarbrücknu ta nima nobene vloge. |
| --- | --- |

(117)

Kar zadeva sosednja letališča v Nemčiji, Nemčija trdi, da ni letališče Saarbrücken v konkurenci niti z letališčem Frankfurt–Hahn niti letališčem Zweibrücken. V zvezi s prvim zatrjuje, da je prekrivanje gravitacijskih območij neznatno zaradi razdalje med letališčema, da je letališče Frankfurt–Hahn mnogo večje (približno 3,5 milijona potnikov na leto) in da ponuja izključno mednarodne lete z nizkocenovnimi prevozniki, ki z letališča Saarbrücken ne letijo. Poleg tega je za letališče Frankfurt–Hahn pomemben zračni tovorni promet, medtem ko v Saarbrücknu ta nima nobene vloge.

| (118) | V zvezi z letališčem Zweibrücken Nemčija poudarja, da je zaradi njegove neposredne bližine najverjetneje v konkurenci z letališčem Saarbrücken, vendar je njuno razmerje dejansko dopolnjevalno in ne konkurenčno. Medtem ko letališče Zweibrücken ne ponuja rednih letov, ampak se uporablja izključno za čarterske lete, se letališče Saarbrücken specializira za redne lete za poslovne potnike. Ta različna profila se kažeta tudi v zadevni infrastrukturi, pri čemer so bolj kakovostni objekti na letališču Saarbrücken značilni za letališča, ki se osredotočajo na redne lete. Poleg tega je za letališče Zweibrücken pomemben tudi zračni tovorni promet, kar pa ne drži za letališče Saarbrücken, ker ima ta kratko vzletno–pristajalno stezo in prepoved nočnih letov. |
| --- | --- |

(118)

V zvezi z letališčem Zweibrücken Nemčija poudarja, da je zaradi njegove neposredne bližine najverjetneje v konkurenci z letališčem Saarbrücken, vendar je njuno razmerje dejansko dopolnjevalno in ne konkurenčno. Medtem ko letališče Zweibrücken ne ponuja rednih letov, ampak se uporablja izključno za čarterske lete, se letališče Saarbrücken specializira za redne lete za poslovne potnike. Ta različna profila se kažeta tudi v zadevni infrastrukturi, pri čemer so bolj kakovostni objekti na letališču Saarbrücken značilni za letališča, ki se osredotočajo na redne lete. Poleg tega je za letališče Zweibrücken pomemben tudi zračni tovorni promet, kar pa ne drži za letališče Saarbrücken, ker ima ta kratko vzletno–pristajalno stezo in prepoved nočnih letov.

| (119) | Nemčija, ki se opira na zaznano dopolnjevanje med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken, navaja, da je predvideno tesnejše sodelovanje med letališčema. Zadevni deželni vladi sta se že odločili, da bosta v prihodnosti tesneje sodelovali, in sta predvideli vzpostavitev skupnega letališča (letališče Posarje–Pfalška) z dvema lokacijama (Saarbrücken in Zweibrücken). S sodelovanjem bi se morale ustvariti sinergije in varna sredstva. Nazadnje Nemčija poudarja povpraševanje po letalskih storitvah v regiji (obe letališči skupaj imata že 7 50  000 potnikov na leto) in trdi, da lahko le obe letališči skupaj ustrezno zadovoljujeta to povpraševanje, zlasti ker se druga sosednja letališča ne morejo uporabiti kot zamenjava zanju. |
| --- | --- |

(119)

Nemčija, ki se opira na zaznano dopolnjevanje med letališčema Zweibrücken in Saarbrücken, navaja, da je predvideno tesnejše sodelovanje med letališčema. Zadevni deželni vladi sta se že odločili, da bosta v prihodnosti tesneje sodelovali, in sta predvideli vzpostavitev skupnega letališča (letališče Posarje–Pfalška) z dvema lokacijama (Saarbrücken in Zweibrücken). S sodelovanjem bi se morale ustvariti sinergije in varna sredstva. Nazadnje Nemčija poudarja povpraševanje po letalskih storitvah v regiji (obe letališči skupaj imata že 7 50  000 potnikov na leto) in trdi, da lahko le obe letališči skupaj ustrezno zadovoljujeta to povpraševanje, zlasti ker se druga sosednja letališča ne morejo uporabiti kot zamenjava zanju.

| (120) | Nemčija poudarja, da tudi če bi bila med letališči Saarbrücken, Zweibrücken in Frankfurt–Hahn ugotovljena konkurenca, ukrepi javne podpore ne bi vplivali na trgovino med državami članicami. Vsa tri letališča so v Nemčiji, upravljajo jih nemške družbe, delničarji pa so nemški subjekti z nemškega ozemlja. |
| --- | --- |

(120)

Nemčija poudarja, da tudi če bi bila med letališči Saarbrücken, Zweibrücken in Frankfurt–Hahn ugotovljena konkurenca, ukrepi javne podpore ne bi vplivali na trgovino med državami članicami. Vsa tri letališča so v Nemčiji, upravljajo jih nemške družbe, delničarji pa so nemški subjekti z nemškega ozemlja.

| (121) | Nazadnje, Nemčija trdi, da bi bila kakršno koli izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino tako neznatna, da bi bilo treba v tej zadevi uporabiti načelo de minimis in posledično ugotoviti, da tak vpliv ni upoštevanja vreden. |
| --- | --- |

(121)

Nazadnje, Nemčija trdi, da bi bila kakršno koli izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino tako neznatna, da bi bilo treba v tej zadevi uporabiti načelo de minimis in posledično ugotoviti, da tak vpliv ni upoštevanja vreden.

3.1.2   OBSTOJEČA POMOČ IN ZDRUŽLJIVOST

| (122) | Podredno in če se Komisija ne bi strinjala s trditvijo Nemčije, da ukrepi financiranja ne pomenijo državne pomoči, Nemčija trdi, da ukrepi pomenijo obstoječo pomoč, da so vsekakor združljivi in izvzeti iz priglasitve na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005, da so v skladu z merili za združljivost iz oddelkov 4.1 in 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005 in jih je mogoče utemeljiti kot združljive na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(122)

Podredno in če se Komisija ne bi strinjala s trditvijo Nemčije, da ukrepi financiranja ne pomenijo državne pomoči, Nemčija trdi, da ukrepi pomenijo obstoječo pomoč, da so vsekakor združljivi in izvzeti iz priglasitve na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005, da so v skladu z merili za združljivost iz oddelkov 4.1 in 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005 in jih je mogoče utemeljiti kot združljive na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe.

Obstoječa pomoč

| (123) | Nemčija poudarja, da če bi bilo ugotovljeno, da pogodba o prenosu dobička in izgube med družbama vh Saar in FSBesitzG/FSG pomeni državno pomoč, bi to bila obstoječa pomoč. Navedena pogodba, pravna podlaga za kritje letnega primanjkljaja, je bila sklenjena 7. maja 1996 in po navedbah Nemčije od takrat ni bila spremenjena. Če bi Komisija ugotovila, da pomeni nezdružljivo državno pomoč, bi ta ugotovitev imela učinek šele za prihodnost. |
| --- | --- |

(123)

Nemčija poudarja, da če bi bilo ugotovljeno, da pogodba o prenosu dobička in izgube med družbama vh Saar in FSBesitzG/FSG pomeni državno pomoč, bi to bila obstoječa pomoč. Navedena pogodba, pravna podlaga za kritje letnega primanjkljaja, je bila sklenjena 7. maja 1996 in po navedbah Nemčije od takrat ni bila spremenjena. Če bi Komisija ugotovila, da pomeni nezdružljivo državno pomoč, bi ta ugotovitev imela učinek šele za prihodnost.

Odločba SSGP iz leta 2005

| (124) | Nemčija trdi, da financiranje spada pod odločbo SSGP iz leta 2005, ker so izpolnjena merila za uporabo pomoči za letališča (manj kot en milijon potnikov na leto ali manj kot 100 milijonov EUR prometa v dveh letih pred dodelitvijo SSGP; manj kot 30 milijonov EUR nadomestila na leto). Nadalje zatrjuje, da so iz istih razlogov, kot so navedeni v zvezi s skladnostjo z merili iz sodbe Altmark, izpolnjeni pogoji iz členov 4 in 5 odločbe SSGP iz leta 2005. |
| --- | --- |

(124)

Nemčija trdi, da financiranje spada pod odločbo SSGP iz leta 2005, ker so izpolnjena merila za uporabo pomoči za letališča (manj kot en milijon potnikov na leto ali manj kot 100 milijonov EUR prometa v dveh letih pred dodelitvijo SSGP; manj kot 30 milijonov EUR nadomestila na leto). Nadalje zatrjuje, da so iz istih razlogov, kot so navedeni v zvezi s skladnostjo z merili iz sodbe Altmark, izpolnjeni pogoji iz členov 4 in 5 odločbe SSGP iz leta 2005.

| (125) | Nemčija ponavlja tudi, da v regiji obstaja precejšnje povpraševanje po letalskih storitvah, ki ga sosednja letališča ne morejo zadovoljiti, s čimer zavrača namigovanje v sklepu o začetku postopka, da letališče ni bilo nujno za zadovoljevanje lokalnega povpraševanja po storitvah zračnega prevoza. Poudarja, da ustrezne študije dokazujejo možnosti za nadaljnjo rast zaradi napovednega povečanja povpraševanja potnikov, ki ga sosednja letališča ne bodo mogla zadovoljiti (Nemčija se sklicuje na svoja pojasnila glede nenadomestljivosti med letališči v regiji in posledičen neobstoj konkurence med njimi). |
| --- | --- |

(125)

Nemčija ponavlja tudi, da v regiji obstaja precejšnje povpraševanje po letalskih storitvah, ki ga sosednja letališča ne morejo zadovoljiti, s čimer zavrača namigovanje v sklepu o začetku postopka, da letališče ni bilo nujno za zadovoljevanje lokalnega povpraševanja po storitvah zračnega prevoza. Poudarja, da ustrezne študije dokazujejo možnosti za nadaljnjo rast zaradi napovednega povečanja povpraševanja potnikov, ki ga sosednja letališča ne bodo mogla zadovoljiti (Nemčija se sklicuje na svoja pojasnila glede nenadomestljivosti med letališči v regiji in posledičen neobstoj konkurence med njimi).

| (126) | Kar nazadnje zadeva navedbe v sklepu o začetku postopka, da ni bilo formalnega akta o pooblastitvi, omejitve na osnovne dejavnosti letališča in pregledne določitve meril za izračun nadomestila, se Nemčija sklicuje na svoje trditve v zvezi s skladnostjo z merili iz sodbe Altmark in trdi, da se obrazložitev, predstavljena v zvezi z navedenimi merili, uporablja tudi v tem okviru. |
| --- | --- |

(126)

Kar nazadnje zadeva navedbe v sklepu o začetku postopka, da ni bilo formalnega akta o pooblastitvi, omejitve na osnovne dejavnosti letališča in pregledne določitve meril za izračun nadomestila, se Nemčija sklicuje na svoje trditve v zvezi s skladnostjo z merili iz sodbe Altmark in trdi, da se obrazložitev, predstavljena v zvezi z navedenimi merili, uporablja tudi v tem okviru.

Odločba SSGP iz leta 2012

| (127) | Nemčija navaja, da bo odločba SSGP iz leta 2012, ki se bo za ukrepe, obravnavane v tem sklepu, uporabljala šele po izteku prehodnega obdobja v letu 2014, upoštevna samo za prihodnost, zlasti za predvideno sodelovanje med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken. |
| --- | --- |

(127)

Nemčija navaja, da bo odločba SSGP iz leta 2012, ki se bo za ukrepe, obravnavane v tem sklepu, uporabljala šele po izteku prehodnega obdobja v letu 2014, upoštevna samo za prihodnost, zlasti za predvideno sodelovanje med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken.

Smernice za letalski sektor iz leta 2005

| (128) | Nemčija najprej trdi, da so ukrepi splošnega financiranja združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) Pogodbe v povezavi z oddelkom 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005 (pomoč za obratovanje letališke infrastrukture). V podporo tej trditvi se zgolj sklicuje na argumente, predstavljene v zvezi s skladnostjo z merili iz sodbe Altmark in odločbo SSGP iz leta 2005. |
| --- | --- |

(128)

Nemčija najprej trdi, da so ukrepi splošnega financiranja združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) Pogodbe v povezavi z oddelkom 4.2 smernic za letalski sektor iz leta 2005 (pomoč za obratovanje letališke infrastrukture). V podporo tej trditvi se zgolj sklicuje na argumente, predstavljene v zvezi s skladnostjo z merili iz sodbe Altmark in odločbo SSGP iz leta 2005.

| (129) | V zvezi z združljivostjo na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005 (financiranje letališke infrastrukture) trdi, da so izpolnjeni vsi pogoji iz navedenega oddelka. |
| --- | --- |

(129)

V zvezi z združljivostjo na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005 (financiranje letališke infrastrukture) trdi, da so izpolnjeni vsi pogoji iz navedenega oddelka.

Izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa (regionalni razvoj, dostopnost itd.)

| (130) | Nemčija se sklicuje na svoje trditve v zvezi z obstojem SSGP, da bi dokazala, da letališče Saarbrücken ustreza cilju splošnega interesa. Ponavlja, da letališče zadovoljuje potrebe lokalnega prebivalstva, da dostopnosti regije ne morejo zagotavljati sosednja letališča in da je letališče bistvenega pomena za gospodarski razvoj regije. |
| --- | --- |

(130)

Nemčija se sklicuje na svoje trditve v zvezi z obstojem SSGP, da bi dokazala, da letališče Saarbrücken ustreza cilju splošnega interesa. Ponavlja, da letališče zadovoljuje potrebe lokalnega prebivalstva, da dostopnosti regije ne morejo zagotavljati sosednja letališča in da je letališče bistvenega pomena za gospodarski razvoj regije.

Infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem

| (131) | Po mnenju Nemčije je infrastruktura, zlasti stavba terminala, ki se uporablja od leta 2000, in posodobljena vzletno–pristajalna steza, nujno potrebna za uresničitev cilja in ni nesorazmerno velika ali zapletena. Naložbe v infrastrukturo so bile nujne za ohranitev ali zamenjavo izrabljene infrastrukture ter za prilagoditev vse večjemu številu potnikov, večjim zahtevam glede udobja in strožjim zahtevam glede varnosti in varovanja. Brez naložb letališče ne bi obratovalo. Nemčija tudi opozarja, da je bila obstoječa infrastruktura pred izgradnjo novega terminala (ki se je začela leta 1999) pogosto preobremenjena [...]. Nazadnje trdi, da potrebnih naložb ni bilo mogoče financirati iz lastnega kapitala družbe upravljavke letališča. |
| --- | --- |

(131)

Po mnenju Nemčije je infrastruktura, zlasti stavba terminala, ki se uporablja od leta 2000, in posodobljena vzletno–pristajalna steza, nujno potrebna za uresničitev cilja in ni nesorazmerno velika ali zapletena. Naložbe v infrastrukturo so bile nujne za ohranitev ali zamenjavo izrabljene infrastrukture ter za prilagoditev vse večjemu številu potnikov, večjim zahtevam glede udobja in strožjim zahtevam glede varnosti in varovanja. Brez naložb letališče ne bi obratovalo. Nemčija tudi opozarja, da je bila obstoječa infrastruktura pred izgradnjo novega terminala (ki se je začela leta 1999) pogosto preobremenjena [...]. Nazadnje trdi, da potrebnih naložb ni bilo mogoče financirati iz lastnega kapitala družbe upravljavke letališča.

Infrastruktura ponuja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe

| (132) | Glede na že obstoječo uporabo in pričakovano nadaljnje povečanje števila potnikov Nemčija trdi, da infrastruktura ponuja več kot zadovoljive možnosti za uporabo. Sklicuje se na napoved razvoja zračnega prometa v regiji, iz katere izhaja, da bo povpraševanje naraščalo. |
| --- | --- |

(132)

Glede na že obstoječo uporabo in pričakovano nadaljnje povečanje števila potnikov Nemčija trdi, da infrastruktura ponuja več kot zadovoljive možnosti za uporabo. Sklicuje se na napoved razvoja zračnega prometa v regiji, iz katere izhaja, da bo povpraševanje naraščalo.

| (133) | Nemčija trdi, da leta 1999, ko se je začela gradnja nove stavbe terminala, ni bilo mogoče predvideti, da bodo dogodki 11. septembra 2001 v Združenih državah Amerike, oblak pepela po izbruhu vulkana na Islandiji leta 2010 in svetovna gospodarska kriza med letoma 2008 in 2011 negativno vplivali na število potnikov na letališču Saarbrücken. Ti dogodki naj bi prizadeli celotni evropski letalski sektor in zaustavili sicer pozitivni razvoj. Kljub temu je pozitivni trend, ki je bil opazen že leta 1999, po mnenju Nemčije še vedno zaznaven, zato je mogoče pričakovati, da bo zmogljivost letališča Saarbrücken srednjeročno popolnoma izkoriščena (ob upoštevanju tudi predvidenega sodelovanja z letališčem Zweibrücken). |
| --- | --- |

(133)

Nemčija trdi, da leta 1999, ko se je začela gradnja nove stavbe terminala, ni bilo mogoče predvideti, da bodo dogodki 11. septembra 2001 v Združenih državah Amerike, oblak pepela po izbruhu vulkana na Islandiji leta 2010 in svetovna gospodarska kriza med letoma 2008 in 2011 negativno vplivali na število potnikov na letališču Saarbrücken. Ti dogodki naj bi prizadeli celotni evropski letalski sektor in zaustavili sicer pozitivni razvoj. Kljub temu je pozitivni trend, ki je bil opazen že leta 1999, po mnenju Nemčije še vedno zaznaven, zato je mogoče pričakovati, da bo zmogljivost letališča Saarbrücken srednjeročno popolnoma izkoriščena (ob upoštevanju tudi predvidenega sodelovanja z letališčem Zweibrücken).

| (134) | Kar zadeva finančne obete, Nemčija poudarja, da se pozitivni EBITDA pričakuje v letu 2020 in da to zadostuje za izpolnitev zahteve po zadovoljivih možnostih srednjeročne uporabe. Opozarja, da je Komisija sama priznala, da regionalna letališča običajno ne ustvarjajo dobička, ki bi ga bilo mogoče ponovno vložiti v infrastrukturo, to pa je dejstvo, ki ne more izključiti združljivosti ukrepov podpore na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(134)

Kar zadeva finančne obete, Nemčija poudarja, da se pozitivni EBITDA pričakuje v letu 2020 in da to zadostuje za izpolnitev zahteve po zadovoljivih možnostih srednjeročne uporabe. Opozarja, da je Komisija sama priznala, da regionalna letališča običajno ne ustvarjajo dobička, ki bi ga bilo mogoče ponovno vložiti v infrastrukturo, to pa je dejstvo, ki ne more izključiti združljivosti ukrepov podpore na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2005.

Dostop do infrastruktur je odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja

| (135) | Ker imajo vsi letalski prevozniki dostop do letališča brez razlikovanja in zanje velja splošno veljaven seznam pristojbin, vključno s popusti, ki jih vsebuje, Nemčija meni, da je to merilo izpolnjeno. Poudarja, da zlasti popusti niso oblikovani tako, da bi ustvarjali de facto selektivno prednost za nekatere letalske prevoznike. Nazadnje trdi, da individualni pogodbi, sklenjeni z družbama Cirrus in Air Berlin, nista upoštevni v tem okviru in da so vsekakor imeli take pogodbe možnost skleniti vsi letalski prevozniki. |
| --- | --- |

(135)

Ker imajo vsi letalski prevozniki dostop do letališča brez razlikovanja in zanje velja splošno veljaven seznam pristojbin, vključno s popusti, ki jih vsebuje, Nemčija meni, da je to merilo izpolnjeno. Poudarja, da zlasti popusti niso oblikovani tako, da bi ustvarjali de facto selektivno prednost za nekatere letalske prevoznike. Nazadnje trdi, da individualni pogodbi, sklenjeni z družbama Cirrus in Air Berlin, nista upoštevni v tem okviru in da so vsekakor imeli take pogodbe možnost skleniti vsi letalski prevozniki.

Vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije

| (136) | Nemčija ne razume, kako bi ali je lahko „zmerna“ razširitev infrastrukture na letališču Saarbrücken vplivala na trgovino. Opozarja, da je Komisija priznala, da podpora majhnim regionalnim letališčem običajno nima takega vpliva. Kar zadeva morebiten vpliv na letališče Zweibrücken, Nemčija ponavlja, da si ti letališči ne konkurirata, ampak se dopolnjujeta. Trdi tudi, da infrastrukturni ukrepi niso vplivali na letališči Metz–Nancy–Lorraine in Luxembourg tako, da bi bilo to v nasprotju z interesi Skupnosti. |
| --- | --- |

(136)

Nemčija ne razume, kako bi ali je lahko „zmerna“ razširitev infrastrukture na letališču Saarbrücken vplivala na trgovino. Opozarja, da je Komisija priznala, da podpora majhnim regionalnim letališčem običajno nima takega vpliva. Kar zadeva morebiten vpliv na letališče Zweibrücken, Nemčija ponavlja, da si ti letališči ne konkurirata, ampak se dopolnjujeta. Trdi tudi, da infrastrukturni ukrepi niso vplivali na letališči Metz–Nancy–Lorraine in Luxembourg tako, da bi bilo to v nasprotju z interesi Skupnosti.

Člen 107(3)(c) Pogodbe

| (137) | Nemčija trdi, da je vsaj za obdobje 2000–2005 mogoče ugotoviti, da je bila finančna podpora za letališče združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. Da bi dokazala pomen letališča Saarbrücken za regionalni gospodarski razvoj in dostopnost regije, se sklicuje na svoje trditve v zvezi z obstojem SSGP. Finančna podpora je bila skoraj izključno uporabljena za infrastrukturne projekte, ki so bili v skladu s cilji regionalnega razvoja. Nemčija kot primer navaja obsežna pojasnila v zvezi z nujnostjo treh največjih posameznih naložb v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(137)

Nemčija trdi, da je vsaj za obdobje 2000–2005 mogoče ugotoviti, da je bila finančna podpora za letališče združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. Da bi dokazala pomen letališča Saarbrücken za regionalni gospodarski razvoj in dostopnost regije, se sklicuje na svoje trditve v zvezi z obstojem SSGP. Finančna podpora je bila skoraj izključno uporabljena za infrastrukturne projekte, ki so bili v skladu s cilji regionalnega razvoja. Nemčija kot primer navaja obsežna pojasnila v zvezi z nujnostjo treh največjih posameznih naložb v infrastrukturo.

| (138) | Kar zadeva spodbujevalni učinek, Nemčija pojasnjuje, da je letališče pomembna spodbuda podjetjem, ki niso iz regije, za naložbe v Posarju. Prav tako je to spodbuda za širitve in nadaljnje naložbe podjetij, ki so že prisotna v regiji. Trdi, da bi zvezna dežela Posarje ob upoštevanju svojega težkega proračunskega položaja znova razmislila o podpori za letališče, če spodbujevalnega učinka ne bi bilo. Nazadnje, Nemčija znova poudarja, da to ne vpliva na obratovanje letališča Zweibrücken. |
| --- | --- |

(138)

Kar zadeva spodbujevalni učinek, Nemčija pojasnjuje, da je letališče pomembna spodbuda podjetjem, ki niso iz regije, za naložbe v Posarju. Prav tako je to spodbuda za širitve in nadaljnje naložbe podjetij, ki so že prisotna v regiji. Trdi, da bi zvezna dežela Posarje ob upoštevanju svojega težkega proračunskega položaja znova razmislila o podpori za letališče, če spodbujevalnega učinka ne bi bilo. Nazadnje, Nemčija znova poudarja, da to ne vpliva na obratovanje letališča Zweibrücken.

3.2   PRENOS RAZLIČNIH ZEMLJIŠČ NA DRUŽBO FSBESITZG

3.2.1   OBSTOJ POMOČI

| (139) | Nemčija meni, da je bil prenos zemljišč opravljen za namene varnosti in da je spadal na področje javne politike, zato ne spada na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe. Natančneje, trdi, da so bila po spremembi vzletno–pristajalne steze prenesena zemljišča potrebna za razširitev območij varnosti in varovanja ob koncih vzletno–pristajalne steze in prilagoditev obstoječe zaščitne ograje. Po mnenju Nemčije je zavarovanje območja letališča v javnem interesu in pomeni nalogo javne oblasti, ne gospodarsko dejavnost. Podlaga za te varnostne ukrepe so bile zakonodajne spremembe po dogodkih 11. septembra 2001 v Združenih državah Amerike. |
| --- | --- |

(139)

Nemčija meni, da je bil prenos zemljišč opravljen za namene varnosti in da je spadal na področje javne politike, zato ne spada na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe. Natančneje, trdi, da so bila po spremembi vzletno–pristajalne steze prenesena zemljišča potrebna za razširitev območij varnosti in varovanja ob koncih vzletno–pristajalne steze in prilagoditev obstoječe zaščitne ograje. Po mnenju Nemčije je zavarovanje območja letališča v javnem interesu in pomeni nalogo javne oblasti, ne gospodarsko dejavnost. Podlaga za te varnostne ukrepe so bile zakonodajne spremembe po dogodkih 11. septembra 2001 v Združenih državah Amerike.

| (140) | Nemčija poleg tega trdi, da prenosi zemljišč po letu 2000 v skupni vrednosti [...] nikakor niso izkrivljali konkurence ali vplivali na trgovino iz istih razlogov, kot so bili navedeni v zvezi z ukrepi splošnega financiranja. Glede na majhno vrednost prenosov zemljišč naj bi ti spadali pod uredbo de minimis. |
| --- | --- |

(140)

Nemčija poleg tega trdi, da prenosi zemljišč po letu 2000 v skupni vrednosti [...] nikakor niso izkrivljali konkurence ali vplivali na trgovino iz istih razlogov, kot so bili navedeni v zvezi z ukrepi splošnega financiranja. Glede na majhno vrednost prenosov zemljišč naj bi ti spadali pod uredbo de minimis.

3.3   JAMSTVA ZA POSOJILA V KORIST DRUŽB VH SAAR IN FSBESITZG

3.3.1   OBSTOJ POMOČI

| (141) | V sklepu o začetku postopka se je domnevalo, da je bilo od treh znanih jamstev za družbo FSBesitzG samo eno odobreno po letu 2000. Vendar Nemčija pojasnjuje, da je bilo zadevno jamstvo dejansko odobreno v letu 1999, tj. pred ključno sodbo Aéroports de Paris. Trdi torej, da nobeno od treh jamstev ni moglo pomeniti ukrepa državne pomoči. Če bi Komisija vseeno ugotovila, da so navedena jamstva pomenila državno pomoč, Nemčija trdi, da bi jih bilo treba oceniti kot obstoječo pomoč, tako da bi kakršna koli odločitev Komisije učinkovala samo ex nunc. |
| --- | --- |

(141)

V sklepu o začetku postopka se je domnevalo, da je bilo od treh znanih jamstev za družbo FSBesitzG samo eno odobreno po letu 2000. Vendar Nemčija pojasnjuje, da je bilo zadevno jamstvo dejansko odobreno v letu 1999, tj. pred ključno sodbo Aéroports de Paris. Trdi torej, da nobeno od treh jamstev ni moglo pomeniti ukrepa državne pomoči. Če bi Komisija vseeno ugotovila, da so navedena jamstva pomenila državno pomoč, Nemčija trdi, da bi jih bilo treba oceniti kot obstoječo pomoč, tako da bi kakršna koli odločitev Komisije učinkovala samo ex nunc.

| (142) | V zvezi s priporočilnima pismoma se Nemčija sklicuje na svojo obrazložitev v zvezi z ukrepom splošnega financiranja v korist letališča (uvodne izjave 93 do 121) in trdi, da se uporablja tudi v tem okviru. |
| --- | --- |

(142)

V zvezi s priporočilnima pismoma se Nemčija sklicuje na svojo obrazložitev v zvezi z ukrepom splošnega financiranja v korist letališča (uvodne izjave 93 do 121) in trdi, da se uporablja tudi v tem okviru.

3.3.2   ZDRUŽLJIVOST

| (143) | Nemčija trdi, da bi bili ukrepi, če bi bili opredeljeni kot državna pomoč, združljivi z notranjim trgom na podlagi pogojev iz smernic za letalski sektor iz leta 2005. V zvezi s tem se sklicuje na argumente, predstavljene v zvezi z ukrepom splošnega financiranja, in trdi, da se uporabljajo tudi v tem okviru. |
| --- | --- |

(143)

Nemčija trdi, da bi bili ukrepi, če bi bili opredeljeni kot državna pomoč, združljivi z notranjim trgom na podlagi pogojev iz smernic za letalski sektor iz leta 2005. V zvezi s tem se sklicuje na argumente, predstavljene v zvezi z ukrepom splošnega financiranja, in trdi, da se uporabljajo tudi v tem okviru.

3.4   NAJEMNA POGODBA MED DRUŽBAMA FSBESITZG IN FSBG

3.4.1   OBSTOJ POMOČI

| (144) | Nemčija razlikuje med najemno pogodbo, sklenjeno leta 1997, ki je veljala do 1. julija 2006, in najemno pogodbo, ki je veljala od 1. julija 2006 do združitve družb FSBesitzG in FSBG. |
| --- | --- |

(144)

Nemčija razlikuje med najemno pogodbo, sklenjeno leta 1997, ki je veljala do 1. julija 2006, in najemno pogodbo, ki je veljala od 1. julija 2006 do združitve družb FSBesitzG in FSBG.

| (145) | V zvezi z najemno pogodbo iz leta 1997 zatrjuje, da bi bila opredeljena kot obstoječa pomoč, če bi bilo ugotovljeno, da pomeni državno pomoč. Če bi Komisija ugotovila, da ta pogodba pomeni nezdružljivo državno pomoč, bi taka odločitev učinkovala samo za prihodnost, ne za preteklost. |
| --- | --- |

(145)

V zvezi z najemno pogodbo iz leta 1997 zatrjuje, da bi bila opredeljena kot obstoječa pomoč, če bi bilo ugotovljeno, da pomeni državno pomoč. Če bi Komisija ugotovila, da ta pogodba pomeni nezdružljivo državno pomoč, bi taka odločitev učinkovala samo za prihodnost, ne za preteklost.

| (146) | V zvezi z najemno pogodbo iz leta 2006 Nemčija trdi, da je ta pogodba pomenila samo spremembo obstoječe pomoči in je ni bilo mogoče opredeliti kot novo pomoč. Poudarja zlasti, da se zakon, na podlagi katerega je bilo mogoče skleniti tako najemno pogodbo, ni spremenil. Trdi, da bi bila za opredelitev pomoči kot nove pomoči potrebna sprememba zakonodajne podlage. |
| --- | --- |

(146)

V zvezi z najemno pogodbo iz leta 2006 Nemčija trdi, da je ta pogodba pomenila samo spremembo obstoječe pomoči in je ni bilo mogoče opredeliti kot novo pomoč. Poudarja zlasti, da se zakon, na podlagi katerega je bilo mogoče skleniti tako najemno pogodbo, ni spremenil. Trdi, da bi bila za opredelitev pomoči kot nove pomoči potrebna sprememba zakonodajne podlage.

| (147) | Nemčija poleg tega zatrjuje, da je bila najemna pogodba iz leta 2006 v skladu s takratnimi tržnimi pogoji. Trdi, da variabilna najemnina ni bila neobičajna in da nič ne kaže na to, da je bil dejanski zaračunani znesek nenavadno nizek. Poleg tega navaja, da je variabilna najemnina pomenila tudi možnost pridobitve bistveno višjih najemnin kot na podlagi predhodne pogodbe. Trdi, da se je z najemno pogodbo iz leta 2006 izboljšala sposobnost delovanja družbe FSBG. Nazadnje, Nemčija trdi, da je bilo v interesu družbe FSBesitzG, da družbo Fraport obdrži kot delničarja, saj je vključenost navedene družbe omogočala dostop do znanja in ustvarjala sinergije. |
| --- | --- |

(147)

Nemčija poleg tega zatrjuje, da je bila najemna pogodba iz leta 2006 v skladu s takratnimi tržnimi pogoji. Trdi, da variabilna najemnina ni bila neobičajna in da nič ne kaže na to, da je bil dejanski zaračunani znesek nenavadno nizek. Poleg tega navaja, da je variabilna najemnina pomenila tudi možnost pridobitve bistveno višjih najemnin kot na podlagi predhodne pogodbe. Trdi, da se je z najemno pogodbo iz leta 2006 izboljšala sposobnost delovanja družbe FSBG. Nazadnje, Nemčija trdi, da je bilo v interesu družbe FSBesitzG, da družbo Fraport obdrži kot delničarja, saj je vključenost navedene družbe omogočala dostop do znanja in ustvarjala sinergije.

| (148) | Vsekakor Nemčija trdi, da čeprav ni na voljo dokumentov, ki bi dokazovali, kako so se najemnine izračunavale, dejanski znesek najemnine ni bil pomemben, saj je tesna povezava med družbama FSBesitzG in FSBG pomenila, da je bil splošni gospodarski učinek nevtralen. Višja najemnina bi privedla do tega, da bi družba FSBesitzG prejela manj sredstev od družbe vh Saar, medtem ko bi bila nižja najemnina izravnana z večjimi prenosi z družbe vh Saar. |
| --- | --- |

(148)

Vsekakor Nemčija trdi, da čeprav ni na voljo dokumentov, ki bi dokazovali, kako so se najemnine izračunavale, dejanski znesek najemnine ni bil pomemben, saj je tesna povezava med družbama FSBesitzG in FSBG pomenila, da je bil splošni gospodarski učinek nevtralen. Višja najemnina bi privedla do tega, da bi družba FSBesitzG prejela manj sredstev od družbe vh Saar, medtem ko bi bila nižja najemnina izravnana z večjimi prenosi z družbe vh Saar.

| (149) | Kar zadeva izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino, se Nemčija sklicuje na argumente, predstavljene v zvezi s tem v okviru ukrepov splošnega financiranja, in trdi, da se uporabljajo tudi v tem okviru. |
| --- | --- |

(149)

Kar zadeva izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino, se Nemčija sklicuje na argumente, predstavljene v zvezi s tem v okviru ukrepov splošnega financiranja, in trdi, da se uporabljajo tudi v tem okviru.

3.5   POPUSTI ZA LETALSKE PREVOZNIKE

3.5.1   OBSTOJ POMOČI

| (150) | Nemčija trdi, da so bili popusti za letališke pristojbine, uvedeni leta 2007, ekonomsko razumni, da z njimi ni bila dodeljena selektivna prednost in da niso izkrivljali konkurence ali vplivali na trgovino. |
| --- | --- |

(150)

Nemčija trdi, da so bili popusti za letališke pristojbine, uvedeni leta 2007, ekonomsko razumni, da z njimi ni bila dodeljena selektivna prednost in da niso izkrivljali konkurence ali vplivali na trgovino.

Preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu

| (151) | Po odhodu družbe Hapag Lloyd/TUIFly leta 2006 se je število potnikov na letališču Saarbrücken zmanjšalo za 30 %. Po mnenju Nemčije so bili v takih okoliščinah potrebni ukrepi za zagotovitev ustrezne srednje– in dolgoročne uporabe obstoječe zmogljivosti ter ohranitev konkurenčnosti in privlačnosti letališča. Predhodni seznam pristojbin se je izkazal za konkurenčno neugodnega, saj je imelo letališče med vsemi letališči v Nemčiji najvišje pristojbine. Nemčija trdi, da so popusti dejansko privedli do stalnega povečevanja števila potnikov po letu 2006. Pozitivni učinek popustov ponazarja z odločitvijo družbe Air Berlin, da bo začela leteti z letališča Saarbrücken, ki pa jo je sprejela šele po uvedbi popustov. |
| --- | --- |

(151)

Po odhodu družbe Hapag Lloyd/TUIFly leta 2006 se je število potnikov na letališču Saarbrücken zmanjšalo za 30 %. Po mnenju Nemčije so bili v takih okoliščinah potrebni ukrepi za zagotovitev ustrezne srednje– in dolgoročne uporabe obstoječe zmogljivosti ter ohranitev konkurenčnosti in privlačnosti letališča. Predhodni seznam pristojbin se je izkazal za konkurenčno neugodnega, saj je imelo letališče med vsemi letališči v Nemčiji najvišje pristojbine. Nemčija trdi, da so popusti dejansko privedli do stalnega povečevanja števila potnikov po letu 2006. Pozitivni učinek popustov ponazarja z odločitvijo družbe Air Berlin, da bo začela leteti z letališča Saarbrücken, ki pa jo je sprejela šele po uvedbi popustov.

| (152) | Nemčija svojo trditev, da so bili popusti ekonomsko razumni, podpira s trditvijo, da so bili odobreni samo novim letalskim prevoznikom ali za nove proge. Zatrjuje, da je bilo zato mogoče pričakovati, da popusti ne bodo imeli takojšnjega učinka na status quo, ampak bodo privedli do povečanja števila potnikov v prihodnosti. Ekonomska razumnost naj bi izhajala tudi iz dejstva, da popusti niso smeli presegati 50 % naložbenih stroškov novega letalskega prevoznika ali nove proge. |
| --- | --- |

(152)

Nemčija svojo trditev, da so bili popusti ekonomsko razumni, podpira s trditvijo, da so bili odobreni samo novim letalskim prevoznikom ali za nove proge. Zatrjuje, da je bilo zato mogoče pričakovati, da popusti ne bodo imeli takojšnjega učinka na status quo, ampak bodo privedli do povečanja števila potnikov v prihodnosti. Ekonomska razumnost naj bi izhajala tudi iz dejstva, da popusti niso smeli presegati 50 % naložbenih stroškov novega letalskega prevoznika ali nove proge.

| (153) | Nemčija ob zatrjevanju, da so bili popusti ekonomsko razumni, trdi, da glede na to, da so bili ponujeni vsem letalskim prevoznikom, ni bilo mogoče opraviti natančnih predhodnih izračunov stroškov in koristi popustov. Po drugi strani stroški zaprtja letališča niso bili ocenjeni, ker se zaprtje nikoli ni štelo za sprejemljivo možnost. |
| --- | --- |

(153)

Nemčija ob zatrjevanju, da so bili popusti ekonomsko razumni, trdi, da glede na to, da so bili ponujeni vsem letalskim prevoznikom, ni bilo mogoče opraviti natančnih predhodnih izračunov stroškov in koristi popustov. Po drugi strani stroški zaprtja letališča niso bili ocenjeni, ker se zaprtje nikoli ni štelo za sprejemljivo možnost.

Selektivnost

| (154) | Nemčija se sklicuje na dejstvo, da so bili popusti, uvedeni leta 2007, na voljo vsem letalskim prevoznikom, in trdi, da ukrep ni bil selektiven. Objavljeni seznam pristojbin, katerega del so bili popusti, je bil splošen in abstrakten, popusti so se samodejno uporabili za vse letalske prevoznike, ki so leteli z letališča Saarbrücken in so predložili ustrezne podatke, letališče pa ni imelo diskrecijske pravice pri uporabi popustov. |
| --- | --- |

(154)

Nemčija se sklicuje na dejstvo, da so bili popusti, uvedeni leta 2007, na voljo vsem letalskim prevoznikom, in trdi, da ukrep ni bil selektiven. Objavljeni seznam pristojbin, katerega del so bili popusti, je bil splošen in abstrakten, popusti so se samodejno uporabili za vse letalske prevoznike, ki so leteli z letališča Saarbrücken in so predložili ustrezne podatke, letališče pa ni imelo diskrecijske pravice pri uporabi popustov.

| (155) | Nemčija trdi, da je bil namen popustov povečati privlačnost letališča Saarbrücken, in ne dajati prednost določenemu letalskemu prevozniku. Dejansko selektivnost naj bi izključevalo tudi dejstvo, da so se enake pristojbine uporabljale za vse zrakoplove, ki so presegali 5  700 kg največje vzletne mase (MTOV), s čimer so se vsi komercialni zrakoplovi obravnavali enako, ter da ni bilo razlikovanja med notranjimi in mednarodnimi leti. Nazadnje, pri popustih tudi ni bilo razlikovanja na podlagi števila pristankov. |
| --- | --- |

(155)

Nemčija trdi, da je bil namen popustov povečati privlačnost letališča Saarbrücken, in ne dajati prednost določenemu letalskemu prevozniku. Dejansko selektivnost naj bi izključevalo tudi dejstvo, da so se enake pristojbine uporabljale za vse zrakoplove, ki so presegali 5  700 kg največje vzletne mase (MTOV), s čimer so se vsi komercialni zrakoplovi obravnavali enako, ter da ni bilo razlikovanja med notranjimi in mednarodnimi leti. Nazadnje, pri popustih tudi ni bilo razlikovanja na podlagi števila pristankov.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (156) | Kar zadeva izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino, se Nemčija sklicuje na argumente, predstavljene v zvezi s tem pri ukrepih splošnega financiranja, in trdi, da se uporabljajo tudi v tem okviru. |
| --- | --- |

(156)

Kar zadeva izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino, se Nemčija sklicuje na argumente, predstavljene v zvezi s tem pri ukrepih splošnega financiranja, in trdi, da se uporabljajo tudi v tem okviru.

3.6   ZAGONSKA POMOČ ZA DRUŽBO CIRRUS AIRLINES

3.6.1   OBSTOJ POMOČI

| (157) | Nemčija trdi, da je družba FSBesitzG pri sklenitvi pogodbe z družbo Cirrus ravnala tako, kot bi lahko ravnal zasebni vlagatelj, tako da plačila za družbo Cirrus niso pomenila državne pomoči. Poleg tega zatrjuje, da ukrep ni izkrivljal konkurence in vplival na trgovino. |
| --- | --- |

(157)

Nemčija trdi, da je družba FSBesitzG pri sklenitvi pogodbe z družbo Cirrus ravnala tako, kot bi lahko ravnal zasebni vlagatelj, tako da plačila za družbo Cirrus niso pomenila državne pomoči. Poleg tega zatrjuje, da ukrep ni izkrivljal konkurence in vplival na trgovino.

Preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu

| (158) | Po navedbah Nemčije je bil namen pogodbe z družbo Cirrus doseči povečanje števila potnikov. Povečalo naj bi se zaradi večje pogostosti letov v [...] in uporabe sodobnejših zrakoplovov. Večja pogostost letov in obveznost uporabe sodobnih zrakoplovov sta bili namenjeni predvsem povečanju udobja in prilagodljivosti za poslovne potnike. |
| --- | --- |

(158)

Po navedbah Nemčije je bil namen pogodbe z družbo Cirrus doseči povečanje števila potnikov. Povečalo naj bi se zaradi večje pogostosti letov v [...] in uporabe sodobnejših zrakoplovov. Večja pogostost letov in obveznost uporabe sodobnih zrakoplovov sta bili namenjeni predvsem povečanju udobja in prilagodljivosti za poslovne potnike.

| (159) | Nemčija trdi, da pogoste spremembe pogodbe dokazujejo, da je družba FSBesitzG natančno spremljala gospodarski razvoj in se je lahko hitro odzvala na gospodarske potrebe. Kratek odpovedni rok pogodbe (30 dni) se zdi dodaten dokaz osredotočenosti družbe FSBesitzG na ekonomsko vzdržnost pogodbe, saj je lahko pogodbo odpovedala, če ciljev ne bi bilo mogoče doseči. Dolgoročna donosnost naj bi bila nazadnje okrepljena z določitvijo družbe Cirrus za domačega prevoznika na letališču Saarbrücken. Vendar po navedbah Nemčije natančni podatki o pričakovanih stroških in koristih niso na voljo. |
| --- | --- |

(159)

Nemčija trdi, da pogoste spremembe pogodbe dokazujejo, da je družba FSBesitzG natančno spremljala gospodarski razvoj in se je lahko hitro odzvala na gospodarske potrebe. Kratek odpovedni rok pogodbe (30 dni) se zdi dodaten dokaz osredotočenosti družbe FSBesitzG na ekonomsko vzdržnost pogodbe, saj je lahko pogodbo odpovedala, če ciljev ne bi bilo mogoče doseči. Dolgoročna donosnost naj bi bila nazadnje okrepljena z določitvijo družbe Cirrus za domačega prevoznika na letališču Saarbrücken. Vendar po navedbah Nemčije natančni podatki o pričakovanih stroških in koristih niso na voljo.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (160) | Kar zadeva izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino, se Nemčija sklicuje na argumente v zvezi s popusti za letališke pristojbine, uvedenimi leta 2007, in trdi, da se navedeni argumenti uporabljajo tudi v tem okviru. |
| --- | --- |

(160)

Kar zadeva izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino, se Nemčija sklicuje na argumente v zvezi s popusti za letališke pristojbine, uvedenimi leta 2007, in trdi, da se navedeni argumenti uporabljajo tudi v tem okviru.

3.6.2   ZDRUŽLJIVOST

| (161) | Nemčija trdi, da je mogoče plačila za družbo Cirrus, tudi če bi bilo ugotovljeno, da pomenijo državno pomoč, utemeljiti kot združljivo zagonsko pomoč na podlagi pogojev iz smernic za letalski sektor iz leta 2005 in člena 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(161)

Nemčija trdi, da je mogoče plačila za družbo Cirrus, tudi če bi bilo ugotovljeno, da pomenijo državno pomoč, utemeljiti kot združljivo zagonsko pomoč na podlagi pogojev iz smernic za letalski sektor iz leta 2005 in člena 107(3)(c) Pogodbe.

| (162) | Nemčija ponovno navaja, da je pogodba z družbo Cirrus privedla do povečanja pogostosti letov tega letalskega prevoznika na progi [...], da je družba FSBesitzG navedeno pogodbo sklenila z namenom, da bo ta donosna, in da vpliva povečanja pogostosti na druge proge ni bilo mogoče raziskati, ker ni noben drug letalski prevoznik iz Saarbrückna letel v [...], ter trdi, da so zadevni pogoji izpolnjeni. Nadalje pojasnjuje, da ni bilo drugih hitrih povezav med Saarbrücknom in [...] ter da se plačila na podlagi pogodbe niso seštevala s popusti za letališke pristojbine (seznam pristojbin s popusti je začel veljati šele, ko se je pogodba z družbo Cirrus že iztekla). Nazadnje Nemčija pojasnjuje, da obstoj pogodbe ni bil objavljen (na seznamu ali drugače) in da ni bil določen posebni mehanizem za pritožbe, saj se ji ni zdelo, da pogodba vsebuje elemente državne pomoči. |
| --- | --- |

(162)

Nemčija ponovno navaja, da je pogodba z družbo Cirrus privedla do povečanja pogostosti letov tega letalskega prevoznika na progi [...], da je družba FSBesitzG navedeno pogodbo sklenila z namenom, da bo ta donosna, in da vpliva povečanja pogostosti na druge proge ni bilo mogoče raziskati, ker ni noben drug letalski prevoznik iz Saarbrückna letel v [...], ter trdi, da so zadevni pogoji izpolnjeni. Nadalje pojasnjuje, da ni bilo drugih hitrih povezav med Saarbrücknom in [...] ter da se plačila na podlagi pogodbe niso seštevala s popusti za letališke pristojbine (seznam pristojbin s popusti je začel veljati šele, ko se je pogodba z družbo Cirrus že iztekla). Nazadnje Nemčija pojasnjuje, da obstoj pogodbe ni bil objavljen (na seznamu ali drugače) in da ni bil določen posebni mehanizem za pritožbe, saj se ji ni zdelo, da pogodba vsebuje elemente državne pomoči.

3.7   SPORAZUM O TRŽENJU Z DRUŽBO AIR BERLIN

3.7.1   OBSTOJ POMOČI

| (163) | Nemčija trdi, da je bil sporazum o trženju z družbo Air Berlin sklenjen v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu in da družbi Air Berlin ne daje prednosti v smislu člena 107(1) Pogodbe. Poleg tega zatrjuje, da ukrep ni izkrivljal konkurence in vplival na trgovino. |
| --- | --- |

(163)

Nemčija trdi, da je bil sporazum o trženju z družbo Air Berlin sklenjen v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu in da družbi Air Berlin ne daje prednosti v smislu člena 107(1) Pogodbe. Poleg tega zatrjuje, da ukrep ni izkrivljal konkurence in vplival na trgovino.

Preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu

| (164) | Družba FSG je pred sklenitvijo pogodbe z družbo Air Berlin ocenila stroške in pričakovane prihodke ter ugotovila, da je sporazum donosen za letališče. Nemčija pojasnjuje, da čeprav prvotna pričakovanja niso bila v celoti izpolnjena, ekstrapolacija razpoložljivih dejanskih podatkov kaže, da je sporazum še vedno nedvomno donosen. |
| --- | --- |

(164)

Družba FSG je pred sklenitvijo pogodbe z družbo Air Berlin ocenila stroške in pričakovane prihodke ter ugotovila, da je sporazum donosen za letališče. Nemčija pojasnjuje, da čeprav prvotna pričakovanja niso bila v celoti izpolnjena, ekstrapolacija razpoložljivih dejanskih podatkov kaže, da je sporazum še vedno nedvomno donosen.

| (165) | V tem okviru Nemčija izpodbija namigovanje iz sklepa o začetku postopka, da sporazum o trženju ni imel prave vrednosti za letališče, razen da se je povečalo število potnikov na letih družbe Air Berlin. Trdi, da se z dejavnostmi trženja, dogovorjenimi v sporazumu, krepi prepoznavnost letališča in opozarja na regijo kot turistično destinacijo, kar prinaša tudi možnost ustvarjanja dodatnih (neletalskih) prihodkov. Nemčija pojasnjuje, da kadar letalski prevoznik oglašuje destinacijo, potrošniki zaznajo ne samo dejstvo, da ta letalski prevoznik leti na to destinacijo, ampak se tudi na splošno seznanijo z regijo kot turistično destinacijo. |
| --- | --- |

(165)

V tem okviru Nemčija izpodbija namigovanje iz sklepa o začetku postopka, da sporazum o trženju ni imel prave vrednosti za letališče, razen da se je povečalo število potnikov na letih družbe Air Berlin. Trdi, da se z dejavnostmi trženja, dogovorjenimi v sporazumu, krepi prepoznavnost letališča in opozarja na regijo kot turistično destinacijo, kar prinaša tudi možnost ustvarjanja dodatnih (neletalskih) prihodkov. Nemčija pojasnjuje, da kadar letalski prevoznik oglašuje destinacijo, potrošniki zaznajo ne samo dejstvo, da ta letalski prevoznik leti na to destinacijo, ampak se tudi na splošno seznanijo z regijo kot turistično destinacijo.

| (166) | Nemčija izpodbija tudi predhodno ugotovitev iz sklepa o začetku postopka, da so bili s sporazumom o trženju dejansko uvedeni dodatni posebni popusti za družbo Air Berlin. Navaja, da je sporazum o trženju imel pravo ekonomsko vrednost za letališče, tako da bi ga sklenil tudi zasebni vlagatelj, saj naj bi bil donosen že po treh letih. |
| --- | --- |

(166)

Nemčija izpodbija tudi predhodno ugotovitev iz sklepa o začetku postopka, da so bili s sporazumom o trženju dejansko uvedeni dodatni posebni popusti za družbo Air Berlin. Navaja, da je sporazum o trženju imel pravo ekonomsko vrednost za letališče, tako da bi ga sklenil tudi zasebni vlagatelj, saj naj bi bil donosen že po treh letih.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (167) | Kar zadeva izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino, se Nemčija sklicuje na argumente v zvezi s popusti za letališke pristojbine, uvedenimi leta 2007, in trdi, da se navedeni argumenti uporabljajo tudi v tem okviru. |
| --- | --- |

(167)

Kar zadeva izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino, se Nemčija sklicuje na argumente v zvezi s popusti za letališke pristojbine, uvedenimi leta 2007, in trdi, da se navedeni argumenti uporabljajo tudi v tem okviru.

4.   PRIPOMBE DRUŽBE AIR BERLIN

| (168) | Družba Air Berlin pred utemeljevanjem, da sta ukrepa, ki neposredno vplivata nanjo – splošni seznam popustov za letališke pristojbine in sporazum o trženju, sklenjen med družbama FSG in Air Berlin –, v skladu s pravili o državni pomoči, najprej na splošno pripominja, da po njenem mnenju v regiji Saarbrücken obstaja dejansko povpraševanje po storitvah zračnega prevoza. Poudarja, da je na letih družbe Air Berlin v [...] in [...] „stopnja zasedenosti sedežev“ primerljiva s stopnjo na njenih letih na iste destinacije iz [...]. Poleg tega meni, da ne bi bilo nobeno drugo obstoječe letališče v regiji uspešna alternativa letališču Saarbrücken, kar torej izključuje vpliv na trgovino. Zlasti poudarja, da ni sosednjih letališč [...] nikoli štela za alternativno bazo, saj na njih povpraševanje po letih v [...], počitniško destinacijo, ki je priljubljena predvsem pri nemških turistih, ni primerljivo s povpraševanjem po letih na take destinacije z letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(168)

Družba Air Berlin pred utemeljevanjem, da sta ukrepa, ki neposredno vplivata nanjo – splošni seznam popustov za letališke pristojbine in sporazum o trženju, sklenjen med družbama FSG in Air Berlin –, v skladu s pravili o državni pomoči, najprej na splošno pripominja, da po njenem mnenju v regiji Saarbrücken obstaja dejansko povpraševanje po storitvah zračnega prevoza. Poudarja, da je na letih družbe Air Berlin v [...] in [...] „stopnja zasedenosti sedežev“ primerljiva s stopnjo na njenih letih na iste destinacije iz [...]. Poleg tega meni, da ne bi bilo nobeno drugo obstoječe letališče v regiji uspešna alternativa letališču Saarbrücken, kar torej izključuje vpliv na trgovino. Zlasti poudarja, da ni sosednjih letališč [...] nikoli štela za alternativno bazo, saj na njih povpraševanje po letih v [...], počitniško destinacijo, ki je priljubljena predvsem pri nemških turistih, ni primerljivo s povpraševanjem po letih na take destinacije z letališča Saarbrücken.

4.1   POPUSTI ZA LETALSKE PREVOZNIKE

| (169) | V zvezi s popusti, vključenimi na seznam letaliških pristojbin iz leta 2007, družba Air Berlin tako kot Nemčija trdi, da popustov zaradi njihove splošnosti in abstraktnosti ni bilo mogoče šteti za selektivne. Če je letalski prevoznik izpolnjeval navedene pogoje, so bili popusti odobreni brez kakršne koli diskrecijske presoje letališča. |
| --- | --- |

(169)

V zvezi s popusti, vključenimi na seznam letaliških pristojbin iz leta 2007, družba Air Berlin tako kot Nemčija trdi, da popustov zaradi njihove splošnosti in abstraktnosti ni bilo mogoče šteti za selektivne. Če je letalski prevoznik izpolnjeval navedene pogoje, so bili popusti odobreni brez kakršne koli diskrecijske presoje letališča.

| (170) | Družba Air Berlin poleg tega izpodbija dejstvo, da obstaja konkurenca med letalskimi prevozniki iz različnih držav članic. Navaja, da z letališča Saarbrücken leti samo en letalski prevoznik iz druge države članice, in trdi, da domneva, da ukrepi vplivajo na trgovino, ne vzdrži. |
| --- | --- |

(170)

Družba Air Berlin poleg tega izpodbija dejstvo, da obstaja konkurenca med letalskimi prevozniki iz različnih držav članic. Navaja, da z letališča Saarbrücken leti samo en letalski prevoznik iz druge države članice, in trdi, da domneva, da ukrepi vplivajo na trgovino, ne vzdrži.

| (171) | Trdi tudi, da sistem popustov izpolnjuje vse pogoje iz sodbe Sodišča v zadevi Charleroi, in sicer da so popusti časovno omejeni, degresivni in ne na voljo za več kot 50 % dejanskih zagonskih stroškov in stroškov trženja. |
| --- | --- |

(171)

Trdi tudi, da sistem popustov izpolnjuje vse pogoje iz sodbe Sodišča v zadevi Charleroi, in sicer da so popusti časovno omejeni, degresivni in ne na voljo za več kot 50 % dejanskih zagonskih stroškov in stroškov trženja.

| (172) | Nazadnje, družba Air Berlin trdi, da letališke pristojbine na letališču Saarbrücken v primerjavi z drugimi nemškimi letališči niso posebno nizke. Trdi, da so potniške pristojbine med [...] in [...] nižje v [...]. |
| --- | --- |

(172)

Nazadnje, družba Air Berlin trdi, da letališke pristojbine na letališču Saarbrücken v primerjavi z drugimi nemškimi letališči niso posebno nizke. Trdi, da so potniške pristojbine med [...] in [...] nižje v [...].

4.2   SPORAZUM O TRŽENJU Z DRUŽBO AIR BERLIN

| (173) | Družba Air Berlin pojasnjuje, da povečanje števila potnikov od sklenitve sporazuma potrjuje takratna pričakovanja. Na podlagi tega je bilo mogoče domnevati, da se bo povečanje letalskih in neletalskih prihodkov, ki ga je družba FSG želela doseči s tem sporazumom, uresničilo. |
| --- | --- |

(173)

Družba Air Berlin pojasnjuje, da povečanje števila potnikov od sklenitve sporazuma potrjuje takratna pričakovanja. Na podlagi tega je bilo mogoče domnevati, da se bo povečanje letalskih in neletalskih prihodkov, ki ga je družba FSG želela doseči s tem sporazumom, uresničilo.

| (174) | Družba Air Berlin nadalje navaja različne povezave, na voljo prek [...], in tudi različne dejavnosti trženja, ki se jih je lotila za oglaševanje letališča Saarbrücken. Trdi, da imajo povečana pogostost letov, privlačne povezave in oglaševanje letališča Saarbrücken kot počitniške in poslovne destinacije zelo veliko vrednost za letališče in regijo kot celoto. Po mnenju družbe Air Berlin je torej sporazum ekonomsko razumen za letališče, tako da bi ga lahko sklenil tudi zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(174)

Družba Air Berlin nadalje navaja različne povezave, na voljo prek [...], in tudi različne dejavnosti trženja, ki se jih je lotila za oglaševanje letališča Saarbrücken. Trdi, da imajo povečana pogostost letov, privlačne povezave in oglaševanje letališča Saarbrücken kot počitniške in poslovne destinacije zelo veliko vrednost za letališče in regijo kot celoto. Po mnenju družbe Air Berlin je torej sporazum ekonomsko razumen za letališče, tako da bi ga lahko sklenil tudi zasebni vlagatelj.

5.   OCENA

5.1   FINANCIRANJE DRUŽB VH SAAR, FSG IN FSBESITZG (KAPITALSKE INJEKCIJE V DRUŽBO VH SAAR, KAPITALSKE INJEKCIJE V DRUŽBO FSBESITZG/FSG ZA KRITJE IZGUB)

| (175) | Financiranje družb vh Saar, FSG in FSBesitzG, ki se ocenjuje, je vključevalo naslednje ukrepe: družba vh Saar je vložila kapital v družbo FSBesitzG/FSG, da bi krila njene izgube. Družba vh Saar je to financirala s kapitalskimi injekcijami, ki jih je prejela od zvezne dežele Posarje, in drugimi prihodki. |
| --- | --- |

(175)

Financiranje družb vh Saar, FSG in FSBesitzG, ki se ocenjuje, je vključevalo naslednje ukrepe: družba vh Saar je vložila kapital v družbo FSBesitzG/FSG, da bi krila njene izgube. Družba vh Saar je to financirala s kapitalskimi injekcijami, ki jih je prejela od zvezne dežele Posarje, in drugimi prihodki.

5.1.1   OBSTOJ POMOČI

| (176) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(176)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (177) | Merila iz člena 107(1) Pogodbe so kumulativna. Za ugotovitev, ali zadevni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. Finančna podpora mora namreč:






  (a) | biti dodeljena s strani države ali iz državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(177)

Merila iz člena 107(1) Pogodbe so kumulativna. Za ugotovitev, ali zadevni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. Finančna podpora mora namreč:

(a)

biti dodeljena s strani države ali iz državnih sredstev;

| (b) | dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; |
| --- | --- |

(b)

dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga;

| (c) | izkrivljati konkurenco ali ustvarjati možnost izkrivljanja konkurence in |
| --- | --- |

(c)

izkrivljati konkurenco ali ustvarjati možnost izkrivljanja konkurence in

| (d) | vplivati na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

vplivati na trgovino med državami članicami.

Gospodarska dejavnost in pojem podjetje

| (178) | V skladu z ustaljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti, ali so družbe vh Saar, FSG in FSBesitzG podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. Pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (25). Vsaka dejavnost ponudbe blaga ali storitev na določenem trgu je gospodarska dejavnost (26). |
| --- | --- |

(178)

V skladu z ustaljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti, ali so družbe vh Saar, FSG in FSBesitzG podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. Pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (25). Vsaka dejavnost ponudbe blaga ali storitev na določenem trgu je gospodarska dejavnost (26).

| (179) | Sodišče je v sodbi o „letališču Leipzig–Halle“ potrdilo, da upravljanje letališča za komercialne namene in gradnja letališke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost (27). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarske dejavnosti, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni status ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe, zato se pravila Pogodbe o državni pomoči lahko uporabljajo za prednost, ki mu jo je dodelila država ali ki mu je bila dodeljena iz državnih sredstev (28). |
| --- | --- |

(179)

Sodišče je v sodbi o „letališču Leipzig–Halle“ potrdilo, da upravljanje letališča za komercialne namene in gradnja letališke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost (27). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarske dejavnosti, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni status ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe, zato se pravila Pogodbe o državni pomoči lahko uporabljajo za prednost, ki mu jo je dodelila država ali ki mu je bila dodeljena iz državnih sredstev (28).

| (180) | V zvezi s trenutkom, ko sta gradnja in upravljanje letališča postala gospodarska dejavnost, Komisija opozarja, da zaradi postopnega razvoja tržnih sil v letališkem sektorju ni mogoče določiti natančnega datuma. Vendar je Sodišče Evropske unije priznalo razvojne spremembe v naravi letaliških dejavnosti, Splošno sodišče pa je v sodbi Leipzig/Halle razsodilo, da od leta 2000 ni več mogoče izključiti uporabe pravil o državni pomoči za financiranje letališke infrastrukture. Zato je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot nalogo, ki se uvršča na področje nadzora državnih pomoči. |
| --- | --- |

(180)

V zvezi s trenutkom, ko sta gradnja in upravljanje letališča postala gospodarska dejavnost, Komisija opozarja, da zaradi postopnega razvoja tržnih sil v letališkem sektorju ni mogoče določiti natančnega datuma. Vendar je Sodišče Evropske unije priznalo razvojne spremembe v naravi letaliških dejavnosti, Splošno sodišče pa je v sodbi Leipzig/Halle razsodilo, da od leta 2000 ni več mogoče izključiti uporabe pravil o državni pomoči za financiranje letališke infrastrukture. Zato je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot nalogo, ki se uvršča na področje nadzora državnih pomoči.

| (181) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je infrastrukturo, ki je predmet tega sklepa, od leta 1997 upravljala upravljavka letališča, tj. družba FSBG, medtem ko je bila družba FSBesitzG lastnica letališke infrastrukture in jo je vzdrževala. |
| --- | --- |

(181)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je infrastrukturo, ki je predmet tega sklepa, od leta 1997 upravljala upravljavka letališča, tj. družba FSBG, medtem ko je bila družba FSBesitzG lastnica letališke infrastrukture in jo je vzdrževala.

| (182) | Od leta 2008 je družba FSG lastnica in upravljavka letališča Saarbrücken. Upravljavka letališča – do leta 2008 družba FSBG, od takrat pa družba FSG – uporabnikom zaračunava za uporabo njenih storitev in infrastrukture, medtem ko je lastnica – do leta 2008 družba FSBesitzG – infrastrukturo oddajala v najem upravljavki letališča v zameno za plačilo najemnine. Dejansko lastnica infrastrukture in upravljavka infrastrukture s tem letališko infrastrukturo v Saarbrücknu uporabljata za komercialne namene. Iz tega sledi, da subjekti, ki izkoriščajo to infrastrukturo – družbe FSBesitzG, FSBG in FSG –, od 12. decembra 2000, tj. od datuma sodbe Aéroports de Paris, pomenijo podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(182)

Od leta 2008 je družba FSG lastnica in upravljavka letališča Saarbrücken. Upravljavka letališča – do leta 2008 družba FSBG, od takrat pa družba FSG – uporabnikom zaračunava za uporabo njenih storitev in infrastrukture, medtem ko je lastnica – do leta 2008 družba FSBesitzG – infrastrukturo oddajala v najem upravljavki letališča v zameno za plačilo najemnine. Dejansko lastnica infrastrukture in upravljavka infrastrukture s tem letališko infrastrukturo v Saarbrücknu uporabljata za komercialne namene. Iz tega sledi, da subjekti, ki izkoriščajo to infrastrukturo – družbe FSBesitzG, FSBG in FSG –, od 12. decembra 2000, tj. od datuma sodbe Aéroports de Paris, pomenijo podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (183) | Kar zadeva družbo vh Saar, je Nemčija trdila, da je kot holdinške družbe ni mogoče šteti za podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija opozarja, da v skladu s sodno prakso Sodišča „zgolj imetništvo deležev, čeprav nadzornih, ne zadošča za to, da se opredeli kot gospodarska dejavnost subjekta, ki je njihov imetnik, kadar to povzroči le uresničevanje pravic, vezanih na status delničarja ali družbenika, ter glede na okoliščine primera na prejem dividend, ki so preprost sad lastništva blaga“ (29). Obenem je Sodišče navedlo, da pa je „[n]asprotno [...] subjekt, ki z nadzornim deležem v družbi dejansko izvaja ta nadzor tako, da neposredno ali posredno sodeluje pri njenem upravljanju, treba obravnavati tako, kot da sodeluje pri gospodarski dejavnosti, ki jo opravlja nadzorovano podjetje“. |
| --- | --- |

(183)

Kar zadeva družbo vh Saar, je Nemčija trdila, da je kot holdinške družbe ni mogoče šteti za podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija opozarja, da v skladu s sodno prakso Sodišča „zgolj imetništvo deležev, čeprav nadzornih, ne zadošča za to, da se opredeli kot gospodarska dejavnost subjekta, ki je njihov imetnik, kadar to povzroči le uresničevanje pravic, vezanih na status delničarja ali družbenika, ter glede na okoliščine primera na prejem dividend, ki so preprost sad lastništva blaga“ (29). Obenem je Sodišče navedlo, da pa je „[n]asprotno [...] subjekt, ki z nadzornim deležem v družbi dejansko izvaja ta nadzor tako, da neposredno ali posredno sodeluje pri njenem upravljanju, treba obravnavati tako, kot da sodeluje pri gospodarski dejavnosti, ki jo opravlja nadzorovano podjetje“.

| (184) | Komisija opozarja, da je s statutom določena naloga družbe vh Saar usklajevanje „dejavnosti pri gradnji, širitvi in upravljanju javnih letališč in pristanišč v zvezni deželi Posarje“. Navedeno usklajevanje običajno presega zgolj uresničevanje pravic, povezanih s statusom delničarja. Obenem ni dokazov, da je družba vh Saar dejansko izvajala nadzor ali neposredno sodelovala pri upravljanju družbe FSBesitzG ali FSG. Na podlagi navedenega ni povsem jasno, ali je mogoče družbo vh Saar opredeliti kot podjetje. Vendar Komisija ugotavlja, da lahko glede na preudarke iz uvodne izjave 203 spodaj, tj. da družba vh Saar ni bila deležna prednosti, to vprašanje pusti odprto. |
| --- | --- |

(184)

Komisija opozarja, da je s statutom določena naloga družbe vh Saar usklajevanje „dejavnosti pri gradnji, širitvi in upravljanju javnih letališč in pristanišč v zvezni deželi Posarje“. Navedeno usklajevanje običajno presega zgolj uresničevanje pravic, povezanih s statusom delničarja. Obenem ni dokazov, da je družba vh Saar dejansko izvajala nadzor ali neposredno sodelovala pri upravljanju družbe FSBesitzG ali FSG. Na podlagi navedenega ni povsem jasno, ali je mogoče družbo vh Saar opredeliti kot podjetje. Vendar Komisija ugotavlja, da lahko glede na preudarke iz uvodne izjave 203 spodaj, tj. da družba vh Saar ni bila deležna prednosti, to vprašanje pusti odprto.

Področje javne politike

| (185) | Čeprav je treba družbe FSBesitzG, FSG in FSBG torej šteti za podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba opozoriti, da niso vse dejavnosti lastnika in upravljavca letališča nujno gospodarske (30). |
| --- | --- |

(185)

Čeprav je treba družbe FSBesitzG, FSG in FSBG torej šteti za podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba opozoriti, da niso vse dejavnosti lastnika in upravljavca letališča nujno gospodarske (30).

| (186) | Sodišče (31) je razsodilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Take dejavnosti vključujejo na primer varnost, kontrolo zračnega prometa, dejavnosti policije, carino itd. Financiranje mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi teh dejavnosti, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (32). |
| --- | --- |

(186)

Sodišče (31) je razsodilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Take dejavnosti vključujejo na primer varnost, kontrolo zračnega prometa, dejavnosti policije, carino itd. Financiranje mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi teh dejavnosti, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (32).

| (187) | Zato financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, ali infrastrukture, neposredno povezane s temi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (33). Dejavnosti na letališčih, kot so kontrola zračnega prometa, dejavnosti policije, carine in gasilcev, dejavnosti, ki so potrebne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe, povezane s potrebno infrastrukturo in opremo za izvajanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske dejavnosti (34). |
| --- | --- |

(187)

Zato financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, ali infrastrukture, neposredno povezane s temi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (33). Dejavnosti na letališčih, kot so kontrola zračnega prometa, dejavnosti policije, carine in gasilcev, dejavnosti, ki so potrebne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe, povezane s potrebno infrastrukturo in opremo za izvajanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske dejavnosti (34).

| (188) | Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so tesno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi družbami in upravljavci letališča. V skladu z ustaljeno sodno prakso je namreč prednost dodeljena, kadar javni organi prevzamejo breme stroškov, ki jih imajo podjetja pri izvajanju gospodarskih dejavnosti (35). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalske družbe ali upravljavci letališča krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim družbam ali upravljavcem letališča, ki zagotavljajo enake storitve po pooblastilu istih javnih organov, ni treba kriti teh stroškov, imajo lahko zadnjenavedeni prednost, čeprav te storitve same po sebi veljajo za negospodarske. Zato je treba opraviti analizo pravnega okvira, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v tem pravnem okviru upravljavci letališča ali letalske družbe kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(188)

Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so tesno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi družbami in upravljavci letališča. V skladu z ustaljeno sodno prakso je namreč prednost dodeljena, kadar javni organi prevzamejo breme stroškov, ki jih imajo podjetja pri izvajanju gospodarskih dejavnosti (35). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalske družbe ali upravljavci letališča krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim družbam ali upravljavcem letališča, ki zagotavljajo enake storitve po pooblastilu istih javnih organov, ni treba kriti teh stroškov, imajo lahko zadnjenavedeni prednost, čeprav te storitve same po sebi veljajo za negospodarske. Zato je treba opraviti analizo pravnega okvira, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v tem pravnem okviru upravljavci letališča ali letalske družbe kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti.

| (189) | Nemčija pojasnjuje, da je za naslednje dejavnosti treba šteti, da spadajo na področje javne politike, zaradi česar njihovo izvajanje ne pomeni gospodarske dejavnosti: ukrepi za varnost letališča v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz (zakon o varnosti v zračnem prometu) (36) (ograje okoli letališča in nadzorne poti, kontejnerski izhod, znaki ob vzletno–pristajalni stezi, zasilna oskrba z električno energijo, parkirni prostori za zrakoplove, katerim se grozi z bombami, in razširitev varnostnega območja konca steze (RESA), ki spadajo v člen 8 Luftsicherheitsgesetz); gasilska služba ter kontrola zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz (zakon o zračnem prometu). |
| --- | --- |

(189)

Nemčija pojasnjuje, da je za naslednje dejavnosti treba šteti, da spadajo na področje javne politike, zaradi česar njihovo izvajanje ne pomeni gospodarske dejavnosti: ukrepi za varnost letališča v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz (zakon o varnosti v zračnem prometu) (36) (ograje okoli letališča in nadzorne poti, kontejnerski izhod, znaki ob vzletno–pristajalni stezi, zasilna oskrba z električno energijo, parkirni prostori za zrakoplove, katerim se grozi z bombami, in razširitev varnostnega območja konca steze (RESA), ki spadajo v člen 8 Luftsicherheitsgesetz); gasilska služba ter kontrola zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz (zakon o zračnem prometu).

| (190) | Komisija meni, da je mogoče za ukrepe v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz, ukrepe v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz in gasilsko službo načeloma šteti, da pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike. |
| --- | --- |

(190)

Komisija meni, da je mogoče za ukrepe v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz, ukrepe v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz in gasilsko službo načeloma šteti, da pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike.

| (191) | Vendar v zvezi z ukrepi, ki se nanašajo samo na operativno varnost, Komisija meni, da je zagotovitev varnega delovanja na letališču običajen del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča (37). Ob podrobnejšem pregledu v zvezi s posameznimi dejavnostmi in stroški (glej uvodni izjavi 196 in 197) Komisija ugotavlja, da ukrepi za zagotovitev varnosti delovanja na letališču ne pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike. Vsako podjetje, ki želi upravljati letališče, mora zagotoviti varnost objektov, kot so vzletno–pristajalna steza in letališke ploščadi. |
| --- | --- |

(191)

Vendar v zvezi z ukrepi, ki se nanašajo samo na operativno varnost, Komisija meni, da je zagotovitev varnega delovanja na letališču običajen del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča (37). Ob podrobnejšem pregledu v zvezi s posameznimi dejavnostmi in stroški (glej uvodni izjavi 196 in 197) Komisija ugotavlja, da ukrepi za zagotovitev varnosti delovanja na letališču ne pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike. Vsako podjetje, ki želi upravljati letališče, mora zagotoviti varnost objektov, kot so vzletno–pristajalna steza in letališke ploščadi.

| (192) | Kar zadeva pravni okvir, je Nemčija navedla, da glede gasilske službe ni pravnih pravil, na podlagi katerih bi te stroške nujno moral nositi upravljavec letališča. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je plačilo stroškov gasilske službe v deželni pristojnosti in da jih običajno plačajo ustrezni deželni organi. Plačilo teh stroškov se izvede v obsegu, ki je potreben za kritje teh stroškov. |
| --- | --- |

(192)

Kar zadeva pravni okvir, je Nemčija navedla, da glede gasilske službe ni pravnih pravil, na podlagi katerih bi te stroške nujno moral nositi upravljavec letališča. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je plačilo stroškov gasilske službe v deželni pristojnosti in da jih običajno plačajo ustrezni deželni organi. Plačilo teh stroškov se izvede v obsegu, ki je potreben za kritje teh stroškov.

| (193) | Kar zadeva kontrolo zračnega prometa in ukrepe za varnost v zračnem prometu, člen 27(d) Luftverkehrsgesetz določa, da stroške v zvezi z ukrepi iz člena 27(c) Luftverkehrsgesetz za več določenih letališč krije država. Letališča so upravičena do kritja stroškov kot „priznana letališča“ na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz, če je zvezno ministrstvo za promet priznalo potrebo po ukrepih v zvezi s kontrolo zračnega prometa in varnostjo v zračnem prometu iz varnostnih razlogov ali interesov, povezanih s prometno politiko (38). Nemška letališča, ki niso bila priznana, niso upravičena do kritja stroškov na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz in morajo torej načeloma sama nositi stroške, povezane z ukrepi iz člena 27(c) Luftverkehrsgesetz. Ti stroški so neločljivo povezani z upravljanjem letališča. Ker morajo nekatera letališča navedene stroške nositi sama, medtem ko jih drugim ni treba, bi bila lahko zadnjenavedenim dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe kontrole in varnosti v zračnem prometu šteti za negospodarske. Komisija ugotavlja, da je bilo letališče Saarbrücken priznano kot letališče, upravičeno do kritja stroškov na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz. Druga letališča morajo te stroške nositi sama. S kritjem stroškov letališča Saarbrücken v zvezi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz je letališču Saarbrücken dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe kontrole in varnosti v zračnem prometu šteti za negospodarske. |
| --- | --- |

(193)

Kar zadeva kontrolo zračnega prometa in ukrepe za varnost v zračnem prometu, člen 27(d) Luftverkehrsgesetz določa, da stroške v zvezi z ukrepi iz člena 27(c) Luftverkehrsgesetz za več določenih letališč krije država. Letališča so upravičena do kritja stroškov kot „priznana letališča“ na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz, če je zvezno ministrstvo za promet priznalo potrebo po ukrepih v zvezi s kontrolo zračnega prometa in varnostjo v zračnem prometu iz varnostnih razlogov ali interesov, povezanih s prometno politiko (38). Nemška letališča, ki niso bila priznana, niso upravičena do kritja stroškov na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz in morajo torej načeloma sama nositi stroške, povezane z ukrepi iz člena 27(c) Luftverkehrsgesetz. Ti stroški so neločljivo povezani z upravljanjem letališča. Ker morajo nekatera letališča navedene stroške nositi sama, medtem ko jih drugim ni treba, bi bila lahko zadnjenavedenim dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe kontrole in varnosti v zračnem prometu šteti za negospodarske. Komisija ugotavlja, da je bilo letališče Saarbrücken priznano kot letališče, upravičeno do kritja stroškov na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz. Druga letališča morajo te stroške nositi sama. S kritjem stroškov letališča Saarbrücken v zvezi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz je letališču Saarbrücken dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe kontrole in varnosti v zračnem prometu šteti za negospodarske.

| (194) | V zvezi z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz se zdi, da lahko po mnenju Nemčije vse stroške, povezane z ukrepi iz tega člena, nosijo javni organi. Vendar Komisija ugotavlja, da se lahko v skladu s členom 8(3) Luftsicherheitsgesetz povrnejo samo stroški, povezani z zagotavljanjem in vzdrževanjem prostorov in površin, potrebnih za opravljanje dejavnosti, navedenih v členu 5 Luftsicherheitsgesetz. Vse druge stroške mora nositi upravljavec letališča. Kolikor sta bili družbi FSBesitzG ali FSG z javnim financiranjem, ki jima je bilo odobreno, razbremenjeni stroškov, ki sta jih morali nositi na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz, navedeno javno financiranje ni izvzeto iz pregleda na podlagi pravil Unije o državni pomoči. |
| --- | --- |

(194)

V zvezi z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz se zdi, da lahko po mnenju Nemčije vse stroške, povezane z ukrepi iz tega člena, nosijo javni organi. Vendar Komisija ugotavlja, da se lahko v skladu s členom 8(3) Luftsicherheitsgesetz povrnejo samo stroški, povezani z zagotavljanjem in vzdrževanjem prostorov in površin, potrebnih za opravljanje dejavnosti, navedenih v členu 5 Luftsicherheitsgesetz. Vse druge stroške mora nositi upravljavec letališča. Kolikor sta bili družbi FSBesitzG ali FSG z javnim financiranjem, ki jima je bilo odobreno, razbremenjeni stroškov, ki sta jih morali nositi na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz, navedeno javno financiranje ni izvzeto iz pregleda na podlagi pravil Unije o državni pomoči.

Sklepna ugotovitev o področju javne politike

| (195) | Glede na navedene preudarke Komisija meni, da je treba izpeljati natančnejše sklepe v zvezi s stroški naložb in stroški poslovanja, ki naj bi spadali na področje javne politike. |
| --- | --- |

(195)

Glede na navedene preudarke Komisija meni, da je treba izpeljati natančnejše sklepe v zvezi s stroški naložb in stroški poslovanja, ki naj bi spadali na področje javne politike.

| (196) | Kar zadeva stroške poslovanja, Komisija priznava, da je mogoče stroške poslovanja, povezane z gasilsko službo, opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, kolikor je njihovo plačilo strogo omejeno na to, kar je potrebno za opravljanje teh dejavnosti. Kar zadeva stroške poslovanja, povezane z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz. V zvezi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu na podlagi člena 27c(2) Luftverkehrsgesetz Komisija ob upoštevanju, da je letališče Saarbrücken eno od letališč, ki so upravičena do kritja stroškov, medtem ko druga letališča niso, ugotavlja, da je s kritjem stroškov poslovanja, povezanih s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu, na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz letališču Saarbrücken dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe v zvezi s kontrolo zračnega prometa in varnostjo v zračnem prometu šteti za negospodarske. Stroškov poslovanja, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, prav tako ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike. |
| --- | --- |

(196)

Kar zadeva stroške poslovanja, Komisija priznava, da je mogoče stroške poslovanja, povezane z gasilsko službo, opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, kolikor je njihovo plačilo strogo omejeno na to, kar je potrebno za opravljanje teh dejavnosti. Kar zadeva stroške poslovanja, povezane z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz. V zvezi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu na podlagi člena 27c(2) Luftverkehrsgesetz Komisija ob upoštevanju, da je letališče Saarbrücken eno od letališč, ki so upravičena do kritja stroškov, medtem ko druga letališča niso, ugotavlja, da je s kritjem stroškov poslovanja, povezanih s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu, na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz letališču Saarbrücken dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe v zvezi s kontrolo zračnega prometa in varnostjo v zračnem prometu šteti za negospodarske. Stroškov poslovanja, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, prav tako ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike.

| (197) | Kar zadeva naložbe, izvedene med letoma 2000 in 2012, Komisija priznava, da je mogoče naložbe, neposredno povezane z gasilsko službo, opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, kolikor je njihovo plačilo strogo omejeno na to, kar je potrebno za opravljanje teh dejavnosti. Kar zadeva naložbe, povezane z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz. V zvezi z naložbami, povezanimi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu na podlagi člena 27c(2) Luftverkehrsgesetz, Komisija ob upoštevanju, da je letališče Saarbrücken eno od letališč, ki so upravičena do kritja stroškov, ugotavlja, da je z navedenimi naložbami, povezanimi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost, na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz letališču Saarbrücken dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe v zvezi s kontrolo in varnostjo v zračnem prometu šteti za negospodarske. Naložb, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, prav tako ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike. To zlasti pomeni, da naložb v ograje okoli letališča, znake ob vzletno–pristajalni stezi in razširitev varnostnega območja konca steze ni mogoče opredeliti kot naložbe, ki spadajo na področje javne politike. |
| --- | --- |

(197)

Kar zadeva naložbe, izvedene med letoma 2000 in 2012, Komisija priznava, da je mogoče naložbe, neposredno povezane z gasilsko službo, opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, kolikor je njihovo plačilo strogo omejeno na to, kar je potrebno za opravljanje teh dejavnosti. Kar zadeva naložbe, povezane z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz. V zvezi z naložbami, povezanimi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost v zračnem prometu na podlagi člena 27c(2) Luftverkehrsgesetz, Komisija ob upoštevanju, da je letališče Saarbrücken eno od letališč, ki so upravičena do kritja stroškov, ugotavlja, da je z navedenimi naložbami, povezanimi s kontrolo zračnega prometa in ukrepi za varnost, na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz letališču Saarbrücken dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe v zvezi s kontrolo in varnostjo v zračnem prometu šteti za negospodarske. Naložb, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, prav tako ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike. To zlasti pomeni, da naložb v ograje okoli letališča, znake ob vzletno–pristajalni stezi in razširitev varnostnega območja konca steze ni mogoče opredeliti kot naložbe, ki spadajo na področje javne politike.

| (198) | Vsekakor je bilo ne glede na pravno opredelitev teh stroškov kot stroškov, ki spadajo na področje javne politike ali ne, dokazano, da jih mora na podlagi veljavnega pravnega okvira nositi upravljavec letališča. Če bi torej navedene stroške plačala država, bi bil upravljavec letališča razbremenjen stroškov, ki bi jih običajno moral nositi. |
| --- | --- |

(198)

Vsekakor je bilo ne glede na pravno opredelitev teh stroškov kot stroškov, ki spadajo na področje javne politike ali ne, dokazano, da jih mora na podlagi veljavnega pravnega okvira nositi upravljavec letališča. Če bi torej navedene stroške plačala država, bi bil upravljavec letališča razbremenjen stroškov, ki bi jih običajno moral nositi.

Državna sredstva in pripisovanje državi

| (199) | Da bi zadevni ukrep pomenil državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev, odločitev o odobritvi ukrepa pa mora biti mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(199)

Da bi zadevni ukrep pomenil državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev, odločitev o odobritvi ukrepa pa mora biti mogoče pripisati državi.

| (200) | Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (39). Za uporabo člena 107 Pogodbe so sredstva lokalnih organov državna sredstva (40). |
| --- | --- |

(200)

Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (39). Za uporabo člena 107 Pogodbe so sredstva lokalnih organov državna sredstva (40).

| (201) | Kapitalske injekcije, zagotovljene družbi vh Saar, izvirajo neposredno iz proračuna zvezne dežele Posarje in torej pomenijo državna sredstva. |
| --- | --- |

(201)

Kapitalske injekcije, zagotovljene družbi vh Saar, izvirajo neposredno iz proračuna zvezne dežele Posarje in torej pomenijo državna sredstva.

| (202) | Kar zadeva financiranje družbe FSBesitzG/FSG s strani družbe vh Saar, je treba navesti, da je družba vh Saar v 100–odstotni lasti zvezne dežele Posarje in torej pomeni javno podjetje. Financiranje, ki ga je družbi FSBesitzG/FSG zagotovila družba vh Saar, torej pomeni izgubo državnih sredstev. Kar zadeva pripis odgovornosti za pogodbo o prenosu dobička in izgube ter prenose, izvedene na podlagi te pogodbe, Komisija ugotavlja, da je bil statut, s katerim je ministrstvo za gospodarstvo zvezne dežele Posarje ustanovilo družbo vh Saar, sprejet 7. maja 1996. Istega dne je bila med družbama vh Saar in FSBesitzG/FSG sklenjena pogodba o prenosu dobička in izgube. Po navedbah Nemčije družba vh Saar deluje pod „obsežnim pravnim in dejanskim nadzorom zvezne dežele Posarje“ kot edinega delničarja družbe. V zvezi s tem Komisija najprej ugotavlja, da je glede na letna poročila družbe vh Saar mogoče šteti, da družba vh Saar obvladuje družbo FSBesitzG/FSG (41). V skladu s statutom vlada zvezne dežele Posarje imenuje nadzorni odbor družbe vh Saar, katerega predsednik je predstavnik deželnega ministrstva, pristojnega za zračni promet. V statutu je predvideno tudi, da upravni odbor imenuje generalna skupščina, ki jo sestavljajo predstavniki lastnika, tj. zvezne dežele Posarje. Nazadnje, statut določa, da mora družba vh Saar skleniti pogodbo o obvladovanju (42) z družbo FSG. Komisija na podlagi teh informacij meni, da je pogodbo o prenosu dobička in izgube med družbama vh Saar in FSBesitzG/FSG ter prenose na podlagi te pogodbe mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(202)

Kar zadeva financiranje družbe FSBesitzG/FSG s strani družbe vh Saar, je treba navesti, da je družba vh Saar v 100–odstotni lasti zvezne dežele Posarje in torej pomeni javno podjetje. Financiranje, ki ga je družbi FSBesitzG/FSG zagotovila družba vh Saar, torej pomeni izgubo državnih sredstev. Kar zadeva pripis odgovornosti za pogodbo o prenosu dobička in izgube ter prenose, izvedene na podlagi te pogodbe, Komisija ugotavlja, da je bil statut, s katerim je ministrstvo za gospodarstvo zvezne dežele Posarje ustanovilo družbo vh Saar, sprejet 7. maja 1996. Istega dne je bila med družbama vh Saar in FSBesitzG/FSG sklenjena pogodba o prenosu dobička in izgube. Po navedbah Nemčije družba vh Saar deluje pod „obsežnim pravnim in dejanskim nadzorom zvezne dežele Posarje“ kot edinega delničarja družbe. V zvezi s tem Komisija najprej ugotavlja, da je glede na letna poročila družbe vh Saar mogoče šteti, da družba vh Saar obvladuje družbo FSBesitzG/FSG (41). V skladu s statutom vlada zvezne dežele Posarje imenuje nadzorni odbor družbe vh Saar, katerega predsednik je predstavnik deželnega ministrstva, pristojnega za zračni promet. V statutu je predvideno tudi, da upravni odbor imenuje generalna skupščina, ki jo sestavljajo predstavniki lastnika, tj. zvezne dežele Posarje. Nazadnje, statut določa, da mora družba vh Saar skleniti pogodbo o obvladovanju (42) z družbo FSG. Komisija na podlagi teh informacij meni, da je pogodbo o prenosu dobička in izgube med družbama vh Saar in FSBesitzG/FSG ter prenose na podlagi te pogodbe mogoče pripisati državi.

Gospodarska prednost

| (203) | Nemčija je potrdila, da družba vh Saar vsa javna sredstva, ki so ji zagotovljena, porabi za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi pogodbe o prenosu dobička in izgube z družbo FSBesitzG/FSG, kar pomeni, da družba vh Saar vsa sredstva prenese na družbo FSBesitzG/FSG. Ker je torej družba vh Saar samo posrednik, prek katerega se sredstva prenesejo z države na družbo FSBesitzG/FSG, za družbo vh Saar ni mogoče šteti, da je sama deležna gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(203)

Nemčija je potrdila, da družba vh Saar vsa javna sredstva, ki so ji zagotovljena, porabi za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi pogodbe o prenosu dobička in izgube z družbo FSBesitzG/FSG, kar pomeni, da družba vh Saar vsa sredstva prenese na družbo FSBesitzG/FSG. Ker je torej družba vh Saar samo posrednik, prek katerega se sredstva prenesejo z države na družbo FSBesitzG/FSG, za družbo vh Saar ni mogoče šteti, da je sama deležna gospodarske prednosti.

FSBesitzG/FSG: udeleženec v tržnem gospodarstvu

| (204) | Prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (43). Pomemben je le učinek ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali cilj posredovanja države (44). Za prednost gre takrat, kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države. |
| --- | --- |

(204)

Prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (43). Pomemben je le učinek ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali cilj posredovanja države (44). Za prednost gre takrat, kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države.

| (205) | Komisija nadalje opozarja, da „kapital, ki ga država da neposredno ali posredno na voljo podjetju v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, ne more veljati za državno pomoč“ (45). Za ugotovitev, ali je v tej zadevi z javnim financiranjem letališča Saarbrücken družbi FSBesitzG/FSG dodeljena prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobila, mora Komisija primerjati ravnanje javnih delničarjev družbe, ki zagotavljajo financiranje, z ravnanjem udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki upošteva dolgoročna pričakovanja v zvezi z donosnostjo (46). |
| --- | --- |

(205)

Komisija nadalje opozarja, da „kapital, ki ga država da neposredno ali posredno na voljo podjetju v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, ne more veljati za državno pomoč“ (45). Za ugotovitev, ali je v tej zadevi z javnim financiranjem letališča Saarbrücken družbi FSBesitzG/FSG dodeljena prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobila, mora Komisija primerjati ravnanje javnih delničarjev družbe, ki zagotavljajo financiranje, z ravnanjem udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki upošteva dolgoročna pričakovanja v zvezi z donosnostjo (46).

| (206) | Pri oceni se ne smejo upoštevati pozitivni vplivi na gospodarstvo regije, v kateri je letališče, saj je Sodišče pojasnilo, da je za uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu pomembno vprašanje, „ali bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar ob upoštevanju predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital“ (47). |
| --- | --- |

(206)

Pri oceni se ne smejo upoštevati pozitivni vplivi na gospodarstvo regije, v kateri je letališče, saj je Sodišče pojasnilo, da je za uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu pomembno vprašanje, „ali bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar ob upoštevanju predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital“ (47).

| (207) | Sodišče je v sodbi Stardust Marine navedlo, da je „[...] za preučitev vprašanja, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se ugotovi gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli presoja na podlagi poznejših razmer“ (48). |
| --- | --- |

(207)

Sodišče je v sodbi Stardust Marine navedlo, da je „[...] za preučitev vprašanja, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se ugotovi gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli presoja na podlagi poznejših razmer“ (48).

| (208) | Poleg tega je Sodišče v zadevi EDF razsodilo, da „[...] ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica predhodno ali istočasno s to dodelitvijo tako odločitev sprejela kot delničarka“ (49). |
| --- | --- |

(208)

Poleg tega je Sodišče v zadevi EDF razsodilo, da „[...] ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica predhodno ali istočasno s to dodelitvijo tako odločitev sprejela kot delničarka“ (49).

| (209) | Da bi Komisija lahko uporabila načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, se mora postaviti v obdobje, ko je bila sprejeta posamezna odločitev o financiranju zadevnih ukrepov. Oceno mora opreti tudi na informacije in domneve, ki so bili na voljo zadevnim lokalnim organom ob sprejetju odločitve o finančnih pogojih zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

(209)

Da bi Komisija lahko uporabila načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, se mora postaviti v obdobje, ko je bila sprejeta posamezna odločitev o financiranju zadevnih ukrepov. Oceno mora opreti tudi na informacije in domneve, ki so bili na voljo zadevnim lokalnim organom ob sprejetju odločitve o finančnih pogojih zadevnih ukrepov.

| (210) | Komisija ugotavlja, da iz informacij, ki jih je predložila Nemčija, izhaja, da zvezne dežele Posarje, ki je lastnica letališča Saarbrücken in ga financira, ne zanima donosnost naložbe, ampak financiranje šteje za povezano z zagotavljanjem bistvene infrastrukture. Tudi zato po navedbah Nemčije ni analize stroškov morebitnega zaprtja letališča. Komisija nadalje ugotavlja, da letališče od leta 2000 ustvarja vse večje izgube in da se pozitivni EBIDTA, vendar ne pozitivni skupni rezultat pričakuje šele v letu 2020. Ob upoštevanju navedenega za javno financiranje družbe FSBesitzG/FSG ni mogoče šteti, da je v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(210)

Komisija ugotavlja, da iz informacij, ki jih je predložila Nemčija, izhaja, da zvezne dežele Posarje, ki je lastnica letališča Saarbrücken in ga financira, ne zanima donosnost naložbe, ampak financiranje šteje za povezano z zagotavljanjem bistvene infrastrukture. Tudi zato po navedbah Nemčije ni analize stroškov morebitnega zaprtja letališča. Komisija nadalje ugotavlja, da letališče od leta 2000 ustvarja vse večje izgube in da se pozitivni EBIDTA, vendar ne pozitivni skupni rezultat pričakuje šele v letu 2020. Ob upoštevanju navedenega za javno financiranje družbe FSBesitzG/FSG ni mogoče šteti, da je v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

FSBesitzG/FSG: nadomestilo za SSGP

| (211) | Nemčija je navedla, da javno financiranje v tem primeru pomeni nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki ne zagotavlja gospodarske prednosti. Glede na sodno prakso Sodišča v sodbi Altmark (50) nadomestilo za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena ne zagotavlja gospodarske prednosti, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji:






  (a) | prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te pa morajo biti jasno opredeljene (v nadaljnjem besedilu: prvo merilo iz sodbe Altmark); |
| --- | --- | --- |

(211)

Nemčija je navedla, da javno financiranje v tem primeru pomeni nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki ne zagotavlja gospodarske prednosti. Glede na sodno prakso Sodišča v sodbi Altmark (50) nadomestilo za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena ne zagotavlja gospodarske prednosti, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji:

(a)

prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te pa morajo biti jasno opredeljene (v nadaljnjem besedilu: prvo merilo iz sodbe Altmark);

| (b) | drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno (v nadaljnjem besedilu: drugo merilo iz sodbe Altmark); |
| --- | --- |

(b)

drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno (v nadaljnjem besedilu: drugo merilo iz sodbe Altmark);

| (c) | tretjič, nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je nujno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička za izpolnjevanje teh obveznosti (v nadaljnjem besedilu: tretje merilo iz sodbe Altmark); |
| --- | --- |

(c)

tretjič, nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je nujno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička za izpolnjevanje teh obveznosti (v nadaljnjem besedilu: tretje merilo iz sodbe Altmark);

| (d) | četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s sredstvi za opravljanje storitve, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (v nadaljnjem besedilu: četrto merilo iz sodbe Altmark). |
| --- | --- |

(d)

četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s sredstvi za opravljanje storitve, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (v nadaljnjem besedilu: četrto merilo iz sodbe Altmark).

| (212) | Na podlagi četrtega merila iz sodbe Altmark je treba znesek nadomestila določiti bodisi po postopku javnega naročila bodisi na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje. V primeru letališča Saarbrücken njegovo upravljanje ni bilo oddano na podlagi javnega razpisa, ampak je bilo dodeljeno družbi FSBesitzG/FSG, ki je v državni lasti. Tudi znesek nadomestila ni bil določen na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje. Podrobna pravila financiranja so bila in so taka, da se vsaka izguba, ki jo ustvari družba FSBesitzG/FSG, krije iz državnih sredstev, ne glede na to, ali take izgube ustrezajo stroškom, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje. |
| --- | --- |

(212)

Na podlagi četrtega merila iz sodbe Altmark je treba znesek nadomestila določiti bodisi po postopku javnega naročila bodisi na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje. V primeru letališča Saarbrücken njegovo upravljanje ni bilo oddano na podlagi javnega razpisa, ampak je bilo dodeljeno družbi FSBesitzG/FSG, ki je v državni lasti. Tudi znesek nadomestila ni bil določen na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje. Podrobna pravila financiranja so bila in so taka, da se vsaka izguba, ki jo ustvari družba FSBesitzG/FSG, krije iz državnih sredstev, ne glede na to, ali take izgube ustrezajo stroškom, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje.

| (213) | Za izpolnitev četrtega merila iz sodbe Altmark ne zadostuje, da organi zvezne dežele Posarje, ki ima kot edini delničar obsežna pooblastila za preverjanje in nadzor, trdijo, da so zagotovili učinkovito uporabo sredstev. Čeprav Nemčija trdi, da so bili v kritje primanjkljaja vključeni samo stroški, nastali kot posledica učinkovitega upravljanja, pogodba o prenosu dobička in izgube ne določa take omejitve, ampak predvideva kritje vseh izgub, ki bi lahko nastale. |
| --- | --- |

(213)

Za izpolnitev četrtega merila iz sodbe Altmark ne zadostuje, da organi zvezne dežele Posarje, ki ima kot edini delničar obsežna pooblastila za preverjanje in nadzor, trdijo, da so zagotovili učinkovito uporabo sredstev. Čeprav Nemčija trdi, da so bili v kritje primanjkljaja vključeni samo stroški, nastali kot posledica učinkovitega upravljanja, pogodba o prenosu dobička in izgube ne določa take omejitve, ampak predvideva kritje vseh izgub, ki bi lahko nastale.

| (214) | Prav tako ne zadostuje, da se stroški letališča Saarbrücken primerjajo s stroški drugih podjetij v državni lasti, ki so dejavna v drugih sektorjih, saj na podlagi take primerjave ni mogoče sklepati o učinkovitosti upravljavca letališča. Kot navaja Nemčija, primerjava z drugimi upravljavci letališč ni bila opravljena, ker naj bi bile med regionalnimi letališči prevelike razlike pri stroških in prihodkih, da bi bila mogoča smiselna primerjava. |
| --- | --- |

(214)

Prav tako ne zadostuje, da se stroški letališča Saarbrücken primerjajo s stroški drugih podjetij v državni lasti, ki so dejavna v drugih sektorjih, saj na podlagi take primerjave ni mogoče sklepati o učinkovitosti upravljavca letališča. Kot navaja Nemčija, primerjava z drugimi upravljavci letališč ni bila opravljena, ker naj bi bile med regionalnimi letališči prevelike razlike pri stroških in prihodkih, da bi bila mogoča smiselna primerjava.

| (215) | Nemčija se torej v končni analizi opira predvsem na svojo presojo, da nič ne kaže na to, da je bil upravljavec letališča Saarbrücken neučinkovit. Navedla je, da je Komisija v preteklosti neobstoj znaka neučinkovitosti sprejela kot zadosten dokaz skladnosti s četrtim merilom iz sodbe Altmark. Vendar Komisija ugotavlja, da odločba, na katero se sklicuje Nemčija, nikakor ne temelji zgolj na neobstoju znaka neučinkovitosti. V navedeni zadevi se je Komisija sklicevala na različne razloge za ugotovitev, da je bilo četrto merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno, in poudarila, da njena obrazložitev temelji na „posebni[h] dejanski[h] in pravni[h] ovir[ah], ki prevladujejo v tem primeru“ (51). |
| --- | --- |

(215)

Nemčija se torej v končni analizi opira predvsem na svojo presojo, da nič ne kaže na to, da je bil upravljavec letališča Saarbrücken neučinkovit. Navedla je, da je Komisija v preteklosti neobstoj znaka neučinkovitosti sprejela kot zadosten dokaz skladnosti s četrtim merilom iz sodbe Altmark. Vendar Komisija ugotavlja, da odločba, na katero se sklicuje Nemčija, nikakor ne temelji zgolj na neobstoju znaka neučinkovitosti. V navedeni zadevi se je Komisija sklicevala na različne razloge za ugotovitev, da je bilo četrto merilo iz sodbe Altmark izpolnjeno, in poudarila, da njena obrazložitev temelji na „posebni[h] dejanski[h] in pravni[h] ovir[ah], ki prevladujejo v tem primeru“ (51).

| (216) | Komisija torej ugotavlja, da četrto merilo iz sodbe Altmark v tej zadevi ni izpolnjeno. Ker so merila iz sodbe Altmark strogo kumulativna, skladnosti z drugimi merili ni treba oceniti. |
| --- | --- |

(216)

Komisija torej ugotavlja, da četrto merilo iz sodbe Altmark v tej zadevi ni izpolnjeno. Ker so merila iz sodbe Altmark strogo kumulativna, skladnosti z drugimi merili ni treba oceniti.

Selektivnost

| (217) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe se ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. V obravnavanem primeru Komisija ugotavlja, da javno financiranje koristi samo družbi FSBesitzG/FSG. Zato je očitno selektivno v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(217)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe se ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. V obravnavanem primeru Komisija ugotavlja, da javno financiranje koristi samo družbi FSBesitzG/FSG. Zato je očitno selektivno v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (218) | Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na notranjem trgu, je treba šteti, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg (52). Z gospodarsko prednostjo, ki je bila z ukrepom v tej zadevi dodeljena upravljavcu letališča, je okrepljen njegov gospodarski položaj, saj bo lahko upravljavec letališča začel poslovati, ne da bi mu bilo treba kriti naložbene stroške in stroške poslovanja, ki so neločljivo povezani s tem. |
| --- | --- |

(218)

Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na notranjem trgu, je treba šteti, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg (52). Z gospodarsko prednostjo, ki je bila z ukrepom v tej zadevi dodeljena upravljavcu letališča, je okrepljen njegov gospodarski položaj, saj bo lahko upravljavec letališča začel poslovati, ne da bi mu bilo treba kriti naložbene stroške in stroške poslovanja, ki so neločljivo povezani s tem.

| (219) | Kot je bilo ocenjeno v uvodni izjavi 178 in naslednjih, je upravljanje letališča gospodarska dejavnost. Na eni strani si konkurirajo letališča, da bi pritegnila letalske prevoznike in ustrezen zračni promet (potniški in tovorni), na drugi strani pa upravljavci letališč, da bi jim bilo dodeljeno upravljanje določenega letališča. Poleg tega si lahko zlasti v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki in ponudniki čarterskih poletov konkurirajo tudi letališča z različnimi gravitacijskimi območji in celo v različnih državah članicah, da bi privabila navedene letalske prevoznike. |
| --- | --- |

(219)

Kot je bilo ocenjeno v uvodni izjavi 178 in naslednjih, je upravljanje letališča gospodarska dejavnost. Na eni strani si konkurirajo letališča, da bi pritegnila letalske prevoznike in ustrezen zračni promet (potniški in tovorni), na drugi strani pa upravljavci letališč, da bi jim bilo dodeljeno upravljanje določenega letališča. Poleg tega si lahko zlasti v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki in ponudniki čarterskih poletov konkurirajo tudi letališča z različnimi gravitacijskimi območji in celo v različnih državah članicah, da bi privabila navedene letalske prevoznike.

| (220) | Kot je navedeno v točki 40 smernic za letalski sektor iz leta 2005 in potrjeno v točki 45 smernic za letalski sektor iz leta 2014, ni niti malih letališč mogoče izvzeti s področja uporabe člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(220)

Kot je navedeno v točki 40 smernic za letalski sektor iz leta 2005 in potrjeno v točki 45 smernic za letalski sektor iz leta 2014, ni niti malih letališč mogoče izvzeti s področja uporabe člena 107(1) Pogodbe.

| (221) | Prek letališča Saarbrücken trenutno potuje približno 4 25  000 potnikov na leto, v preteklosti pa jih je bilo tudi že približno 5 20  000. Po napovedih, ki jih je predložila Nemčija, naj bi se število potnikov leta 2020 povečalo na kar [...] potnikov na leto. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 16 zgoraj, je letališče Saarbrücken v neposredni bližini letališča Zweibrücken (39 kilometrov) in do dve uri vožnje oddaljeno od šestih drugih letališč. Po podatkih, ki jih je predložila Nemčija, je približno [manj kot 14 %] potnikov, ki uporablja letališče Saarbrücken, iz drugih držav članic. Glede na ta dejstva Komisija meni, da javno financiranje družbe FSBesitzG/FSG izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco in bi lahko vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(221)

Prek letališča Saarbrücken trenutno potuje približno 4 25  000 potnikov na leto, v preteklosti pa jih je bilo tudi že približno 5 20  000. Po napovedih, ki jih je predložila Nemčija, naj bi se število potnikov leta 2020 povečalo na kar [...] potnikov na leto. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 16 zgoraj, je letališče Saarbrücken v neposredni bližini letališča Zweibrücken (39 kilometrov) in do dve uri vožnje oddaljeno od šestih drugih letališč. Po podatkih, ki jih je predložila Nemčija, je približno [manj kot 14 %] potnikov, ki uporablja letališče Saarbrücken, iz drugih držav članic. Glede na ta dejstva Komisija meni, da javno financiranje družbe FSBesitzG/FSG izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco in bi lahko vplivalo na trgovino med državami članicami.

| (222) | Ob teh splošnih preudarkih Komisija tudi meni, da obstaja ali je vsaj obstajala neposredna konkurenca med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken. Prvič, navesti je treba, da je družba TUIFly, ki je bila prej največja stranka letališča Saarbrücken, to zapustila in se leta 2007 preselila na letališče Zweibrücken. Drugič, kar nekaj časa (približno štiri leta) so bili leti v Berlin na voljo tako z letališča Zweibrücken (Germanwings) kot z letališča Saarbrücken (Air Berlin in Luxair), kar kaže na konkurenco med letališčema in letalskimi prevozniki (53). |
| --- | --- |

(222)

Ob teh splošnih preudarkih Komisija tudi meni, da obstaja ali je vsaj obstajala neposredna konkurenca med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken. Prvič, navesti je treba, da je družba TUIFly, ki je bila prej največja stranka letališča Saarbrücken, to zapustila in se leta 2007 preselila na letališče Zweibrücken. Drugič, kar nekaj časa (približno štiri leta) so bili leti v Berlin na voljo tako z letališča Zweibrücken (Germanwings) kot z letališča Saarbrücken (Air Berlin in Luxair), kar kaže na konkurenco med letališčema in letalskimi prevozniki (53).

| (223) | Poleg teh kazalnikov konkurence med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken obstajajo tudi dokazi, da so – kljub uradnim navedbam Nemčije, da navedeni letališči nista nikoli menili, da sta v neposredni konkurenci – uradniki zvezne dežele Porenje – Pfalška jasno zaznavali obstoj konkurence. V dveh internih obvestilih vlade zvezne dežele Porenje – Pfalška iz leta 2003 so avtorji zagovarjali stališče, da takrat sodelovanje med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken ni bilo mogoče/priporočljivo. V enem od obvestil je bilo celo pojasnjeno, da dokler je v delovanje letališča Saarbrücken vključena družba Fraport AG (54), tako dolgo si bosta letališči konkurenčni (55). V obvestilih je nadalje navedeno, da „je z vidika dežele Porenje – Pfalška mogoče pričakovati, da bo dolgoročno v tej tekmi prevladalo letališče Zweibrücken“ (56). Iz teh izjav je razvidno, da se je vsaj leta 2003 razmerje med letališčema zaznavalo kot konkurenca. |
| --- | --- |

(223)

Poleg teh kazalnikov konkurence med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken obstajajo tudi dokazi, da so – kljub uradnim navedbam Nemčije, da navedeni letališči nista nikoli menili, da sta v neposredni konkurenci – uradniki zvezne dežele Porenje – Pfalška jasno zaznavali obstoj konkurence. V dveh internih obvestilih vlade zvezne dežele Porenje – Pfalška iz leta 2003 so avtorji zagovarjali stališče, da takrat sodelovanje med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken ni bilo mogoče/priporočljivo. V enem od obvestil je bilo celo pojasnjeno, da dokler je v delovanje letališča Saarbrücken vključena družba Fraport AG (54), tako dolgo si bosta letališči konkurenčni (55). V obvestilih je nadalje navedeno, da „je z vidika dežele Porenje – Pfalška mogoče pričakovati, da bo dolgoročno v tej tekmi prevladalo letališče Zweibrücken“ (56). Iz teh izjav je razvidno, da se je vsaj leta 2003 razmerje med letališčema zaznavalo kot konkurenca.

| (224) | Nemčija meni, da v skladu s točko 39 smernic za letalski sektor iz leta 2005 financiranja, odobrena malim regionalnim letališčem, „malo verjetno izkrivljajo konkurenco ali vplivajo na trgovino v nasprotju s splošnim interesom“. Trdi tudi, da konkurenco z drugimi letališči omejuje vrsta dejavnikov, kot so poslovni model, velikost in razdalja. Kakršno koli izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino bi bila vsekakor minimalna. |
| --- | --- |

(224)

Nemčija meni, da v skladu s točko 39 smernic za letalski sektor iz leta 2005 financiranja, odobrena malim regionalnim letališčem, „malo verjetno izkrivljajo konkurenco ali vplivajo na trgovino v nasprotju s splošnim interesom“. Trdi tudi, da konkurenco z drugimi letališči omejuje vrsta dejavnikov, kot so poslovni model, velikost in razdalja. Kakršno koli izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino bi bila vsekakor minimalna.

| (225) | Vendar Komisija meni, da kazalniki, opisani v uvodnih izjavah 221 do 223, dokazujejo obstoj vsaj morebitnega izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino. Poudarja, da se v opredelitvi državne pomoči ne zahteva, da sta izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino velika ali dejanska, čeprav meni, da je glede na neposredno bližino letališč Saarbrücken in Zweibrücken ter njuno neposredno konkurenčno razmerje, kot je navedeno zgoraj, to dejansko veljalo. |
| --- | --- |

(225)

Vendar Komisija meni, da kazalniki, opisani v uvodnih izjavah 221 do 223, dokazujejo obstoj vsaj morebitnega izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino. Poudarja, da se v opredelitvi državne pomoči ne zahteva, da sta izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino velika ali dejanska, čeprav meni, da je glede na neposredno bližino letališč Saarbrücken in Zweibrücken ter njuno neposredno konkurenčno razmerje, kot je navedeno zgoraj, to dejansko veljalo.

| (226) | Letališče Saarbrücken ponuja mednarodne lete na destinacije, kot sta Mallorca ali Ankara, ali druge počitniške destinacije. Vzletno–pristajalna steza letališča Saarbrücken je dovolj dolga (2  000 m) in omogoča letalskim prevoznikom mednarodne lete na srednje dolgih progah. |
| --- | --- |

(226)

Letališče Saarbrücken ponuja mednarodne lete na destinacije, kot sta Mallorca ali Ankara, ali druge počitniške destinacije. Vzletno–pristajalna steza letališča Saarbrücken je dovolj dolga (2  000 m) in omogoča letalskim prevoznikom mednarodne lete na srednje dolgih progah.

| (227) | Glede na navedeno je treba za javno financiranje, odobreno družbi FSBesitzG/FSG, šteti, da bi lahko izkrivljalo konkurenco in vplivalo na trgovino. |
| --- | --- |

(227)

Glede na navedeno je treba za javno financiranje, odobreno družbi FSBesitzG/FSG, šteti, da bi lahko izkrivljalo konkurenco in vplivalo na trgovino.

5.1.2   OBSTOJEČA POMOČ IN NOVA POMOČ

| (228) | Komisija opozarja, da ukrep pomoči pomeni obstoječo pomoč v skladu s členom 1(b)(v) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (57), če je mogoče ugotoviti, da takrat, ko se je začela izvajati, ni bila državna pomoč, pozneje pa je postala pomoč zaradi razvoja skupnega trga in je država članica ni spremenila. Nemčija trdi, da je bila pogodba o prenosu dobička in izgube med družbama FSBesitzG/FSG in vh Saar, ki je podlaga za kritje letnega primanjkljaja, za katero se je štelo, da pomeni državno pomoč, sklenjena, ko se javno financiranje letališč še ni štelo za državno pomoč, in od takrat ni bila spremenjena. |
| --- | --- |

(228)

Komisija opozarja, da ukrep pomoči pomeni obstoječo pomoč v skladu s členom 1(b)(v) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (57), če je mogoče ugotoviti, da takrat, ko se je začela izvajati, ni bila državna pomoč, pozneje pa je postala pomoč zaradi razvoja skupnega trga in je država članica ni spremenila. Nemčija trdi, da je bila pogodba o prenosu dobička in izgube med družbama FSBesitzG/FSG in vh Saar, ki je podlaga za kritje letnega primanjkljaja, za katero se je štelo, da pomeni državno pomoč, sklenjena, ko se javno financiranje letališč še ni štelo za državno pomoč, in od takrat ni bila spremenjena.

| (229) | Komisija opozarja, da zaradi postopnega razvoja tržnih sil v letališkem sektorju ni mogoče določiti natančnega datuma, od katerega bi bilo treba upravljanje letališča nedvomno obravnavati kot gospodarsko dejavnost. Kot je navedeno v uvodni izjavi 180, je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot nalogo, ki se uvršča na področje nadzora državnih pomoči. |
| --- | --- |

(229)

Komisija opozarja, da zaradi postopnega razvoja tržnih sil v letališkem sektorju ni mogoče določiti natančnega datuma, od katerega bi bilo treba upravljanje letališča nedvomno obravnavati kot gospodarsko dejavnost. Kot je navedeno v uvodni izjavi 180, je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot nalogo, ki se uvršča na področje nadzora državnih pomoči.

| (230) | Nasprotno pa so lahko javni organi zaradi negotovosti, ki je obstajala pred sodbo Aéroports de Paris, upravičeno menili, da financiranje letališke infrastrukture ne pomeni državne pomoči. Iz tega sledi, da Komisija zdaj ukrepov financiranja, odobrenih pred sodbo Aéroports de Paris, ne more preverjati na podlagi pravil o državni pomoči. |
| --- | --- |

(230)

Nasprotno pa so lahko javni organi zaradi negotovosti, ki je obstajala pred sodbo Aéroports de Paris, upravičeno menili, da financiranje letališke infrastrukture ne pomeni državne pomoči. Iz tega sledi, da Komisija zdaj ukrepov financiranja, odobrenih pred sodbo Aéroports de Paris, ne more preverjati na podlagi pravil o državni pomoči.

| (231) | Zato ukrepi državne pomoči, ki so bili upravljavcem letališč odobreni pred datumom sodbe Aéroports de Paris, niso pomenili državne pomoči, ko so bili izvedeni, in so 12. decembra 2000 postali obstoječa pomoč. |
| --- | --- |

(231)

Zato ukrepi državne pomoči, ki so bili upravljavcem letališč odobreni pred datumom sodbe Aéroports de Paris, niso pomenili državne pomoči, ko so bili izvedeni, in so 12. decembra 2000 postali obstoječa pomoč.

| (232) | V tej zadevi je bila pogodba o prenosu dobička in izgube med družbama FSBesitzG/FSG in vh Saar (na podlagi katere so bile izvedene posamezne kapitalske injekcije) sklenjena leta 1996 in od takrat po navedbah Nemčije ni bila spremenjena. Zato je mogoče šteti, da je letno javno financiranje, odobreno na podlagi navedene pogodbe, od leta 2000 pomenilo obstoječo pomoč. |
| --- | --- |

(232)

V tej zadevi je bila pogodba o prenosu dobička in izgube med družbama FSBesitzG/FSG in vh Saar (na podlagi katere so bile izvedene posamezne kapitalske injekcije) sklenjena leta 1996 in od takrat po navedbah Nemčije ni bila spremenjena. Zato je mogoče šteti, da je letno javno financiranje, odobreno na podlagi navedene pogodbe, od leta 2000 pomenilo obstoječo pomoč.

| (233) | Vendar Komisija nadalje meni, da je obstoječa pomoč 1. junija 2007 postala nova pomoč. Komisija je v točki 83 smernic za letalski sektor iz leta 2005 in v skladu s tem, kar je zdaj člen 108(1) Pogodbe, državam članicam predlagala ustrezne ukrepe in jih pozvala, naj vse svoje obstoječe sheme pomoči, ki se nanašajo na državno pomoč, zajeto z navedenimi smernicami, najpozneje do 1. junija 2007 uskladijo z navedenimi smernicami. Države članice so bile pozvane, naj pisno potrdijo sprejetje navedenih predlogov. Če država članica ne bi ravnala v skladu s to obveznostjo, obstoječa pomoč postane po datumu, določenem v ustreznih ukrepih, nezakonita pomoč in jo je treba vrniti. |
| --- | --- |

(233)

Vendar Komisija nadalje meni, da je obstoječa pomoč 1. junija 2007 postala nova pomoč. Komisija je v točki 83 smernic za letalski sektor iz leta 2005 in v skladu s tem, kar je zdaj člen 108(1) Pogodbe, državam članicam predlagala ustrezne ukrepe in jih pozvala, naj vse svoje obstoječe sheme pomoči, ki se nanašajo na državno pomoč, zajeto z navedenimi smernicami, najpozneje do 1. junija 2007 uskladijo z navedenimi smernicami. Države članice so bile pozvane, naj pisno potrdijo sprejetje navedenih predlogov. Če država članica ne bi ravnala v skladu s to obveznostjo, obstoječa pomoč postane po datumu, določenem v ustreznih ukrepih, nezakonita pomoč in jo je treba vrniti.

| (234) | Nemčija je sprejetje ustreznih ukrepov potrdila z dopisom z dne 30. maja 2006. Ker je bila s pogodbo o prenosu dobička in izgube vzpostavljena shema pomoči, ki je bila podlaga za več izplačil pomoči skozi čas, je morala Nemčija zagotoviti, da bo shema pomoči najpozneje do 1. junija 2007 usklajena s smernicami za letalski sektor iz leta 2005. Od navedenega datuma javno financiranje družbe FSBesitzG/FSG ni več pomenilo obstoječe pomoči. |
| --- | --- |

(234)

Nemčija je sprejetje ustreznih ukrepov potrdila z dopisom z dne 30. maja 2006. Ker je bila s pogodbo o prenosu dobička in izgube vzpostavljena shema pomoči, ki je bila podlaga za več izplačil pomoči skozi čas, je morala Nemčija zagotoviti, da bo shema pomoči najpozneje do 1. junija 2007 usklajena s smernicami za letalski sektor iz leta 2005. Od navedenega datuma javno financiranje družbe FSBesitzG/FSG ni več pomenilo obstoječe pomoči.

5.1.3   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (235) | Komisija glede na argumente, predstavljene v uvodnih izjavah 176 do 225, meni, da javno financiranje, ki je bilo družbi FSBesitzG/FSG od leta 2000 do leta 2012 odobreno v obliki letnega kritja izgube (glej podrobne finančne podatke v preglednicah 3 in 4), pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, kolikor je bilo povezano z dejavnostmi zunaj področja javne politike, in je torej od 1. junija 2007 pomenilo novo pomoč. |
| --- | --- |

(235)

Komisija glede na argumente, predstavljene v uvodnih izjavah 176 do 225, meni, da javno financiranje, ki je bilo družbi FSBesitzG/FSG od leta 2000 do leta 2012 odobreno v obliki letnega kritja izgube (glej podrobne finančne podatke v preglednicah 3 in 4), pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, kolikor je bilo povezano z dejavnostmi zunaj področja javne politike, in je torej od 1. junija 2007 pomenilo novo pomoč.

| (236) | Komisija nadalje meni, da zlasti glede na argumente, predstavljene v uvodni izjavi 203, kapitalske injekcije, odobrene družbi vh Saar, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, ker je družba vh Saar vsa prejeta javna sredstva prenesla naprej in torej sama ni pridobila gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(236)

Komisija nadalje meni, da zlasti glede na argumente, predstavljene v uvodni izjavi 203, kapitalske injekcije, odobrene družbi vh Saar, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, ker je družba vh Saar vsa prejeta javna sredstva prenesla naprej in torej sama ni pridobila gospodarske prednosti.

5.1.4   ZAKONITOST POMOČI

| (237) | Država članica mora v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasiti vse načrte za dodelitev ali spremembo pomoči, pri čemer predlaganih ukrepov ne sme izvajati, dokler v postopku priglasitve ni sprejet dokončen sklep. |
| --- | --- |

(237)

Država članica mora v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasiti vse načrte za dodelitev ali spremembo pomoči, pri čemer predlaganih ukrepov ne sme izvajati, dokler v postopku priglasitve ni sprejet dokončen sklep.

| (238) | Ker je bilo financiranje že dano na voljo družbi FSBesitzG/FSG, Komisija meni, da Nemčija ni upoštevala prepovedi iz člena 108(3) Pogodbe (58). |
| --- | --- |

(238)

Ker je bilo financiranje že dano na voljo družbi FSBesitzG/FSG, Komisija meni, da Nemčija ni upoštevala prepovedi iz člena 108(3) Pogodbe (58).

5.1.5   ZDRUŽLJIVOST

5.1.5.1   
  Upoštevnost smernic za letalski sektor iz leta 2005 in leta 2014

| (239) | Člen 107(3) Pogodbe določa nekatere izjeme od splošnega pravila iz člena 107(1) Pogodbe glede nezdružljivosti državne pomoči z notranjim trgom. Zadevna pomoč se lahko oceni samo na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe, ki določa, da se „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi,“ lahko šteje za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(239)

Člen 107(3) Pogodbe določa nekatere izjeme od splošnega pravila iz člena 107(1) Pogodbe glede nezdružljivosti državne pomoči z notranjim trgom. Zadevna pomoč se lahko oceni samo na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe, ki določa, da se „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi,“ lahko šteje za združljivo z notranjim trgom.

| (240) | V zvezi s tem smernice za letalski sektor iz leta 2014 zagotavljajo okvir za oceno, ali se lahko pomoč za letališča razglasi za združljivo s členom 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(240)

V zvezi s tem smernice za letalski sektor iz leta 2014 zagotavljajo okvir za oceno, ali se lahko pomoč za letališča razglasi za združljivo s členom 107(3)(c) Pogodbe.

| (241) | V skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 Komisija meni, da se obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (59) uporablja za nezakonito pomoč za naložbe letališčem. Pri tem bo Komisija, če je bila nezakonita pomoč za naložbe dodeljena pred 4. aprilom 2014, uporabila pravila o združljivosti, ki so veljala, ko je bila nezakonita pomoč za naložbe dodeljena. Komisija je v uvodni izjavi 238 že ugotovila, da letno kritje izgub s strani družbe vh Saar pomeni nezakonito državno pomoč, ki je bila dodeljena pred 4. aprilom 2014. Zato bo za nezakonito pomoč za naložbe, ki je bila letališčem dodeljena pred 4. aprilom 2014, uporabila načela, določena v smernicah za letalski sektor iz leta 2005 (60). |
| --- | --- |

(241)

V skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 Komisija meni, da se obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (59) uporablja za nezakonito pomoč za naložbe letališčem. Pri tem bo Komisija, če je bila nezakonita pomoč za naložbe dodeljena pred 4. aprilom 2014, uporabila pravila o združljivosti, ki so veljala, ko je bila nezakonita pomoč za naložbe dodeljena. Komisija je v uvodni izjavi 238 že ugotovila, da letno kritje izgub s strani družbe vh Saar pomeni nezakonito državno pomoč, ki je bila dodeljena pred 4. aprilom 2014. Zato bo za nezakonito pomoč za naložbe, ki je bila letališčem dodeljena pred 4. aprilom 2014, uporabila načela, določena v smernicah za letalski sektor iz leta 2005 (60).

| (242) | Komisija v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 meni, da se določbe njenega obvestila o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči ne smejo uporabiti za nerešene zadeve glede nezakonite pomoči za tekoče poslovanje, ki je bila letališčem dodeljena pred 4. aprilom 2014. Namesto tega bo uporabila načela iz smernic za letalski sektor iz leta 2014 za vse zadeve v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za letališča (nerešene prijave in nezakonita nepriglašena pomoč), tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014 in začetkom prehodnega obdobja (61). |
| --- | --- |

(242)

Komisija v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 meni, da se določbe njenega obvestila o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči ne smejo uporabiti za nerešene zadeve glede nezakonite pomoči za tekoče poslovanje, ki je bila letališčem dodeljena pred 4. aprilom 2014. Namesto tega bo uporabila načela iz smernic za letalski sektor iz leta 2014 za vse zadeve v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za letališča (nerešene prijave in nezakonita nepriglašena pomoč), tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014 in začetkom prehodnega obdobja (61).

5.1.5.2   
  Razlikovanje med pomočjo za naložbe in pomočjo za tekoče poslovanje

| (243) | Komisija mora glede na določbe smernic za letalski sektor iz leta 2014, navedenih v uvodnih izjavah 241 in 242, ugotoviti, ali zadevni ukrep pomeni nezakonito pomoč za naložbe ali pomoč za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(243)

Komisija mora glede na določbe smernic za letalski sektor iz leta 2014, navedenih v uvodnih izjavah 241 in 242, ugotoviti, ali zadevni ukrep pomeni nezakonito pomoč za naložbe ali pomoč za tekoče poslovanje.

| (244) | V skladu s točko 25(18) smernic za letalski sektor iz leta 2014 je pomoč za naložbe opredeljena kot „pomoč za financiranje osnovnih sredstev, zlasti za pokritje vrzeli v financiranju stroškov investicijskega vzdrževanja“. Poleg tega se lahko v skladu s točko 25 smernic za letalski sektor iz leta 2014 pomoč za naložbe nanaša tako na vnaprejšnje plačilo (tj. za kritje začetnih stroškov naložbe) kot na pomoč, izplačano v rednih obrokih (za kritje stroškov investicijskega vzdrževanja v smislu letne amortizacije in stroškov financiranja). |
| --- | --- |

(244)

V skladu s točko 25(18) smernic za letalski sektor iz leta 2014 je pomoč za naložbe opredeljena kot „pomoč za financiranje osnovnih sredstev, zlasti za pokritje vrzeli v financiranju stroškov investicijskega vzdrževanja“. Poleg tega se lahko v skladu s točko 25 smernic za letalski sektor iz leta 2014 pomoč za naložbe nanaša tako na vnaprejšnje plačilo (tj. za kritje začetnih stroškov naložbe) kot na pomoč, izplačano v rednih obrokih (za kritje stroškov investicijskega vzdrževanja v smislu letne amortizacije in stroškov financiranja).

| (245) | Po drugi strani se pomoč za tekoče poslovanje nanaša na kritje vseh ali dela stroškov poslovanja letališča, ki pomenijo „osnovne stroške letališča z vidika zagotavljanja letaliških storitev, vključno s stroškovnimi kategorijami, kot so stroški za zaposlene, pogodbene storitve, komunikacije, odpadke, energijo, vzdrževanje, najem in upravljanje itd., vendar ne vključujejo stroškov investicijskega vzdrževanja, podpore za trženje ali vseh drugih spodbud, ki jih letalskim prevoznikom dodeli letališče, ter stroškov, ki spadajo na področje javne politike“ (62). |
| --- | --- |

(245)

Po drugi strani se pomoč za tekoče poslovanje nanaša na kritje vseh ali dela stroškov poslovanja letališča, ki pomenijo „osnovne stroške letališča z vidika zagotavljanja letaliških storitev, vključno s stroškovnimi kategorijami, kot so stroški za zaposlene, pogodbene storitve, komunikacije, odpadke, energijo, vzdrževanje, najem in upravljanje itd., vendar ne vključujejo stroškov investicijskega vzdrževanja, podpore za trženje ali vseh drugih spodbud, ki jih letalskim prevoznikom dodeli letališče, ter stroškov, ki spadajo na področje javne politike“ (62).

| (246) | Glede na te opredelitve je mogoče ugotoviti, da del letnih kapitalskih injekcij, ki je bil uporabljen za kritje letnih izgub iz poslovanja (63) družbe FSBesitzG/FSG, brez stroškov, vključenih v EBITDA, ki spadajo na področje javne politike, kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 186 do 197, pomeni pomoč za tekoče poslovanje za družbo FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(246)

Glede na te opredelitve je mogoče ugotoviti, da del letnih kapitalskih injekcij, ki je bil uporabljen za kritje letnih izgub iz poslovanja (63) družbe FSBesitzG/FSG, brez stroškov, vključenih v EBITDA, ki spadajo na področje javne politike, kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 186 do 197, pomeni pomoč za tekoče poslovanje za družbo FSBesitzG/FSG.

| (247) | Komisija ugotavlja, da je družba FSBesitzG/FSG za kritje svojih izgub od leta 2000 do leta 2012 skupaj prejela približno [...]. V tem obdobju je skupni kumulirani EBITDA družbe FSBesitzG (FSBG)/FSG znašal približno – [...]. Od tega zneska je treba odšteti stroške, ki spadajo na področje javne politike (64). Na podlagi navedenega Komisija meni, da je največji znesek pomoči za tekoče poslovanje, ki je bil družbi FSBesitzG/FSG na podlagi pogodbe o prenosu dobička in izgube dodeljen v letih 2000–2012, približno [...]. |
| --- | --- |

(247)

Komisija ugotavlja, da je družba FSBesitzG/FSG za kritje svojih izgub od leta 2000 do leta 2012 skupaj prejela približno [...]. V tem obdobju je skupni kumulirani EBITDA družbe FSBesitzG (FSBG)/FSG znašal približno – [...]. Od tega zneska je treba odšteti stroške, ki spadajo na področje javne politike (64). Na podlagi navedenega Komisija meni, da je največji znesek pomoči za tekoče poslovanje, ki je bil družbi FSBesitzG/FSG na podlagi pogodbe o prenosu dobička in izgube dodeljen v letih 2000–2012, približno [...].

| (248) | Nazadnje, del letnih kapitalskih injekcij, s katerimi so se krile izgube družbe FSBesitzG/FSG, ki niso vključene že v EBITDA (tj. letna amortizacija sredstev, stroški financiranja in drugo), brez stroškov, ki spadajo na področje javne politike, kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 186 do 197, pomeni pomoč za naložbe za družbo FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(248)

Nazadnje, del letnih kapitalskih injekcij, s katerimi so se krile izgube družbe FSBesitzG/FSG, ki niso vključene že v EBITDA (tj. letna amortizacija sredstev, stroški financiranja in drugo), brez stroškov, ki spadajo na področje javne politike, kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 186 do 197, pomeni pomoč za naložbe za družbo FSBesitzG/FSG.

| (249) | Glede na preudarke v uvodnih izjavah 247 in 248 je mogoče ugotoviti, da je največji znesek pomoči za naložbe približno [...] (65). |
| --- | --- |

(249)

Glede na preudarke v uvodnih izjavah 247 in 248 je mogoče ugotoviti, da je največji znesek pomoči za naložbe približno [...] (65).

5.1.5.3   
  Pomoč za naložbe

| (250) | V skladu s točko 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005 mora Komisija preveriti, ali so izpolnjeni kumulativni pogoji iz točk (a) do (e):






  (a) | izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(250)

V skladu s točko 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005 mora Komisija preveriti, ali so izpolnjeni kumulativni pogoji iz točk (a) do (e):

(a)

izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.);

| (b) | infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem;

| (c) | infrastruktura ponuja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede na uporabo obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura ponuja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede na uporabo obstoječe infrastrukture;

| (d) | dostop do infrastruktur je odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja ter |
| --- | --- |

(d)

dostop do infrastruktur je odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja ter

| (e) | vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije. |
| --- | --- |

(e)

vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije.

| (251) | Da bi bila državna pomoč za letališča združljiva, mora poleg tega tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči imeti spodbujevalni učinek ter biti potrebna in sorazmerna z legitimnim zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(251)

Da bi bila državna pomoč za letališča združljiva, mora poleg tega tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči imeti spodbujevalni učinek ter biti potrebna in sorazmerna z legitimnim zastavljenim ciljem.

Izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.)

| (252) | Ukrepi pomoči za naložbe, ki se ocenjujejo, so bili namenjeni financiranju izgradnje novega terminala z zmogljivostjo 7 00  000 potnikov, ker je bil stari terminal (zmogljivost 3 90  000 potnikov) preobremenjen že nekaj let, preden so se začela gradbena dela. Poleg tega je bila pomoč za naložbe uporabljena za financiranje vrste ukrepov, ki so omogočili prilagoditev letališča trenutnim zahtevam po sodobni letališki infrastrukturi, da bi to lahko še naprej v celoti delovalo. |
| --- | --- |

(252)

Ukrepi pomoči za naložbe, ki se ocenjujejo, so bili namenjeni financiranju izgradnje novega terminala z zmogljivostjo 7 00  000 potnikov, ker je bil stari terminal (zmogljivost 3 90  000 potnikov) preobremenjen že nekaj let, preden so se začela gradbena dela. Poleg tega je bila pomoč za naložbe uporabljena za financiranje vrste ukrepov, ki so omogočili prilagoditev letališča trenutnim zahtevam po sodobni letališki infrastrukturi, da bi to lahko še naprej v celoti delovalo.

| (253) | Po navedbah Nemčije je bil glavni cilj financiranja infrastrukture letališča Saarbrücken izboljšati dostop do regije z zračnim prevozom z razbremenitvijo letališča in tako spodbuditi regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(253)

Po navedbah Nemčije je bil glavni cilj financiranja infrastrukture letališča Saarbrücken izboljšati dostop do regije z zračnim prevozom z razbremenitvijo letališča in tako spodbuditi regionalni razvoj.

| (254) | Letališče Saarbrücken je glede na sedanje strukturne spremembe regije in njen prehod s premogovniške in jeklarske industrije na regijo, usmerjeno na tehnologije in storitve, ključnega pomena za razvoj regije, zaradi česar je dobra povezava z glavnimi nemškimi poslovnimi središči nepogrešljiva. Poleg tega zadovoljuje potrebe po povezljivosti regije, zlasti glede na njene razvijajoče se raziskovalne in akademske ustanove. Poslovni profil letališča Saarbrücken ustreza tem potrebam regije, saj ponuja dobro razvito in udobno infrastrukturo za vrsto rednih letov v glavna poslovna središča v Nemčiji (Berlin, Hamburg in v preteklosti tudi München). |
| --- | --- |

(254)

Letališče Saarbrücken je glede na sedanje strukturne spremembe regije in njen prehod s premogovniške in jeklarske industrije na regijo, usmerjeno na tehnologije in storitve, ključnega pomena za razvoj regije, zaradi česar je dobra povezava z glavnimi nemškimi poslovnimi središči nepogrešljiva. Poleg tega zadovoljuje potrebe po povezljivosti regije, zlasti glede na njene razvijajoče se raziskovalne in akademske ustanove. Poslovni profil letališča Saarbrücken ustreza tem potrebam regije, saj ponuja dobro razvito in udobno infrastrukturo za vrsto rednih letov v glavna poslovna središča v Nemčiji (Berlin, Hamburg in v preteklosti tudi München).

| (255) | Komisija ugotavlja, da bi lahko morebitno podvajanje letališke infrastrukture zaradi neposredne bližine letališč Saarbrücken in Zweibrücken nasprotovalo ugotovitvi, da izgradnja in uporaba infrastrukture na letališču Saarbrücken ustrezata jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa. Vendar navaja, da letališče Zweibrücken do leta 2006 ni ponujalo komercialnih storitev zračnega prometa (66), tako da je bilo letališče Saarbrücken edino, ki je ponujalo letalske povezave v regiji. Ko je letališče Zweibrücken leta 2006 vstopilo na trg komercialnega zračnega prometa, je v bistvu podvojilo infrastrukturo letališča Saarbrücken (67); obenem pa ni mogoče ugotoviti, da se je zaradi vstopa letališča Zweibrücken na trg tekoče javno financiranje predhodno obstoječega letališča Saarbrücken nenadoma spremenilo v financiranje podvajanja. |
| --- | --- |

(255)

Komisija ugotavlja, da bi lahko morebitno podvajanje letališke infrastrukture zaradi neposredne bližine letališč Saarbrücken in Zweibrücken nasprotovalo ugotovitvi, da izgradnja in uporaba infrastrukture na letališču Saarbrücken ustrezata jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa. Vendar navaja, da letališče Zweibrücken do leta 2006 ni ponujalo komercialnih storitev zračnega prometa (66), tako da je bilo letališče Saarbrücken edino, ki je ponujalo letalske povezave v regiji. Ko je letališče Zweibrücken leta 2006 vstopilo na trg komercialnega zračnega prometa, je v bistvu podvojilo infrastrukturo letališča Saarbrücken (67); obenem pa ni mogoče ugotoviti, da se je zaradi vstopa letališča Zweibrücken na trg tekoče javno financiranje predhodno obstoječega letališča Saarbrücken nenadoma spremenilo v financiranje podvajanja.

| (256) | Komisija zato ugotavlja, da izgradnja in uporaba infrastrukture na letališču Saarbrücken ustrezata jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa. |
| --- | --- |

(256)

Komisija zato ugotavlja, da izgradnja in uporaba infrastrukture na letališču Saarbrücken ustrezata jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa.

Infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem.

| (257) | Pomoč za naložbe za letališče Saarbrücken mora biti potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem. Pomemben vidik v tem okviru je, ali naložba ne pomeni podvajanja obstoječe nedonosne infrastrukture. |
| --- | --- |

(257)

Pomoč za naložbe za letališče Saarbrücken mora biti potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem. Pomemben vidik v tem okviru je, ali naložba ne pomeni podvajanja obstoječe nedonosne infrastrukture.

| (258) | Prvič, Komisija ugotavlja, da je bil novi terminal, s katerim se je letna zmogljivost letališča povečala s 3 90  000 potnikov na 7 00  000 potnikov, zgrajen leta 2000. Letna zmogljivost starega terminala je bila prvič presežena leta 1996, število potnikov pa je še naprej naraščalo do leta 2000, ko jih je bilo 4 84  566. V obdobju med letoma 1996 in 2000 je bil stari terminal pogosto preobremenjen, zlasti v poletni sezoni, posledica česar so bili dolge čakalne dobe, prenapolnjeni prostori za potnike ali potniki, ki so morali čakati zunaj terminala. Poleg tega stari terminal ni bil več v skladu z varnostnimi zahtevami. Novi terminal je opremljen z novim varnostnim sistemom. V letih 2009 in 2010 so bili izvedeni tudi dodatni varnostni ukrepi v zvezi z varnostnim območjem konca steze, zlasti je bila prilagojena lokacija luči vzletno–pristajalne steze zaradi boljše signalizacije za pilote, nameščene so bile zaščitne luči vzletno–pristajalne steze, nadstruktura krivulje vzletno–pristajalne steze pa je bila prilagojena potrebam sodobnih zrakoplovov. Nazadnje, opravljeno je bilo vzdrževanje vzletno–pristajalne steze, da bi se preprečile poškodbe zrakoplovov, ki obratujejo na letališču. Komisija zato meni, da so bile naložbe v infrastrukturo nujne za prilagoditev vse večjemu številu potnikov in izpolnjevanje trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Letališče je lahko zagotavljalo povezljivost in razvoj regije samo z zgrajeno infrastrukturo. |
| --- | --- |

(258)

Prvič, Komisija ugotavlja, da je bil novi terminal, s katerim se je letna zmogljivost letališča povečala s 3 90  000 potnikov na 7 00  000 potnikov, zgrajen leta 2000. Letna zmogljivost starega terminala je bila prvič presežena leta 1996, število potnikov pa je še naprej naraščalo do leta 2000, ko jih je bilo 4 84  566. V obdobju med letoma 1996 in 2000 je bil stari terminal pogosto preobremenjen, zlasti v poletni sezoni, posledica česar so bili dolge čakalne dobe, prenapolnjeni prostori za potnike ali potniki, ki so morali čakati zunaj terminala. Poleg tega stari terminal ni bil več v skladu z varnostnimi zahtevami. Novi terminal je opremljen z novim varnostnim sistemom. V letih 2009 in 2010 so bili izvedeni tudi dodatni varnostni ukrepi v zvezi z varnostnim območjem konca steze, zlasti je bila prilagojena lokacija luči vzletno–pristajalne steze zaradi boljše signalizacije za pilote, nameščene so bile zaščitne luči vzletno–pristajalne steze, nadstruktura krivulje vzletno–pristajalne steze pa je bila prilagojena potrebam sodobnih zrakoplovov. Nazadnje, opravljeno je bilo vzdrževanje vzletno–pristajalne steze, da bi se preprečile poškodbe zrakoplovov, ki obratujejo na letališču. Komisija zato meni, da so bile naložbe v infrastrukturo nujne za prilagoditev vse večjemu številu potnikov in izpolnjevanje trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Letališče je lahko zagotavljalo povezljivost in razvoj regije samo z zgrajeno infrastrukturo.

| (259) | Drugič, nova naložba ni pomenila podvajanja obstoječe nedonosne infrastrukture, saj tri od najbližjih letališč, tj. Luxembourg (121 km od Saarbrückna), Metz–Nancy–Lorraine (96 km od Saarbrückna) in Frankfurt–Hahn (128 km od Saarbrückna), ne ležijo na istem gravitacijskem območju, njihovi poslovni modeli pa se bistveno razlikujejo od poslovnega modela letališča Saarbrücken. Letališče Saarbrücken ponuja predvsem redne lete, ki povezujejo Saarbrücken z glavnimi nemškimi poslovnimi središči (Berlin, Hamburg in v preteklosti tudi München) in številnimi počitniškimi destinacijami. Letališče Luxembourg ponuja predvsem redne lete v evropske prestolnice, Metz–Nancy–Lorraine je osredotočeno na redne lete v francoska mesta in destinacije v Severni Afriki, poslovni model letališča Frankfurt–Hahn pa temelji na nizkocenovnih prevoznikih, ki ponujajo lete na številne počitniške destinacije, vendar nobenega v druga nemška mesta, in tovornem zračnem prometu. |
| --- | --- |

(259)

Drugič, nova naložba ni pomenila podvajanja obstoječe nedonosne infrastrukture, saj tri od najbližjih letališč, tj. Luxembourg (121 km od Saarbrückna), Metz–Nancy–Lorraine (96 km od Saarbrückna) in Frankfurt–Hahn (128 km od Saarbrückna), ne ležijo na istem gravitacijskem območju, njihovi poslovni modeli pa se bistveno razlikujejo od poslovnega modela letališča Saarbrücken. Letališče Saarbrücken ponuja predvsem redne lete, ki povezujejo Saarbrücken z glavnimi nemškimi poslovnimi središči (Berlin, Hamburg in v preteklosti tudi München) in številnimi počitniškimi destinacijami. Letališče Luxembourg ponuja predvsem redne lete v evropske prestolnice, Metz–Nancy–Lorraine je osredotočeno na redne lete v francoska mesta in destinacije v Severni Afriki, poslovni model letališča Frankfurt–Hahn pa temelji na nizkocenovnih prevoznikih, ki ponujajo lete na številne počitniške destinacije, vendar nobenega v druga nemška mesta, in tovornem zračnem prometu.

| (260) | Edino podvajanje infrastrukture je mogoče opaziti med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken (39 km od Saarbrückna). Vendar je treba omeniti, da je Saarbrücken uveljavljeno letališče, ki se je odločilo izvesti naložbo v novi terminal, da bi razbremenilo stari terminal, ko je število potnikov stalno naraščalo in letališče Zweibrücken še ni ponujalo storitev komercialnega zračnega prevoza (68). Odločitev za naložbo v letališče Saarbrücken je bila ekonomsko upravičena in potrebna za zagotovitev povezljivosti regije. Zato je bilo letališče Zweibrücken tisto, s katerim se je podvojila razpoložljiva infrastruktura, ko je bila sprejeta odločitev o njegovem preoblikovanju iz vojaškega v komercialno letališče (69). |
| --- | --- |

(260)

Edino podvajanje infrastrukture je mogoče opaziti med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken (39 km od Saarbrückna). Vendar je treba omeniti, da je Saarbrücken uveljavljeno letališče, ki se je odločilo izvesti naložbo v novi terminal, da bi razbremenilo stari terminal, ko je število potnikov stalno naraščalo in letališče Zweibrücken še ni ponujalo storitev komercialnega zračnega prevoza (68). Odločitev za naložbo v letališče Saarbrücken je bila ekonomsko upravičena in potrebna za zagotovitev povezljivosti regije. Zato je bilo letališče Zweibrücken tisto, s katerim se je podvojila razpoložljiva infrastruktura, ko je bila sprejeta odločitev o njegovem preoblikovanju iz vojaškega v komercialno letališče (69).

| (261) | Nujnost in sorazmernost pomoči za naložbe za letališče Saarbrücken torej izhaja iz preobremenjenosti in potrebe po izpolnjevanju trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Zgrajena infrastruktura je bila potrebna, da je letališče lahko zagotavljalo povezljivost in razvoj regije. Komisija zato ugotavlja, da je zadevna infrastruktura potrebna in sorazmerna z zadanimi cilji. |
| --- | --- |

(261)

Nujnost in sorazmernost pomoči za naložbe za letališče Saarbrücken torej izhaja iz preobremenjenosti in potrebe po izpolnjevanju trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Zgrajena infrastruktura je bila potrebna, da je letališče lahko zagotavljalo povezljivost in razvoj regije. Komisija zato ugotavlja, da je zadevna infrastruktura potrebna in sorazmerna z zadanimi cilji.

Infrastruktura ponuja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede na uporabo obstoječe infrastrukture

| (262) | Po obdobju precejšnje rasti je na zračni promet v Nemčiji in Evropi v zadnjih letih negativno vplivala gospodarska in finančna kriza v letu 2009, ki je privedla do 4,6–odstotnega zmanjšanja potniškega zračnega prometa v Nemčiji leta 2009 in s tem do enega najslabših let za zračni promet. Vendar splošni trend rasti v zračnem prometu ni bil ustavljen, ampak samo odložen. Od junija 2010 so se mesečne stopnje rasti v potniškem zračnem prometu v Nemčiji višale in so bile 7 % višje od mesečnih stopenj rasti v preteklem letu. Upoštevati je treba tudi, da naj bi Nemčija po napovedih od leta 2009 dosegala veliko gospodarsko rast v višini približno 3 % na leto. Rast trga zračnega prometa je običajno večja od splošne gospodarske rasti (70). |
| --- | --- |

(262)

Po obdobju precejšnje rasti je na zračni promet v Nemčiji in Evropi v zadnjih letih negativno vplivala gospodarska in finančna kriza v letu 2009, ki je privedla do 4,6–odstotnega zmanjšanja potniškega zračnega prometa v Nemčiji leta 2009 in s tem do enega najslabših let za zračni promet. Vendar splošni trend rasti v zračnem prometu ni bil ustavljen, ampak samo odložen. Od junija 2010 so se mesečne stopnje rasti v potniškem zračnem prometu v Nemčiji višale in so bile 7 % višje od mesečnih stopenj rasti v preteklem letu. Upoštevati je treba tudi, da naj bi Nemčija po napovedih od leta 2009 dosegala veliko gospodarsko rast v višini približno 3 % na leto. Rast trga zračnega prometa je običajno večja od splošne gospodarske rasti (70).

| (263) | Zadovoljivo srednjeročno uporabo novega terminala na letališču Saarbrücken potrjuje dejstvo, da letno število potnikov ostaja precej nad zgornjo mejo (tj. 3 90  000 potnikov na leto) zmogljivosti starega terminala. Število potnikov se je zelo zmanjšalo edino leta 2007, vendar je to sovpadalo z velikim povečanjem števila potnikov na letališču Zweibrücken. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je leta 2007 letalska družba Hapag Lloyd/TUIFly zapustila letališče Saarbrücken in začela leteti z letališča Zweibrücken. Položaj se je bistveno spremenil leta 2008, ko je letališče Saarbrücken s 5 18  288 potniki doseglo absolutno največje število potnikov. Po navedbah Nemčije tega števila v naslednjih letih ni bilo mogoče ohraniti zaradi finančne krize v Nemčiji (71). |
| --- | --- |

(263)

Zadovoljivo srednjeročno uporabo novega terminala na letališču Saarbrücken potrjuje dejstvo, da letno število potnikov ostaja precej nad zgornjo mejo (tj. 3 90  000 potnikov na leto) zmogljivosti starega terminala. Število potnikov se je zelo zmanjšalo edino leta 2007, vendar je to sovpadalo z velikim povečanjem števila potnikov na letališču Zweibrücken. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je leta 2007 letalska družba Hapag Lloyd/TUIFly zapustila letališče Saarbrücken in začela leteti z letališča Zweibrücken. Položaj se je bistveno spremenil leta 2008, ko je letališče Saarbrücken s 5 18  288 potniki doseglo absolutno največje število potnikov. Po navedbah Nemčije tega števila v naslednjih letih ni bilo mogoče ohraniti zaradi finančne krize v Nemčiji (71).

| (264) | Skupna mesečna zmogljivost letališča Saarbrücken znaša [...] potnikov. Najpozneje od leta 2005 je ta zmogljivost v celoti izkoriščena, poleti (od julija do septembra) pa celo presežena (72). Ugotoviti je torej mogoče, da letališče Saarbrücken že zdaj obsežno uporablja novo zmogljivost in da so srednjeročni obeti za uporabo zmogljivosti zadovoljivi. |
| --- | --- |

(264)

Skupna mesečna zmogljivost letališča Saarbrücken znaša [...] potnikov. Najpozneje od leta 2005 je ta zmogljivost v celoti izkoriščena, poleti (od julija do septembra) pa celo presežena (72). Ugotoviti je torej mogoče, da letališče Saarbrücken že zdaj obsežno uporablja novo zmogljivost in da so srednjeročni obeti za uporabo zmogljivosti zadovoljivi.

Dostop do infrastruktur je odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja

| (265) | Glede na informacije, ki jih je predložila Nemčija (73), je bila infrastruktura vedno na voljo vsem morebitnim uporabnikom brez komercialno neutemeljenega razlikovanja. |
| --- | --- |

(265)

Glede na informacije, ki jih je predložila Nemčija (73), je bila infrastruktura vedno na voljo vsem morebitnim uporabnikom brez komercialno neutemeljenega razlikovanja.

Vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije

| (266) | V skladu s točko 39 smernic za letalski sektor iz leta 2005 lahko kategorija letališča služi kot kazalnik, koliko so letališča med seboj v konkurenci in torej tudi koliko lahko javno financiranje, dodeljeno letališču, izkrivlja konkurenco. Čeprav je v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 malo verjetno, da bo financiranje, dodeljeno malim regionalnim letališčem (kategorija D), izkrivljalo konkurenco ali vplivalo na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom, to ni temeljilo na domnevi, da so izkrivljanja konkurence in vpliv na trgovino izključeni, niti ni bil namen to navesti. |
| --- | --- |

(266)

V skladu s točko 39 smernic za letalski sektor iz leta 2005 lahko kategorija letališča služi kot kazalnik, koliko so letališča med seboj v konkurenci in torej tudi koliko lahko javno financiranje, dodeljeno letališču, izkrivlja konkurenco. Čeprav je v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 malo verjetno, da bo financiranje, dodeljeno malim regionalnim letališčem (kategorija D), izkrivljalo konkurenco ali vplivalo na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom, to ni temeljilo na domnevi, da so izkrivljanja konkurence in vpliv na trgovino izključeni, niti ni bil namen to navesti.

| (267) | Letna zmogljivost starega terminala letališča Saarbrücken je bila 3 90  000 potnikov. Po izgradnji novega terminala se je letna zmogljivost letališča povečala na 7 00  000 potnikov. Letališče s tako zmogljivostjo se uvršča v kategorijo D „mala regionalna letališča“, kot je opredeljena v točki 15 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Od leta 2000 letni potniški zračni promet na letališču Saarbrücken ostaja ustaljen na ravni približno 5 00  000 potnikov, kar pomeni približno polovico števila potnikov, določenega kot zgornja meja za malo regionalno letališče. Poleg tega je letališče Saarbrücken značilno regionalno usmerjeno letališče, kar je razvidno tudi iz dejstva, da veliko število potnikov, ki ga uporabljajo, prihaja iz Posarja. Število potnikov, ki prihajajo z obmejnih območij v Franciji in Luksemburgu, je omejeno in je znašalo [manj kot 14 %] ([...] iz Francije in [...] iz Luksemburga) (74). |
| --- | --- |

(267)

Letna zmogljivost starega terminala letališča Saarbrücken je bila 3 90  000 potnikov. Po izgradnji novega terminala se je letna zmogljivost letališča povečala na 7 00  000 potnikov. Letališče s tako zmogljivostjo se uvršča v kategorijo D „mala regionalna letališča“, kot je opredeljena v točki 15 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Od leta 2000 letni potniški zračni promet na letališču Saarbrücken ostaja ustaljen na ravni približno 5 00  000 potnikov, kar pomeni približno polovico števila potnikov, določenega kot zgornja meja za malo regionalno letališče. Poleg tega je letališče Saarbrücken značilno regionalno usmerjeno letališče, kar je razvidno tudi iz dejstva, da veliko število potnikov, ki ga uporabljajo, prihaja iz Posarja. Število potnikov, ki prihajajo z obmejnih območij v Franciji in Luksemburgu, je omejeno in je znašalo [manj kot 14 %] ([...] iz Francije in [...] iz Luksemburga) (74).

| (268) | Ob upoštevanju pojma gravitacijsko območje, ki obsega približno 100 km, in potovalnega časa, ki znaša 60 minut, je mogoče domnevati, da tri od letališč, ki so najbližje letališču Saarbrücken, tj. letališče Luxembourg (121 km od Saarbrückna), Metz–Nancy–Lorraine (97 km od Saarbrückna) in Frankfurt–Hahn (128 km od Saarbrückna), ne ležijo na istem gravitacijskem območju. Prav tako se njihovi poslovni modeli bistveno razlikujejo od poslovnega modela letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(268)

Ob upoštevanju pojma gravitacijsko območje, ki obsega približno 100 km, in potovalnega časa, ki znaša 60 minut, je mogoče domnevati, da tri od letališč, ki so najbližje letališču Saarbrücken, tj. letališče Luxembourg (121 km od Saarbrückna), Metz–Nancy–Lorraine (97 km od Saarbrückna) in Frankfurt–Hahn (128 km od Saarbrückna), ne ležijo na istem gravitacijskem območju. Prav tako se njihovi poslovni modeli bistveno razlikujejo od poslovnega modela letališča Saarbrücken.

| (269) | Kar zadeva letališče Luxembourg, se poslovna modela letališč Luxembourg in Saarbrücken razlikujeta. Letališče Luxembourg je s približno 1,5 milijona potnikov na leto bistveno večje od letališča Saarbrücken. Ponuja vrsto različnih rednih in čarterskih letov, zadnjenavedene v evropske prestolnice. Ta izbira destinacij večinoma ustreza potrebam zaposlenih v finančnih in mednarodnih institucijah v Luksemburgu. Nasprotno ponuja letališče Saarbrücken večinoma redne lete v vrsto nemških mest, ki veljajo za nemška poslovna središča (Berlin, Hamburg in München), in na številne počitniške destinacije. |
| --- | --- |

(269)

Kar zadeva letališče Luxembourg, se poslovna modela letališč Luxembourg in Saarbrücken razlikujeta. Letališče Luxembourg je s približno 1,5 milijona potnikov na leto bistveno večje od letališča Saarbrücken. Ponuja vrsto različnih rednih in čarterskih letov, zadnjenavedene v evropske prestolnice. Ta izbira destinacij večinoma ustreza potrebam zaposlenih v finančnih in mednarodnih institucijah v Luksemburgu. Nasprotno ponuja letališče Saarbrücken večinoma redne lete v vrsto nemških mest, ki veljajo za nemška poslovna središča (Berlin, Hamburg in München), in na številne počitniške destinacije.

| (270) | V zvezi z letališčem Metz–Nancy–Lorraine je mogoče ugotoviti, da skoraj ni prekrivanja pri letih, ki jih ponujata ti letališči, saj Metz–Nancy–Lorraine ponuja predvsem redne lete v francoska mesta in čarterske lete v Severno Afriko. |
| --- | --- |

(270)

V zvezi z letališčem Metz–Nancy–Lorraine je mogoče ugotoviti, da skoraj ni prekrivanja pri letih, ki jih ponujata ti letališči, saj Metz–Nancy–Lorraine ponuja predvsem redne lete v francoska mesta in čarterske lete v Severno Afriko.

| (271) | Izkrivljanja konkurence med letališčema Saarbrücken in Frankfurt–Hahn je prav tako mogoče večinoma izključiti že zaradi razdalje med njima, ki znaša dve uri vožnje. Poleg tega z letališča Frankfurt–Hahn letijo predvsem nizkocenovni prevozniki (Ryanair), tovorni promet pa je precej pomemben element njegovega poslovnega modela, medtem ko letališče Saarbrücken ponuja predvsem redne lete na domačem ozemlju in ima le omejen tovorni zračni promet. |
| --- | --- |

(271)

Izkrivljanja konkurence med letališčema Saarbrücken in Frankfurt–Hahn je prav tako mogoče večinoma izključiti že zaradi razdalje med njima, ki znaša dve uri vožnje. Poleg tega z letališča Frankfurt–Hahn letijo predvsem nizkocenovni prevozniki (Ryanair), tovorni promet pa je precej pomemben element njegovega poslovnega modela, medtem ko letališče Saarbrücken ponuja predvsem redne lete na domačem ozemlju in ima le omejen tovorni zračni promet.

| (272) | Pomembnejše je konkurenčno razmerje med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken zaradi njune bližine (39 km ali 34 minut vožnje) in velikega prekrivanja njunih gravitacijskih območij. Nemčija navaja, da imata letališči različna poslovna modela: letališče Saarbrücken je uveljavljeno letališče (ki je bilo odprto pred več kot 80 leti) in ima naprednejšo infrastrukturo, ki ponuja več udobja potnikom (z velikim deležem poslovnih potnikov). Ponuja predvsem redne lete v glavna nemška poslovna središča in na številne počitniške destinacije. Letališče Zweibrücken ima infrastrukturo, ki ponuja razmeroma manj udobja, njegov poslovni model pa temelji na nizkocenovnih prevoznikih, letih na počitniške destinacije in tovornem zračnem prometu. Vendar Komisija ugotavlja, da je kljub dejstvu, da se poslovna modela letališč deloma razlikujeta, jasno, da se osnovna dejavnost letališča Zweibrücken (leti na počitniške destinacije, zlasti v Antalijo/na Palmo de Mallorco) prekriva z dejavnostjo letališča Saarbrücken. Res je, da se letališče Saarbrücken sicer osredotoča na redne lete v večja mesta, kot so Luxembourg, Berlin in Hamburg. Vendar to ne spreminja dejstva, da se zdi, da ima letališče Zweibrücken le omejeno dejavnost, ki je letališče Saarbrücken ne zagotavlja ali ne bi moglo zagotavljati. |
| --- | --- |

(272)

Pomembnejše je konkurenčno razmerje med letališčema Saarbrücken in Zweibrücken zaradi njune bližine (39 km ali 34 minut vožnje) in velikega prekrivanja njunih gravitacijskih območij. Nemčija navaja, da imata letališči različna poslovna modela: letališče Saarbrücken je uveljavljeno letališče (ki je bilo odprto pred več kot 80 leti) in ima naprednejšo infrastrukturo, ki ponuja več udobja potnikom (z velikim deležem poslovnih potnikov). Ponuja predvsem redne lete v glavna nemška poslovna središča in na številne počitniške destinacije. Letališče Zweibrücken ima infrastrukturo, ki ponuja razmeroma manj udobja, njegov poslovni model pa temelji na nizkocenovnih prevoznikih, letih na počitniške destinacije in tovornem zračnem prometu. Vendar Komisija ugotavlja, da je kljub dejstvu, da se poslovna modela letališč deloma razlikujeta, jasno, da se osnovna dejavnost letališča Zweibrücken (leti na počitniške destinacije, zlasti v Antalijo/na Palmo de Mallorco) prekriva z dejavnostjo letališča Saarbrücken. Res je, da se letališče Saarbrücken sicer osredotoča na redne lete v večja mesta, kot so Luxembourg, Berlin in Hamburg. Vendar to ne spreminja dejstva, da se zdi, da ima letališče Zweibrücken le omejeno dejavnost, ki je letališče Saarbrücken ne zagotavlja ali ne bi moglo zagotavljati.

| (273) | Poleg tega je mogoče ugotoviti, da je precejšnje povečanje števila potnikov na letališču Zweibrücken leta 2007 sovpadalo s precejšnjim padcem števila potnikov na letališču Saarbrücken v istem letu. Zdi se torej, da se sicer poslovna načrta letališč deloma dopolnjujeta, vendar pa sta si tudi konkurenčna. |
| --- | --- |

(273)

Poleg tega je mogoče ugotoviti, da je precejšnje povečanje števila potnikov na letališču Zweibrücken leta 2007 sovpadalo s precejšnjim padcem števila potnikov na letališču Saarbrücken v istem letu. Zdi se torej, da se sicer poslovna načrta letališč deloma dopolnjujeta, vendar pa sta si tudi konkurenčna.

| (274) | Obenem je treba navesti, da je letališče Saarbrücken uveljavljeno letališče že več kot 80 let. Po izgradnji novega terminala leta 2000 se je njegova letna zmogljivost povečala s 3 90  000 na 7 00  000 potnikov. Vendar te zmogljivosti ni bilo mogoče nikoli izkoristiti v celoti, morebiti zato, ker je leta 2006 tudi letališče Zweibrücken začelo ponujati storitve za komercialni potniški zračni promet, število potnikov na njem pa je začelo postopno naraščati. Glede na zgodovinski razvoj teh dveh letališč (Saarbrücken je del nemškega letališkega prostora že več kot 80 let), njun geografski položaj (prekrivanje gravitacijskih območij) in prosto zmogljivost, ki je bila na voljo na letališču Saarbrücken, ko je letališče Zweibrücken leta 2006 vstopilo na trg komercialnega zračnega prometa, Komisija ugotavlja, da je odprtje letališča Zweibrücken tisto, ki pomeni nepotrebno podvajanje infrastrukture z učinkom izkrivljanja konkurence, in ne obratno. |
| --- | --- |

(274)

Obenem je treba navesti, da je letališče Saarbrücken uveljavljeno letališče že več kot 80 let. Po izgradnji novega terminala leta 2000 se je njegova letna zmogljivost povečala s 3 90  000 na 7 00  000 potnikov. Vendar te zmogljivosti ni bilo mogoče nikoli izkoristiti v celoti, morebiti zato, ker je leta 2006 tudi letališče Zweibrücken začelo ponujati storitve za komercialni potniški zračni promet, število potnikov na njem pa je začelo postopno naraščati. Glede na zgodovinski razvoj teh dveh letališč (Saarbrücken je del nemškega letališkega prostora že več kot 80 let), njun geografski položaj (prekrivanje gravitacijskih območij) in prosto zmogljivost, ki je bila na voljo na letališču Saarbrücken, ko je letališče Zweibrücken leta 2006 vstopilo na trg komercialnega zračnega prometa, Komisija ugotavlja, da je odprtje letališča Zweibrücken tisto, ki pomeni nepotrebno podvajanje infrastrukture z učinkom izkrivljanja konkurence, in ne obratno.

| (275) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da pomoč za naložbe, dodeljena letališču Saarbrücken, ne izkrivlja konkurence in ne vpliva na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom. |
| --- | --- |

(275)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da pomoč za naložbe, dodeljena letališču Saarbrücken, ne izkrivlja konkurence in ne vpliva na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom.

Pomoč je potrebna in sorazmerna; spodbujevalni učinek

| (276) | Komisija mora ugotoviti, ali se je zaradi državne pomoči, dodeljene letališču Saarbrücken, spremenilo ravnanje upravičenca tako, da se je začel ukvarjati z dejavnostjo, ki prispeva k uresničevanju cilja skupnega interesa, pri čemer (i) je brez pomoči ne bi izvajal ali (ii) bi jo izvajal le v omejenem obsegu ali drugače. Poleg tega se pomoč šteje za sorazmerno samo, če enakega rezultata ne bi bilo mogoče doseči z manj pomoči in manj izkrivljanja. To pomeni, da morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjša potrebna za izvedbo dejavnosti, ki ji je bila dodeljena pomoč. |
| --- | --- |

(276)

Komisija mora ugotoviti, ali se je zaradi državne pomoči, dodeljene letališču Saarbrücken, spremenilo ravnanje upravičenca tako, da se je začel ukvarjati z dejavnostjo, ki prispeva k uresničevanju cilja skupnega interesa, pri čemer (i) je brez pomoči ne bi izvajal ali (ii) bi jo izvajal le v omejenem obsegu ali drugače. Poleg tega se pomoč šteje za sorazmerno samo, če enakega rezultata ne bi bilo mogoče doseči z manj pomoči in manj izkrivljanja. To pomeni, da morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjša potrebna za izvedbo dejavnosti, ki ji je bila dodeljena pomoč.

| (277) | Glede na informacije, ki jih je predložila Nemčija, naložbe ne bi bilo mogoče izvesti brez pomoči. Iz preglednice 3 je razvidno, da letališče še vedno ustvarja izgubo. Zato je mogoče ugotoviti, da je bila pomoč potrebna za izvedbo naložb za razbremenitev preobremenjene letališke infrastrukture in izpolnjevanje trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Letališče Saarbrücken brez pomoči ne bi bilo kos pričakovanemu povpraševanju letalskih prevoznikov in potnikov na gravitacijskem območju; raven gospodarske dejavnosti letališča bi se znižala. Komisija zato meni, da ima zadevni ukrep pomoči spodbujevalni učinek, da je znesek pomoči omejen na najmanjšega potrebnega za izvedbo dejavnosti, ki ji je bila dodeljena pomoč, in da je torej sorazmeren. |
| --- | --- |

(277)

Glede na informacije, ki jih je predložila Nemčija, naložbe ne bi bilo mogoče izvesti brez pomoči. Iz preglednice 3 je razvidno, da letališče še vedno ustvarja izgubo. Zato je mogoče ugotoviti, da je bila pomoč potrebna za izvedbo naložb za razbremenitev preobremenjene letališke infrastrukture in izpolnjevanje trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Letališče Saarbrücken brez pomoči ne bi bilo kos pričakovanemu povpraševanju letalskih prevoznikov in potnikov na gravitacijskem območju; raven gospodarske dejavnosti letališča bi se znižala. Komisija zato meni, da ima zadevni ukrep pomoči spodbujevalni učinek, da je znesek pomoči omejen na najmanjšega potrebnega za izvedbo dejavnosti, ki ji je bila dodeljena pomoč, in da je torej sorazmeren.

Sklepna ugotovitev

| (278) | Komisija torej ugotavlja, da je pomoč za naložbe, dodeljena letališču Saarbrücken, združljiva s členom 107(3)(c) Pogodbe, ker je skladna s pogoji za združljivost iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(278)

Komisija torej ugotavlja, da je pomoč za naložbe, dodeljena letališču Saarbrücken, združljiva s členom 107(3)(c) Pogodbe, ker je skladna s pogoji za združljivost iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (279) | Komisija nadalje meni, da ji ni treba oceniti drugih razlogov za morebitno združljivost, ki jih navaja Nemčija, saj je ugotovila, da je državna pomoč za družbo FSBesitzG/FSG združljiva na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(279)

Komisija nadalje meni, da ji ni treba oceniti drugih razlogov za morebitno združljivost, ki jih navaja Nemčija, saj je ugotovila, da je državna pomoč za družbo FSBesitzG/FSG združljiva na podlagi oddelka 4.1 smernic za letalski sektor iz leta 2005.

5.1.5.4   
  Pomoč za tekoče poslovanje

| (280) | V oddelku 5.1.2 smernic za letalski sektor iz leta 2014 so določena merila, ki jih bo Komisija uporabila pri oceni združljivosti pomoči za tekoče poslovanje z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. V skladu s točko 172 smernic za letalski sektor iz leta 2014 bo Komisija ta merila uporabila za vse zadeve v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za letališče, vključno z nerešenimi prijavami in nezakonitimi nepriglašenimi pomočmi. |
| --- | --- |

(280)

V oddelku 5.1.2 smernic za letalski sektor iz leta 2014 so določena merila, ki jih bo Komisija uporabila pri oceni združljivosti pomoči za tekoče poslovanje z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. V skladu s točko 172 smernic za letalski sektor iz leta 2014 bo Komisija ta merila uporabila za vse zadeve v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za letališče, vključno z nerešenimi prijavami in nezakonitimi nepriglašenimi pomočmi.

| (281) | Nezakonita pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena pred začetkom uporabe smernic za letalski sektor iz leta 2014, se lahko razglasi za združljivo v celotnem znesku nepokritih stroškov poslovanja, če so izpolnjeni naslednji pogoji (75). |
| --- | --- |

(281)

Nezakonita pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena pred začetkom uporabe smernic za letalski sektor iz leta 2014, se lahko razglasi za združljivo v celotnem znesku nepokritih stroškov poslovanja, če so izpolnjeni naslednji pogoji (75).

| (282) | Merila za združljivost pomoči za tekoče poslovanje, ki se lahko dodeli za prehodno 10–letno obdobje, ki se začne z datumom objave smernic za letalski sektor iz leta 2014, so:






  (a) | prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ta pogoj je izpolnjen, če med drugim pomoč poveča mobilnost državljanov EU in povezljivost regij ali spodbuja regionalni razvoj (76); |
| --- | --- | --- |

(282)

Merila za združljivost pomoči za tekoče poslovanje, ki se lahko dodeli za prehodno 10–letno obdobje, ki se začne z datumom objave smernic za letalski sektor iz leta 2014, so:

(a)

prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ta pogoj je izpolnjen, če med drugim pomoč poveča mobilnost državljanov EU in povezljivost regij ali spodbuja regionalni razvoj (76);

| (b) | potreba po posredovanju države: pomoč mora biti usmerjena v primere, ko taka pomoč lahko zagotovi pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči (77); |
| --- | --- |

(b)

potreba po posredovanju države: pomoč mora biti usmerjena v primere, ko taka pomoč lahko zagotovi pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči (77);

| (c) | obstoj spodbujevalnega učinka: ta pogoj je izpolnjen, če bi se ob odsotnosti pomoči za tekoče poslovanje ter ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe in ravni zračnega prometa raven gospodarske dejavnosti zadevnega letališča verjetno znatno zmanjšala (78); |
| --- | --- |

(c)

obstoj spodbujevalnega učinka: ta pogoj je izpolnjen, če bi se ob odsotnosti pomoči za tekoče poslovanje ter ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe in ravni zračnega prometa raven gospodarske dejavnosti zadevnega letališča verjetno znatno zmanjšala (78);

| (d) | sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): da bi bila pomoč za tekoče poslovanje sorazmerna, mora biti omejena na najmanjšo potrebno, da se dejavnost z dodeljeno pomočjo izvede (79); |
| --- | --- |

(d)

sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): da bi bila pomoč za tekoče poslovanje sorazmerna, mora biti omejena na najmanjšo potrebno, da se dejavnost z dodeljeno pomočjo izvede (79);

| (e) | izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino (80). |
| --- | --- |

(e)

izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino (80).

Pomoč za tekoče poslovanje prispeva k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

| (283) | Cilj obravnavane pomoči za tekoče poslovanje, ki obsega izgube družbe FSBesitzG/FSG od leta 2000 in ustrezne kapitalske injekcije, ki jih je zagotovila družba vh Saar, financirane iz kapitalskih injekcij, prejetih od zvezne dežele Posarje, kot je prikazano v preglednici 3, je bil ohranitev ustrezne ravni delovanja letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(283)

Cilj obravnavane pomoči za tekoče poslovanje, ki obsega izgube družbe FSBesitzG/FSG od leta 2000 in ustrezne kapitalske injekcije, ki jih je zagotovila družba vh Saar, financirane iz kapitalskih injekcij, prejetih od zvezne dežele Posarje, kot je prikazano v preglednici 3, je bil ohranitev ustrezne ravni delovanja letališča Saarbrücken.

| (284) | V skladu s točko 113 smernic za letalski sektor iz leta 2014 se bo za pomoč za tekoče poslovanje za letališča štelo, da prispeva k doseganju cilja skupnega interesa, če poveča mobilnost državljanov Unije in povezljivost regij, pomeni boj proti preobremenjenosti letalskega prevoza na velikih letaliških vozliščih Unije ali spodbuja regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(284)

V skladu s točko 113 smernic za letalski sektor iz leta 2014 se bo za pomoč za tekoče poslovanje za letališča štelo, da prispeva k doseganju cilja skupnega interesa, če poveča mobilnost državljanov Unije in povezljivost regij, pomeni boj proti preobremenjenosti letalskega prevoza na velikih letaliških vozliščih Unije ali spodbuja regionalni razvoj.

| (285) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 235, je pomoč za tekoče poslovanje za letališče Saarbrücken prispevala k povezljivosti in razvoju regije glede na njen strukturni prehod s premogovniške in jeklarske industrije na regijo, usmerjeno na tehnologije in storitve, ter njen razvoj v regionalno raziskovalno in akademsko središče. Razvoj letališča Saarbrücken je temeljil tudi na razumni napovedi glede števila potnikov, saj se razširjena zmogljivost letališča že zdaj večinoma v celoti izkorišča. |
| --- | --- |

(285)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 235, je pomoč za tekoče poslovanje za letališče Saarbrücken prispevala k povezljivosti in razvoju regije glede na njen strukturni prehod s premogovniške in jeklarske industrije na regijo, usmerjeno na tehnologije in storitve, ter njen razvoj v regionalno raziskovalno in akademsko središče. Razvoj letališča Saarbrücken je temeljil tudi na razumni napovedi glede števila potnikov, saj se razširjena zmogljivost letališča že zdaj večinoma v celoti izkorišča.

| (286) | Problematično pa bi lahko bilo to, da je bila letališka infrastruktura letališča Saarbrücken podvojena s podobno infrastrukturo letališča Zweibrücken. V točki 114 smernic za letalski sektor iz leta 2014 je navedeno, da državna pomoč v primeru podvajanja ne prispeva k cilju skupnega interesa. Iz pregleda zaporedja dogodkov v zvezi z razširitvijo letališča Saarbrücken in preoblikovanjem letališča Zweibrücken iz vojaškega v civilno letališče je jasno razvidno, da je bila pogodba o prenosu dobička in izgube, na podlagi katere se krijejo izgube letališča Saarbrücken, sklenjena, ko letališče Zweibrücken še ni vstopilo na trg komercialnega zračnega prometa, letališče Saarbrücken pa je bilo že nekaj let preobremenjeno. Zato argument v zvezi s podvajanjem velja bolj za državno pomoč, dodeljeno letališču Zweibrücken (81). |
| --- | --- |

(286)

Problematično pa bi lahko bilo to, da je bila letališka infrastruktura letališča Saarbrücken podvojena s podobno infrastrukturo letališča Zweibrücken. V točki 114 smernic za letalski sektor iz leta 2014 je navedeno, da državna pomoč v primeru podvajanja ne prispeva k cilju skupnega interesa. Iz pregleda zaporedja dogodkov v zvezi z razširitvijo letališča Saarbrücken in preoblikovanjem letališča Zweibrücken iz vojaškega v civilno letališče je jasno razvidno, da je bila pogodba o prenosu dobička in izgube, na podlagi katere se krijejo izgube letališča Saarbrücken, sklenjena, ko letališče Zweibrücken še ni vstopilo na trg komercialnega zračnega prometa, letališče Saarbrücken pa je bilo že nekaj let preobremenjeno. Zato argument v zvezi s podvajanjem velja bolj za državno pomoč, dodeljeno letališču Zweibrücken (81).

| (287) | Komisija zato meni, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena letališču Saarbrücken, prispevala k doseganju cilja skupnega interesa, in sicer z izboljšanjem povezljivosti in regionalnega razvoja Posarja na podlagi upravljanja varne prometne infrastrukture za zadovoljevanje prometnih potreb regije. |
| --- | --- |

(287)

Komisija zato meni, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena letališču Saarbrücken, prispevala k doseganju cilja skupnega interesa, in sicer z izboljšanjem povezljivosti in regionalnega razvoja Posarja na podlagi upravljanja varne prometne infrastrukture za zadovoljevanje prometnih potreb regije.

Potreba po posredovanju države

| (288) | V skladu s točko 116 in naslednjimi smernic za letalski sektor iz leta 2014 se bo pomoč za tekoče poslovanje štela za potrebno, če bo zagotovila pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči. V smernicah je nadalje priznano, da bo potreba po javnem financiranju za stroške poslovanja običajno sorazmerno večja za manjša letališča zaradi visokih fiksnih stroškov in da letališča z letnim potniškim prometom med 2 00  000 in 7 00  000 potniki morda ne bodo zmožna pokriti znatnega deleža svojih stroškov poslovanja. |
| --- | --- |

(288)

V skladu s točko 116 in naslednjimi smernic za letalski sektor iz leta 2014 se bo pomoč za tekoče poslovanje štela za potrebno, če bo zagotovila pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči. V smernicah je nadalje priznano, da bo potreba po javnem financiranju za stroške poslovanja običajno sorazmerno večja za manjša letališča zaradi visokih fiksnih stroškov in da letališča z letnim potniškim prometom med 2 00  000 in 7 00  000 potniki morda ne bodo zmožna pokriti znatnega deleža svojih stroškov poslovanja.

| (289) | Od izgradnje novega terminala se je letno število potnikov na letališču Saarbrücken ustalilo pri približno 5 00  000, kar je precej manj od 7 00  000 potnikov, tj. števila, ki je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 določeno kot zgornja meja za to kategorijo regionalnih letališč. Čeprav je zmogljivost letališča v celoti izkoriščena vsaj v [...], letališče ne more ustvariti dovolj prihodkov, da bi krilo svoje stroške poslovanja, kar je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 opredeljeno kot običajno za letališča te velikosti. |
| --- | --- |

(289)

Od izgradnje novega terminala se je letno število potnikov na letališču Saarbrücken ustalilo pri približno 5 00  000, kar je precej manj od 7 00  000 potnikov, tj. števila, ki je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 določeno kot zgornja meja za to kategorijo regionalnih letališč. Čeprav je zmogljivost letališča v celoti izkoriščena vsaj v [...], letališče ne more ustvariti dovolj prihodkov, da bi krilo svoje stroške poslovanja, kar je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 opredeljeno kot običajno za letališča te velikosti.

| (290) | Komisija zato meni, da je pomoč za tekoče poslovanje za letališče Saarbrücken potrebna. |
| --- | --- |

(290)

Komisija zato meni, da je pomoč za tekoče poslovanje za letališče Saarbrücken potrebna.

Ustreznost državne pomoči kot instrumenta politike

| (291) | V skladu s točko 120 smernic za letalski sektor iz leta 2014 mora biti pomoč za tekoče poslovanje ustrezen instrument politike za doseganje nameravanega cilja ali odpravljanje težav, ki jih je treba rešiti. Ker letališče Saarbrücken ustvarja izgubo na ravni poslovanja, je edini ustrezni instrument pomoč za tekoče poslovanje, ki mu omogoča nadaljevanje dejavnosti, s katerimi zagotavlja povezljivost Posarja. Drugi instrumenti, kot so pomoč za naložbe ali regulativni ukrepi, se ne zdijo ustrezni za reševanje finančnih težav letališča Saarbrücken na ravni poslovanja. Komisija zato meni, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena letališču Saarbrücken, ustrezen instrument. |
| --- | --- |

(291)

V skladu s točko 120 smernic za letalski sektor iz leta 2014 mora biti pomoč za tekoče poslovanje ustrezen instrument politike za doseganje nameravanega cilja ali odpravljanje težav, ki jih je treba rešiti. Ker letališče Saarbrücken ustvarja izgubo na ravni poslovanja, je edini ustrezni instrument pomoč za tekoče poslovanje, ki mu omogoča nadaljevanje dejavnosti, s katerimi zagotavlja povezljivost Posarja. Drugi instrumenti, kot so pomoč za naložbe ali regulativni ukrepi, se ne zdijo ustrezni za reševanje finančnih težav letališča Saarbrücken na ravni poslovanja. Komisija zato meni, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena letališču Saarbrücken, ustrezen instrument.

Obstoj spodbujevalnega učinka in sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno)

| (292) | V skladu s točko 124 smernic za letalski sektor iz leta 2014 ima pomoč za tekoče poslovanje spodbujevalni učinek, če bi se ob njeni odsotnosti ter ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe in ravni zračnega prometa raven gospodarske dejavnosti letališča verjetno znatno zmanjšala. |
| --- | --- |

(292)

V skladu s točko 124 smernic za letalski sektor iz leta 2014 ima pomoč za tekoče poslovanje spodbujevalni učinek, če bi se ob njeni odsotnosti ter ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe in ravni zračnega prometa raven gospodarske dejavnosti letališča verjetno znatno zmanjšala.

| (293) | Letališče Saarbrücken je prejelo pomoč za naložbe za izgradnjo novega terminala in izpolnitev trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. To mu je omogočilo zadovoljevanje potreb po povezljivosti in prevozu v Posarju, ki so se, izražene v številu potnikov, v zadnjih letih ustalile na ravni 5 00  000 potnikov na leto. Kljub precej ustaljenemu številu potnikov pa letališče ni sposobno kriti svojih stroškov poslovanja. Brez pomoči za tekoče poslovanje ne bi moglo ohraniti sedanje ravni prometa, njegovo gospodarsko dejavnost pa bi bilo treba zmanjšati. Obenem pomoč ni presegla zneska, potrebnega za kritje izgub iz poslovanja, zato je znesek pomoči omejen na najmanjši potreben. |
| --- | --- |

(293)

Letališče Saarbrücken je prejelo pomoč za naložbe za izgradnjo novega terminala in izpolnitev trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. To mu je omogočilo zadovoljevanje potreb po povezljivosti in prevozu v Posarju, ki so se, izražene v številu potnikov, v zadnjih letih ustalile na ravni 5 00  000 potnikov na leto. Kljub precej ustaljenemu številu potnikov pa letališče ni sposobno kriti svojih stroškov poslovanja. Brez pomoči za tekoče poslovanje ne bi moglo ohraniti sedanje ravni prometa, njegovo gospodarsko dejavnost pa bi bilo treba zmanjšati. Obenem pomoč ni presegla zneska, potrebnega za kritje izgub iz poslovanja, zato je znesek pomoči omejen na najmanjši potreben.

| (294) | Komisija zato meni, da ima pomoč za tekoče poslovanje za letališče Saarbrücken spodbujevalni učinek in je sorazmerna. |
| --- | --- |

(294)

Komisija zato meni, da ima pomoč za tekoče poslovanje za letališče Saarbrücken spodbujevalni učinek in je sorazmerna.

Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

| (295) | V skladu s točko 131 smernic za letalski sektor iz leta 2014 bo Komisija pri ocenjevanju združljivosti pomoči za tekoče poslovanje upoštevala izkrivljanja konkurence in učinke na trgovino. Znak morebitnega izkrivljanja konkurence ali vpliva na trgovino je lahko dejstvo, da letališče leži na istem gravitacijskem območju kot drugo letališče z neizkoriščeno zmogljivostjo. |
| --- | --- |

(295)

V skladu s točko 131 smernic za letalski sektor iz leta 2014 bo Komisija pri ocenjevanju združljivosti pomoči za tekoče poslovanje upoštevala izkrivljanja konkurence in učinke na trgovino. Znak morebitnega izkrivljanja konkurence ali vpliva na trgovino je lahko dejstvo, da letališče leži na istem gravitacijskem območju kot drugo letališče z neizkoriščeno zmogljivostjo.

| (296) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 237 in naslednjih, je mogoče ob upoštevanju pojma gravitacijsko območje, ki obsega približno 100 km, in potovalnega časa, ki znaša 60 minut, domnevati, da tri od letališč, ki so najbližje letališču Saarbrücken, tj. Luxembourg (121 km od Saarbrückna), Metz–Nancy–Lorraine (96 km od Saarbrückna) in Frankfurt–Hahn (128 km od Saarbrückna), ne ležijo na istem gravitacijskem območju, njihovi poslovni modeli pa se bistveno razlikujejo od poslovnega modela letališča Saarbrücken. Letališče Saarbrücken ponuja predvsem redne lete, ki povezujejo Saarbrücken z glavnimi nemškimi poslovnimi središči (Berlin, Hamburg in v preteklosti tudi München) in številnimi počitniškimi destinacijami. Letališče Luxembourg ponuja predvsem redne lete v evropske prestolnice, Metz–Nancy–Lorraine je osredotočeno na redne lete v francoska mesta in destinacije v Severni Afriki, poslovni model letališča Frankfurt–Hahn pa temelji na nizkocenovnih prevoznikih in tovornem zračnem prometu. |
| --- | --- |

(296)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 237 in naslednjih, je mogoče ob upoštevanju pojma gravitacijsko območje, ki obsega približno 100 km, in potovalnega časa, ki znaša 60 minut, domnevati, da tri od letališč, ki so najbližje letališču Saarbrücken, tj. Luxembourg (121 km od Saarbrückna), Metz–Nancy–Lorraine (96 km od Saarbrückna) in Frankfurt–Hahn (128 km od Saarbrückna), ne ležijo na istem gravitacijskem območju, njihovi poslovni modeli pa se bistveno razlikujejo od poslovnega modela letališča Saarbrücken. Letališče Saarbrücken ponuja predvsem redne lete, ki povezujejo Saarbrücken z glavnimi nemškimi poslovnimi središči (Berlin, Hamburg in v preteklosti tudi München) in številnimi počitniškimi destinacijami. Letališče Luxembourg ponuja predvsem redne lete v evropske prestolnice, Metz–Nancy–Lorraine je osredotočeno na redne lete v francoska mesta in destinacije v Severni Afriki, poslovni model letališča Frankfurt–Hahn pa temelji na nizkocenovnih prevoznikih in tovornem zračnem prometu.

| (297) | Težava v zvezi s podvajanjem letališke infrastrukture na istem gravitacijskem območju se pojavi samo v zvezi z letališčem Zweibrücken. Vendar je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 252 ter ob upoštevanju zaporedja dogodkov v zvezi z razširitvijo infrastrukture letališča Saarbrücken in preoblikovanjem letališča Zweibrücken iz vojaškega v civilno letališče, s čimer so bile v Posarju ustvarjene neizkoriščene zmogljivosti, mogoče ugotoviti, da je bila infrastruktura nepotrebno podvojena in je bil s tem ustvarjen učinek izkrivljanja konkurence z letališčem Zweibrücken. |
| --- | --- |

(297)

Težava v zvezi s podvajanjem letališke infrastrukture na istem gravitacijskem območju se pojavi samo v zvezi z letališčem Zweibrücken. Vendar je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 252 ter ob upoštevanju zaporedja dogodkov v zvezi z razširitvijo infrastrukture letališča Saarbrücken in preoblikovanjem letališča Zweibrücken iz vojaškega v civilno letališče, s čimer so bile v Posarju ustvarjene neizkoriščene zmogljivosti, mogoče ugotoviti, da je bila infrastruktura nepotrebno podvojena in je bil s tem ustvarjen učinek izkrivljanja konkurence z letališčem Zweibrücken.

Sklepna ugotovitev

| (298) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena letališču Saarbrücken, združljiva s členom 107(3)(c) Pogodbe glede na pogoje za združljivost iz oddelka 5.1.2 smernic za letalski sektor iz leta 2014. |
| --- | --- |

(298)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena letališču Saarbrücken, združljiva s členom 107(3)(c) Pogodbe glede na pogoje za združljivost iz oddelka 5.1.2 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

| (299) | Komisija nadalje meni, da ji ni treba preučiti drugih razlogov za morebitno združljivost, ki jih navaja Nemčija, ker je ugotovila, da je pomoč za tekoče poslovanje za družbo FSBesitzG/FSG združljiva na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2014. |
| --- | --- |

(299)

Komisija nadalje meni, da ji ni treba preučiti drugih razlogov za morebitno združljivost, ki jih navaja Nemčija, ker je ugotovila, da je pomoč za tekoče poslovanje za družbo FSBesitzG/FSG združljiva na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2014.

5.2   PRENOS RAZLIČNIH ZEMLJIŠČ NA DRUŽBO FSBESITZG

5.2.1   OBSTOJ POMOČI

| (300) | Družbo FSBesitzG je treba iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 179 do 182, od leta 2000 šteti za podjetje.
  Zato so, kar zadeva različne prenose zemljišč, ki so bili navedeni v sklepu o začetku postopka, za namene tega sklepa upoštevni samo tisti, ki so bili izvedeni po letu 2000. Prenosi, ki so bili izvedeni pred letom 2000, niso koristili podjetju in zato ne morejo pomeniti državne pomoči. Nemčija v zvezi s prenosi, izvedenimi po letu 2000, navaja, da so bili nujni iz varnostnih razlogov in da zato spadajo na področje javne politike ter so izvzeti iz nadzora nad državnimi pomočmi. Po mnenju Nemčije prenosi spadajo v člen 8 Luftsicherheitsgesetz. Komisija iz istih razlogov, kot so bili navedeni v uvodnih izjavah 186 do 194, meni, da je mogoče za ukrepe v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz načeloma šteti, da pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike. Vendar kolikor je bila družba FSBesitzG ali FSG s prenosom zemljišč razbremenjena stroškov, ki jih je morala nositi na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz, prenosi niso izvzeti iz nadzora na podlagi pravil Unije o državni pomoči. |
| --- | --- |

(300)

Družbo FSBesitzG je treba iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 179 do 182, od leta 2000 šteti za podjetje.

Zato so, kar zadeva različne prenose zemljišč, ki so bili navedeni v sklepu o začetku postopka, za namene tega sklepa upoštevni samo tisti, ki so bili izvedeni po letu 2000. Prenosi, ki so bili izvedeni pred letom 2000, niso koristili podjetju in zato ne morejo pomeniti državne pomoči. Nemčija v zvezi s prenosi, izvedenimi po letu 2000, navaja, da so bili nujni iz varnostnih razlogov in da zato spadajo na področje javne politike ter so izvzeti iz nadzora nad državnimi pomočmi. Po mnenju Nemčije prenosi spadajo v člen 8 Luftsicherheitsgesetz. Komisija iz istih razlogov, kot so bili navedeni v uvodnih izjavah 186 do 194, meni, da je mogoče za ukrepe v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz načeloma šteti, da pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike. Vendar kolikor je bila družba FSBesitzG ali FSG s prenosom zemljišč razbremenjena stroškov, ki jih je morala nositi na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz, prenosi niso izvzeti iz nadzora na podlagi pravil Unije o državni pomoči.

| (301) | Po letu 2000 so bili izvedeni trije prenosi zemljišč, dva [...] (2002 in 2003) in eden za plačilo (2004). Zemljišča je prenesla zvezna dežela Posarje. Komisija lahko torej ugotovi, da prenosi zemljišč na družbo FSBesitzG vključujejo državna sredstva v obliki neposrednih nepovratnih sredstev iz državnega proračuna in jih je torej mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(301)

Po letu 2000 so bili izvedeni trije prenosi zemljišč, dva [...] (2002 in 2003) in eden za plačilo (2004). Zemljišča je prenesla zvezna dežela Posarje. Komisija lahko torej ugotovi, da prenosi zemljišč na družbo FSBesitzG vključujejo državna sredstva v obliki neposrednih nepovratnih sredstev iz državnega proračuna in jih je torej mogoče pripisati državi.

| (302) | Za prenosa, ki sta bila izvedena brezplačno, je treba šteti, da je bila z njima družbi FSBesitzG dodeljena prednost, ki je sicer ne bi mogla pridobiti na trgu. Nemčija je predložila notranjo oceno vrednosti teh dveh zemljišč, po kateri naj bi bila skupna tržna vrednost približno [...]. Tretje zemljišče je bilo prodano po ceni [...]. Nemčija je predložila oceno zemljišč, ki sta bili preneseni leta 2002. Glede na to oceno je bila vrednost prenesenih zemljišč zunaj prvotne ograje [...]; vrednost zemljišč na letališkem kompleksu je bila [...]. Nemčija trdi, da je mogoče to oceno uporabiti tudi za določitev vrednosti zemljišča, prodanega leta 2004. Na podlagi tega je ocenila, da je vrednost zemljišča, prodanega leta 2004, v času transakcije znašala [...], kar je enako prodajni ceni, ki jo je plačala družba FSBesitzG. Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da ocene, na katero se sklicuje Nemčija, ni opravil neodvisni strokovnjak, ampak je bila izvedena interno, saj jo je opravila enota ministrstva za finance zvezne dežele Posarje, pristojna za prodajo zemljišč. Poleg tega Nemčija ni pojasnila, kako je prišla do svoje ugotovitve. Zlasti je ostalo nejasno, katera zemljišča so bila znotraj letališkega kompleksa in katera zunaj njega. Komisija zato ne more izključiti, da je bila plačana cena nižja od tržne vrednosti in da je bila torej družbi FSBesitzG dodeljena prednost. Ker je koristi od treh prenosov imela samo družba FSBesitzG, je treba tudi šteti, da so bili selektivni. Nazadnje, prenosi bi lahko iz istih razlogov, kot so bili navedeni v uvodnih izjavah 218 do 225, izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino. Zato je prenos treh zemljišč pomenil državno pomoč. |
| --- | --- |

(302)

Za prenosa, ki sta bila izvedena brezplačno, je treba šteti, da je bila z njima družbi FSBesitzG dodeljena prednost, ki je sicer ne bi mogla pridobiti na trgu. Nemčija je predložila notranjo oceno vrednosti teh dveh zemljišč, po kateri naj bi bila skupna tržna vrednost približno [...]. Tretje zemljišče je bilo prodano po ceni [...]. Nemčija je predložila oceno zemljišč, ki sta bili preneseni leta 2002. Glede na to oceno je bila vrednost prenesenih zemljišč zunaj prvotne ograje [...]; vrednost zemljišč na letališkem kompleksu je bila [...]. Nemčija trdi, da je mogoče to oceno uporabiti tudi za določitev vrednosti zemljišča, prodanega leta 2004. Na podlagi tega je ocenila, da je vrednost zemljišča, prodanega leta 2004, v času transakcije znašala [...], kar je enako prodajni ceni, ki jo je plačala družba FSBesitzG. Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da ocene, na katero se sklicuje Nemčija, ni opravil neodvisni strokovnjak, ampak je bila izvedena interno, saj jo je opravila enota ministrstva za finance zvezne dežele Posarje, pristojna za prodajo zemljišč. Poleg tega Nemčija ni pojasnila, kako je prišla do svoje ugotovitve. Zlasti je ostalo nejasno, katera zemljišča so bila znotraj letališkega kompleksa in katera zunaj njega. Komisija zato ne more izključiti, da je bila plačana cena nižja od tržne vrednosti in da je bila torej družbi FSBesitzG dodeljena prednost. Ker je koristi od treh prenosov imela samo družba FSBesitzG, je treba tudi šteti, da so bili selektivni. Nazadnje, prenosi bi lahko iz istih razlogov, kot so bili navedeni v uvodnih izjavah 218 do 225, izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino. Zato je prenos treh zemljišč pomenil državno pomoč.

| (303) | Komisija nadalje meni, da je treba pomoč opredeliti kot pomoč za naložbe, saj se je nanašala na brezplačen prenos osnovnih sredstev. |
| --- | --- |

(303)

Komisija nadalje meni, da je treba pomoč opredeliti kot pomoč za naložbe, saj se je nanašala na brezplačen prenos osnovnih sredstev.

5.2.2   ZDRUŽLJIVOST

| (304) | Pomoč za naložbe je bila uporabljena za razširitev varnostnega območja konca steze (RESA). Kot je navedeno v oddelku 5.1.5.3, je bila ta naložba izvedena za ohranitev celovitega delovanja letališča in s tem okrepitev regionalnega razvoja. Komisija meni, da pomoč za naložbe v obliki prenosa zemljišča izpolnjuje tudi vse druge pogoje za ugotovitev združljivosti na podlagi točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj se tudi v tem okviru uporabljajo razlogi, navedeni v oddelku 5.1.5.3. Zato ugotavlja, da je pomoč za naložbe v obliki prenosa zemljišča združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(304)

Pomoč za naložbe je bila uporabljena za razširitev varnostnega območja konca steze (RESA). Kot je navedeno v oddelku 5.1.5.3, je bila ta naložba izvedena za ohranitev celovitega delovanja letališča in s tem okrepitev regionalnega razvoja. Komisija meni, da pomoč za naložbe v obliki prenosa zemljišča izpolnjuje tudi vse druge pogoje za ugotovitev združljivosti na podlagi točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005, saj se tudi v tem okviru uporabljajo razlogi, navedeni v oddelku 5.1.5.3. Zato ugotavlja, da je pomoč za naložbe v obliki prenosa zemljišča združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe.

5.3   JAMSTVA ZA POSOJILA V KORIST DRUŽB VH SAAR IN FSBESITZG

5.3.1   OBSTOJ POMOČI

| (305) | Komisija ugotavlja, da je zvezna dežela Posarje družbi FSBesitzG trikrat odobrila jamstvo za posojilo brez kakršnega koli plačila. Vendar ugotavlja tudi, da so bila vsa jamstva odobrena pred letom 2000. Ker je družbo FSBesitzG mogoče šteti za podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe šele od leta 2000, Komisija ugotavlja, da z jamstvi ni bila dodeljena prednost podjetju in da torej jamstva ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(305)

Komisija ugotavlja, da je zvezna dežela Posarje družbi FSBesitzG trikrat odobrila jamstvo za posojilo brez kakršnega koli plačila. Vendar ugotavlja tudi, da so bila vsa jamstva odobrena pred letom 2000. Ker je družbo FSBesitzG mogoče šteti za podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe šele od leta 2000, Komisija ugotavlja, da z jamstvi ni bila dodeljena prednost podjetju in da torej jamstva ne pomenijo državne pomoči.

| (306) | Kar zadeva priporočilni pismi za družbo vh Saar, Komisija opozarja na svojo predhodno ugotovitev v uvodni izjavi 203, da družba vh Saar sredstva, ki jih je prejela, porabi za izpolnjevanje svojih obveznosti financiranja do letališča Saarbrücken. Posojili, ki ju je na podlagi priporočilnih pisem vzela družba vh Saar, sta bili prav tako preneseni na letališče Saarbrücken. Zato je mogoče ugotoviti, da prednost, ki sta ju vsebovali navedeni pismi, ni koristila družbi vh Saar, ampak je bila, če je obstajala, prenesena na letališče. |
| --- | --- |

(306)

Kar zadeva priporočilni pismi za družbo vh Saar, Komisija opozarja na svojo predhodno ugotovitev v uvodni izjavi 203, da družba vh Saar sredstva, ki jih je prejela, porabi za izpolnjevanje svojih obveznosti financiranja do letališča Saarbrücken. Posojili, ki ju je na podlagi priporočilnih pisem vzela družba vh Saar, sta bili prav tako preneseni na letališče Saarbrücken. Zato je mogoče ugotoviti, da prednost, ki sta ju vsebovali navedeni pismi, ni koristila družbi vh Saar, ampak je bila, če je obstajala, prenesena na letališče.

| (307) | Kar zadeva prednost za letališče, sta bili posojili, zavarovani s priporočilnima pismoma, preneseni za financiranje naložb v infrastrukturo. Če bi priporočilni pismi vključevali pomoč, bi bila ta združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe iz razlogov, navedenih v oddelku 5.1.5.3. |
| --- | --- |

(307)

Kar zadeva prednost za letališče, sta bili posojili, zavarovani s priporočilnima pismoma, preneseni za financiranje naložb v infrastrukturo. Če bi priporočilni pismi vključevali pomoč, bi bila ta združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe iz razlogov, navedenih v oddelku 5.1.5.3.

5.4   NAJEMNA POGODBA MED DRUŽBAMA FSBESITZG IN FSBG

5.4.1   OBSTOJ POMOČI

| (308) | Komisija je v uvodni izjavi 181 že ugotovila, da je bila družba FSBG podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. Zato je treba oceniti le, ali je bila z najemnima pogodbama družbi FSBG dodeljena prednost, ali je bila taka prednost dodeljena iz državnih sredstev ter ali je izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(308)

Komisija je v uvodni izjavi 181 že ugotovila, da je bila družba FSBG podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe. Zato je treba oceniti le, ali je bila z najemnima pogodbama družbi FSBG dodeljena prednost, ali je bila taka prednost dodeljena iz državnih sredstev ter ali je izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

Razlikovanje med obstoječo in novo pomočjo

| (309) | Komisija najprej ugotavlja, da je treba razlikovati med najemno pogodbo, ki je bila sklenjena 7. julija 1997 in je veljala do 1. julija 2006 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 1997), in pogodbo, ki je veljala od 1. julija 2006 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 2006). Kot je bilo poudarjeno zgoraj, se gradnja in upravljanje letališča do leta 2000 nista štela za gospodarsko dejavnost, tako da bi kakršna koli shema pomoči, izvedena pred navedenim datumom, če bi se štela za državno pomoč, po tem datumu pomenila obstoječo pomoč (glej oddelek 5.1.2). Zato ni treba nadalje preučiti, ali je pogodba iz leta 1997 (s katero so bile predvidene fiksne letne najemnine) dejansko pomenila pomoč, saj bi jo bilo treba vsekakor opredeliti za obstoječo pomoč. |
| --- | --- |

(309)

Komisija najprej ugotavlja, da je treba razlikovati med najemno pogodbo, ki je bila sklenjena 7. julija 1997 in je veljala do 1. julija 2006 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 1997), in pogodbo, ki je veljala od 1. julija 2006 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 2006). Kot je bilo poudarjeno zgoraj, se gradnja in upravljanje letališča do leta 2000 nista štela za gospodarsko dejavnost, tako da bi kakršna koli shema pomoči, izvedena pred navedenim datumom, če bi se štela za državno pomoč, po tem datumu pomenila obstoječo pomoč (glej oddelek 5.1.2). Zato ni treba nadalje preučiti, ali je pogodba iz leta 1997 (s katero so bile predvidene fiksne letne najemnine) dejansko pomenila pomoč, saj bi jo bilo treba vsekakor opredeliti za obstoječo pomoč.

| (310) | Po drugi strani sklenitve nove najemne pogodbe s strani družbe FSBG leta 2006 s spremenjenimi pogoji za določitev letne najemnine, ki jo je treba plačati (zlasti uvedbo novega elementa cene, tj. prenosa določenega deleža dobička družbe FSBG), ni mogoče šteti za zgolj „preoblikovanj[e] povsem formalne ali upravne narave, ki ne more vplivati na ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči s skupnim trgom“ (82). Če bi pogodba iz leta 2006 pomenila državno pomoč, je torej ne bi bilo mogoče šteti za obstoječo pomoč, ampak bi pomenila novo pomoč. |
| --- | --- |

(310)

Po drugi strani sklenitve nove najemne pogodbe s strani družbe FSBG leta 2006 s spremenjenimi pogoji za določitev letne najemnine, ki jo je treba plačati (zlasti uvedbo novega elementa cene, tj. prenosa določenega deleža dobička družbe FSBG), ni mogoče šteti za zgolj „preoblikovanj[e] povsem formalne ali upravne narave, ki ne more vplivati na ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči s skupnim trgom“ (82). Če bi pogodba iz leta 2006 pomenila državno pomoč, je torej ne bi bilo mogoče šteti za obstoječo pomoč, ampak bi pomenila novo pomoč.

Državna sredstva in pripisovanje državi

| (311) | Da bi zadevni ukrep pomenil državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev, odločitev o odobritvi ukrepa pa mora biti mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(311)

Da bi zadevni ukrep pomenil državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev, odločitev o odobritvi ukrepa pa mora biti mogoče pripisati državi.

| (312) | Pogodba iz leta 2006 je bila sklenjena med družbama FSBesitzG in FSBG. Družba FSBesitzG je bila v 100–odstotni (posredni) lasti države, ki je torej lahko izvajala nadzor nad družbo. Sklenitev najemne pogodbe z najemnino, nižjo od tržne cene, bi pomenila izgubljene prihodke za navedeno družbo in njenega lastnika, tj. navsezadnje zvezno deželo Posarje, in bi se torej financirala iz državnih sredstev. Kar zadeva pripisovanje državi, Komisija ugotavlja, da v skladu s statutom družbe FSBesitzG člane nadzornega odbora družbe FSBesitzG imenuje vlada zvezne dežele Posarje in da predsednika imenuje ministrstvo, pristojno za zračni promet. Za sklenitev pogodbe iz leta 2006 je bilo potrebno soglasje nadzornega odbora (83), ki zastopa vlado zvezne dežele Posarje. Komisija lahko torej ugotovi, da je ukrep mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(312)

Pogodba iz leta 2006 je bila sklenjena med družbama FSBesitzG in FSBG. Družba FSBesitzG je bila v 100–odstotni (posredni) lasti države, ki je torej lahko izvajala nadzor nad družbo. Sklenitev najemne pogodbe z najemnino, nižjo od tržne cene, bi pomenila izgubljene prihodke za navedeno družbo in njenega lastnika, tj. navsezadnje zvezno deželo Posarje, in bi se torej financirala iz državnih sredstev. Kar zadeva pripisovanje državi, Komisija ugotavlja, da v skladu s statutom družbe FSBesitzG člane nadzornega odbora družbe FSBesitzG imenuje vlada zvezne dežele Posarje in da predsednika imenuje ministrstvo, pristojno za zračni promet. Za sklenitev pogodbe iz leta 2006 je bilo potrebno soglasje nadzornega odbora (83), ki zastopa vlado zvezne dežele Posarje. Komisija lahko torej ugotovi, da je ukrep mogoče pripisati državi.

Gospodarska prednost

| (313) | Za ugotovitev, ali je bila s pogodbo iz leta 2006 družbi FSBG dodeljena gospodarska prednost, je treba bodisi primerjati pogoje navedene pogodbe z običajnimi pogoji, ki so takrat veljali na trgu za tovrstne pogodbe, bodisi če to ni mogoče, preučiti, ali bi takšno transakcijo sklenil udeleženec v tržnem gospodarstvu, katerega cilj je ustvarjati dobiček. |
| --- | --- |

(313)

Za ugotovitev, ali je bila s pogodbo iz leta 2006 družbi FSBG dodeljena gospodarska prednost, je treba bodisi primerjati pogoje navedene pogodbe z običajnimi pogoji, ki so takrat veljali na trgu za tovrstne pogodbe, bodisi če to ni mogoče, preučiti, ali bi takšno transakcijo sklenil udeleženec v tržnem gospodarstvu, katerega cilj je ustvarjati dobiček.

| (314) | Nemčija ni predložila dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je bila pogodba iz leta 2006 v skladu s takratnimi običajnimi tržnimi pogoji. Zato je treba preučiti, ali bi pogodbo iz leta 2006 sklenil preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki ga zanima ustvarjanje razumnega dobička. |
| --- | --- |

(314)

Nemčija ni predložila dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je bila pogodba iz leta 2006 v skladu s takratnimi običajnimi tržnimi pogoji. Zato je treba preučiti, ali bi pogodbo iz leta 2006 sklenil preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki ga zanima ustvarjanje razumnega dobička.

| (315) | Komisija ugotavlja, da je družba FSBesitzG vsaj od leta 2000 dosledno ustvarjala izgubo (glej preglednico 3). Glede na to, da je bila najemna pogodba z družbo FSBG praktično njen edini vir dohodka (razen letnega kritja izgube, prejetega od družbe vh Saar), bi se zdelo, da bi razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi bil v takem položaju kot družba FSBesitzG, poskušal pokriti svoje stroške z dohodki, ustvarjenimi s to najemno pogodbo. Stroški družbe FSBesitzG so bili višji od dohodkov, ki jih je ustvarila z oddajanjem letališča v najem družbi FSBG. Prav tako se ne zdi, da je družba FSBesitzG s sklenitvijo pogodbe iz leta 2006 izvajala posebno dolgoročno strategijo donosnosti. |
| --- | --- |

(315)

Komisija ugotavlja, da je družba FSBesitzG vsaj od leta 2000 dosledno ustvarjala izgubo (glej preglednico 3). Glede na to, da je bila najemna pogodba z družbo FSBG praktično njen edini vir dohodka (razen letnega kritja izgube, prejetega od družbe vh Saar), bi se zdelo, da bi razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi bil v takem položaju kot družba FSBesitzG, poskušal pokriti svoje stroške z dohodki, ustvarjenimi s to najemno pogodbo. Stroški družbe FSBesitzG so bili višji od dohodkov, ki jih je ustvarila z oddajanjem letališča v najem družbi FSBG. Prav tako se ne zdi, da je družba FSBesitzG s sklenitvijo pogodbe iz leta 2006 izvajala posebno dolgoročno strategijo donosnosti.

| (316) | Glede na te preudarke za sklenitev pogodbe iz leta 2006 ni mogoče šteti, da je v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, zato je bila z njo družbi FSBG dodeljena prednost. |
| --- | --- |

(316)

Glede na te preudarke za sklenitev pogodbe iz leta 2006 ni mogoče šteti, da je v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, zato je bila z njo družbi FSBG dodeljena prednost.

Selektivnost

| (317) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe se ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Ker je pogodba iz leta 2006 koristila samo družbi FSBG, jo je mogoče šteti za selektivno v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(317)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe se ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Ker je pogodba iz leta 2006 koristila samo družbi FSBG, jo je mogoče šteti za selektivno v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (318) | Nazadnje, iz razlogov, pojasnjenih v oddelku 5.1.1, bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino. |
| --- | --- |

(318)

Nazadnje, iz razlogov, pojasnjenih v oddelku 5.1.1, bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino.

Sklepna ugotovitev

| (319) | Komisija torej meni, da je pogodba iz leta 2006 vključevala državno pomoč za družbo FSBG. Oceniti jo je treba kot pomoč za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(319)

Komisija torej meni, da je pogodba iz leta 2006 vključevala državno pomoč za družbo FSBG. Oceniti jo je treba kot pomoč za tekoče poslovanje.

5.4.2   ZDRUŽLJIVOST

| (320) | Kot je opisano v oddelku 5.1.5.4, se lahko pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena pred začetkom uporabe smernic za letalski sektor iz leta 2014, razglasi za združljivo v celotnem znesku nepokritih stroškov poslovanja, če so izpolnjeni naslednji pogoji (84):






  — | prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa, |
| --- | --- | --- |

(320)

Kot je opisano v oddelku 5.1.5.4, se lahko pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena pred začetkom uporabe smernic za letalski sektor iz leta 2014, razglasi za združljivo v celotnem znesku nepokritih stroškov poslovanja, če so izpolnjeni naslednji pogoji (84):

—

prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa,

| — | potreba po posredovanju države, |
| --- | --- |

—

potreba po posredovanju države,

| — | obstoj spodbujevalnega učinka, |
| --- | --- |

—

obstoj spodbujevalnega učinka,

| — | sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno), |
| --- | --- |

—

sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno),

| (321) | Cilj obravnavane pomoči za tekoče poslovanje, ki se je nanašala na najem letališke infrastrukture pod tržno ceno, je bil ohraniti ustrezno raven delovanja letališča Saarbrücken. |
| --- | --- |

(321)

Cilj obravnavane pomoči za tekoče poslovanje, ki se je nanašala na najem letališke infrastrukture pod tržno ceno, je bil ohraniti ustrezno raven delovanja letališča Saarbrücken.

| (322) | V skladu s točko 113 smernic za letalski sektor iz leta 2014 se bo za pomoč za tekoče poslovanje za letališča štelo, da prispeva k doseganju cilja skupnega interesa, če poveča mobilnost državljanov Unije in povezljivost regij, pomeni boj proti preobremenjenosti letalskega prevoza na velikih letaliških vozliščih Unije ali spodbuja regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(322)

V skladu s točko 113 smernic za letalski sektor iz leta 2014 se bo za pomoč za tekoče poslovanje za letališča štelo, da prispeva k doseganju cilja skupnega interesa, če poveča mobilnost državljanov Unije in povezljivost regij, pomeni boj proti preobremenjenosti letalskega prevoza na velikih letaliških vozliščih Unije ali spodbuja regionalni razvoj.

| (323) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 254, je pomoč za tekoče poslovanje za letališče Saarbrücken prispevala k povezljivosti in razvoju regije. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 284, argument v zvezi s podvajanjem velja bolj za državno pomoč, dodeljeno letališču Zweibrücken. |
| --- | --- |

(323)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 254, je pomoč za tekoče poslovanje za letališče Saarbrücken prispevala k povezljivosti in razvoju regije. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 284, argument v zvezi s podvajanjem velja bolj za državno pomoč, dodeljeno letališču Zweibrücken.

| (324) | Komisija zato meni, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbi FSBG, prispevala k doseganju cilja skupnega interesa, in sicer z izboljšanjem povezljivosti in regionalnega razvoja Posarja na podlagi upravljanja prometne infrastrukture za zadovoljevanje prometnih potreb regije. |
| --- | --- |

(324)

Komisija zato meni, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena družbi FSBG, prispevala k doseganju cilja skupnega interesa, in sicer z izboljšanjem povezljivosti in regionalnega razvoja Posarja na podlagi upravljanja prometne infrastrukture za zadovoljevanje prometnih potreb regije.

| (325) | V skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 bi lahko imela manjša letališča težave pri zagotavljanju sredstev za poslovanje brez javnega financiranja. V skladu s točko 118 smernic za letalski sektor iz leta 2014 letališča z manj kot 7 00  000 potniki na leto morda ne bodo zmožna pokriti znatnega deleža svojih stroškov poslovanja. Potniški promet na letališču Saarbrücken je imel stalno manj kot 7 00  000 potnikov. Komisija zato meni, da je bila pomoč potrebna, saj je omogočila izboljšanje povezljivosti regije, ki ga trg sam ne bi mogel doseči. |
| --- | --- |

(325)

V skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 bi lahko imela manjša letališča težave pri zagotavljanju sredstev za poslovanje brez javnega financiranja. V skladu s točko 118 smernic za letalski sektor iz leta 2014 letališča z manj kot 7 00  000 potniki na leto morda ne bodo zmožna pokriti znatnega deleža svojih stroškov poslovanja. Potniški promet na letališču Saarbrücken je imel stalno manj kot 7 00  000 potnikov. Komisija zato meni, da je bila pomoč potrebna, saj je omogočila izboljšanje povezljivosti regije, ki ga trg sam ne bi mogel doseči.

| (326) | Kot je bilo poudarjeno zgoraj, je letališče Saarbrücken prejelo pomoč za naložbe, ki mu je omogočila zadovoljevanje potreb po povezljivosti in prevozu v Posarju (glej uvodno izjavo 285). Kljub precej ustaljenemu številu potnikov pa letališče ni sposobno kriti svojih stroškov poslovanja. V tem okviru Komisija ugotavlja, da je imela tudi družba FSBG izgube v letih 2006 in 2007, ko je veljala pogodba iz leta 2006 (evidentirane izgube so znašale – 2 14  709 EUR leta 2006 in – 2 7 37  773 EUR leta 2007). Izgube so nastale kljub dejstvu, da je bila najemnina, ki jo je družba FSBG plačevala v navedenih letih, nižja od najemnine, plačane na podlagi pogodbe iz leta 1997 (glej preglednico 7). Zato je mogoče domnevati, da je pomoč, vključena v pogodbo iz leta 2006, imela spodbujevalni učinek in ni presegala zneska, potrebnega za kritje izgub iz poslovanja, ter je bila torej omejena na najmanjšo potrebno za izvajanje dejavnosti z dodeljeno pomočjo. |
| --- | --- |

(326)

Kot je bilo poudarjeno zgoraj, je letališče Saarbrücken prejelo pomoč za naložbe, ki mu je omogočila zadovoljevanje potreb po povezljivosti in prevozu v Posarju (glej uvodno izjavo 285). Kljub precej ustaljenemu številu potnikov pa letališče ni sposobno kriti svojih stroškov poslovanja. V tem okviru Komisija ugotavlja, da je imela tudi družba FSBG izgube v letih 2006 in 2007, ko je veljala pogodba iz leta 2006 (evidentirane izgube so znašale – 2 14  709 EUR leta 2006 in – 2 7 37  773 EUR leta 2007). Izgube so nastale kljub dejstvu, da je bila najemnina, ki jo je družba FSBG plačevala v navedenih letih, nižja od najemnine, plačane na podlagi pogodbe iz leta 1997 (glej preglednico 7). Zato je mogoče domnevati, da je pomoč, vključena v pogodbo iz leta 2006, imela spodbujevalni učinek in ni presegala zneska, potrebnega za kritje izgub iz poslovanja, ter je bila torej omejena na najmanjšo potrebno za izvajanje dejavnosti z dodeljeno pomočjo.

| (327) | Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so pogoji za združljivost iz smernic za letalski sektor iz leta 2014 izpolnjeni. |
| --- | --- |

(327)

Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so pogoji za združljivost iz smernic za letalski sektor iz leta 2014 izpolnjeni.

5.5   POPUSTI ZA LETALSKE PREVOZNIKE/SPORAZUM O TRŽENJU

5.5.1   OBSTOJ POMOČI

| (328) | Letalski prevozniki z opravljanjem storitev zračnega prevoza opravljajo gospodarsko dejavnost in torej pomenijo podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. Preučiti je treba, ali je bila z dogovori med letalskimi prevozniki in zadevnim letališčem prvim dodeljena gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(328)

Letalski prevozniki z opravljanjem storitev zračnega prevoza opravljajo gospodarsko dejavnost in torej pomenijo podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. Preučiti je treba, ali je bila z dogovori med letalskimi prevozniki in zadevnim letališčem prvim dodeljena gospodarska prednost.

Gospodarska prednost

| (329) | Kadar so letališču na voljo javna sredstva, se pomoč letalskemu prevozniku načeloma lahko izključi, če razmerje med letališčem in letalskim prevoznikom prestane preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu. Obstoj prednosti se običajno lahko izključi, če (a) cena storitev ustreza tržni ceni ali (b) je s predhodno analizo mogoče dokazati, da bo dogovor letališča/letalskega prevoznika privedel do pozitivnega dodatnega prispevka k dobičku za letališče in je del splošne strategije letališča, ki vodi k dolgoročni donosnosti. |
| --- | --- |

(329)

Kadar so letališču na voljo javna sredstva, se pomoč letalskemu prevozniku načeloma lahko izključi, če razmerje med letališčem in letalskim prevoznikom prestane preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu. Obstoj prednosti se običajno lahko izključi, če (a) cena storitev ustreza tržni ceni ali (b) je s predhodno analizo mogoče dokazati, da bo dogovor letališča/letalskega prevoznika privedel do pozitivnega dodatnega prispevka k dobičku za letališče in je del splošne strategije letališča, ki vodi k dolgoročni donosnosti.

| (330) | Da se oceni, ali je dogovor, ki ga je letališče sklenilo z letalskim prevoznikom, v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, je treba upoštevati pričakovane prihodke iz neletalskih dejavnosti letalskega prevoznika in letališke pristojbine brez vseh znižanj, podpore za trženje ali shem spodbud. Podobno je treba upoštevati tudi vse dodatne stroške, ki jih ima letališče v zvezi z dejavnostjo letalskega prevoznika na letališču. Taki dodatni stroški lahko obsegajo vse kategorije odhodkov ali naložb, npr. dodatne stroške za zaposlene, opremo in naložbe, nastalih zaradi prisotnosti letalskega prevoznika na letališču. Če se mora letališče na primer razširiti ali zgraditi nov terminal ali druge objekte zlasti za izpolnitev potreb določenega letalskega prevoznika, je treba take stroške upoštevati pri izračunu dodatnih stroškov. Nasprotno pa se stroški, ki bi jih letališče moralo kriti v vsakem primeru in ne glede na dogovor z letalskim prevoznikom, ne smejo upoštevati pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(330)

Da se oceni, ali je dogovor, ki ga je letališče sklenilo z letalskim prevoznikom, v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, je treba upoštevati pričakovane prihodke iz neletalskih dejavnosti letalskega prevoznika in letališke pristojbine brez vseh znižanj, podpore za trženje ali shem spodbud. Podobno je treba upoštevati tudi vse dodatne stroške, ki jih ima letališče v zvezi z dejavnostjo letalskega prevoznika na letališču. Taki dodatni stroški lahko obsegajo vse kategorije odhodkov ali naložb, npr. dodatne stroške za zaposlene, opremo in naložbe, nastalih zaradi prisotnosti letalskega prevoznika na letališču. Če se mora letališče na primer razširiti ali zgraditi nov terminal ali druge objekte zlasti za izpolnitev potreb določenega letalskega prevoznika, je treba take stroške upoštevati pri izračunu dodatnih stroškov. Nasprotno pa se stroški, ki bi jih letališče moralo kriti v vsakem primeru in ne glede na dogovor z letalskim prevoznikom, ne smejo upoštevati pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu.

| (331) | Poleg tega mora biti letališka infrastruktura na voljo vsem letalskim prevoznikom in ne sme biti namenjena le določenemu letalskemu prevozniku, da se izključi, da bi bila prednost, ki izhaja iz združljive pomoči za upravljavca letališča, prenesena na določenega letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(331)

Poleg tega mora biti letališka infrastruktura na voljo vsem letalskim prevoznikom in ne sme biti namenjena le določenemu letalskemu prevozniku, da se izključi, da bi bila prednost, ki izhaja iz združljive pomoči za upravljavca letališča, prenesena na določenega letalskega prevoznika.

| (332) | Komisija bo na podlagi tega ocenila splošno shemo letaliških pristojbin, ki se uporabljajo na letališču Saarbrücken, in tudi posamezne pogodbe med letalskimi prevozniki in letališčem Saarbrücken, ki odstopajo od sheme letaliških pristojbin ali so zunaj njenega področja uporabe. |
| --- | --- |

(332)

Komisija bo na podlagi tega ocenila splošno shemo letaliških pristojbin, ki se uporabljajo na letališču Saarbrücken, in tudi posamezne pogodbe med letalskimi prevozniki in letališčem Saarbrücken, ki odstopajo od sheme letaliških pristojbin ali so zunaj njenega področja uporabe.

Popusti za letalske prevoznike

| (333) | Na letališču Saarbrücken je bil 1. aprila 2007 uveden nov seznam pristojbin (v nadaljnjem besedilu: seznam pristojbin iz leta 2007). Na tem seznamu so bili predvideni popusti za letalske prevoznike, ki so izpolnjevali nekatere pogoje. Z njim so bili ponujeni zlasti popusti za nove letalske prevoznike, nove destinacije in povečano število potnikov. Do tedaj na seznamu pristojbin ni bilo predvidenih popustov. Letališče Saarbrücken je sprejelo nov seznam pristojbin, ki je začel veljati 1. septembra 2013 in je nadomestil seznam pristojbin iz leta 2007. Seznam pristojbin iz leta 2013 se v tem sklepu ne preučuje. |
| --- | --- |

(333)

Na letališču Saarbrücken je bil 1. aprila 2007 uveden nov seznam pristojbin (v nadaljnjem besedilu: seznam pristojbin iz leta 2007). Na tem seznamu so bili predvideni popusti za letalske prevoznike, ki so izpolnjevali nekatere pogoje. Z njim so bili ponujeni zlasti popusti za nove letalske prevoznike, nove destinacije in povečano število potnikov. Do tedaj na seznamu pristojbin ni bilo predvidenih popustov. Letališče Saarbrücken je sprejelo nov seznam pristojbin, ki je začel veljati 1. septembra 2013 in je nadomestil seznam pristojbin iz leta 2007. Seznam pristojbin iz leta 2013 se v tem sklepu ne preučuje.

| (334) | Komisija mora pri uporabi preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu za zadevni ukrep najprej ugotoviti, ali zaračunana cena ustreza tržni ceni. V zvezi s tem Komisija dvomi, da se lahko v sedanjosti opredeli ustrezno referenčno merilo za vzpostavitev realne tržne cene za storitve, ki jih ponujajo letališča. Ker ni opredeljivega tržnega referenčnega merila, mora Komisija oceniti predhodno dodatno dobičkonosnost seznama pristojbin iz leta 2007. |
| --- | --- |

(334)

Komisija mora pri uporabi preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu za zadevni ukrep najprej ugotoviti, ali zaračunana cena ustreza tržni ceni. V zvezi s tem Komisija dvomi, da se lahko v sedanjosti opredeli ustrezno referenčno merilo za vzpostavitev realne tržne cene za storitve, ki jih ponujajo letališča. Ker ni opredeljivega tržnega referenčnega merila, mora Komisija oceniti predhodno dodatno dobičkonosnost seznama pristojbin iz leta 2007.

| (335) | Seznam pristojbin iz leta 2007 je bil uveden za povečanje konkurenčnosti letališča Saarbrücken. Upravljavec letališča Saarbrücken je pri izdelavi seznama pristojbin iz leta 2007 analiziral število potnikov, premike na letališču in poslovne rezultate za leta 1997–2006. Po navedbah Nemčije je tedaj opravljena tržna analiza pokazala, da je bilo letališče Saarbrücken eno najdražjih v Nemčiji. Komisija ugotavlja, da ga je družba TUIFly zapustila konec leta 2006. Poleg tega se je moralo letališče Saarbrücken po letu 2006 spopadati z novo konkurenco, ki jo je predstavljalo letališče Zweibrücken. Zaradi vseh teh dejavnikov je moralo znova preučiti svojo politiko oblikovanja cen in uvesti spremenjen seznam pristojbin s spodbudami v obliki popustov, da bi si zagotovilo uspešno poslovanje in donosnost v prihodnosti. |
| --- | --- |

(335)

Seznam pristojbin iz leta 2007 je bil uveden za povečanje konkurenčnosti letališča Saarbrücken. Upravljavec letališča Saarbrücken je pri izdelavi seznama pristojbin iz leta 2007 analiziral število potnikov, premike na letališču in poslovne rezultate za leta 1997–2006. Po navedbah Nemčije je tedaj opravljena tržna analiza pokazala, da je bilo letališče Saarbrücken eno najdražjih v Nemčiji. Komisija ugotavlja, da ga je družba TUIFly zapustila konec leta 2006. Poleg tega se je moralo letališče Saarbrücken po letu 2006 spopadati z novo konkurenco, ki jo je predstavljalo letališče Zweibrücken. Zaradi vseh teh dejavnikov je moralo znova preučiti svojo politiko oblikovanja cen in uvesti spremenjen seznam pristojbin s spodbudami v obliki popustov, da bi si zagotovilo uspešno poslovanje in donosnost v prihodnosti.

| (336) | Čeprav glede na razpoložljive informacije predhodne študije donosnosti za seznam pristojbin iz leta 2007 niso bile izdelane, je po navedbah Nemčije letališče Saarbrücken pričakovalo, da dejansko ne bodo potrebne dodatne naložbe za zagotovitev dodatnih letaliških storitev letalskim prevoznikom in da ne bodo nastali dodatni stroški poslovanja. Po mnenju Nemčije torej predhodna študija donosnosti ni bila potrebna. Dodatni stroški so bili zato omejeni na ponujene spodbude. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so bili s seznamom pristojbin iz leta 2007 popusti dejansko ponujeni samo za nove letalske prevoznike, nove povezave ali povečano število potnikov, tako da navedeni seznam ni negativno vplival na status quo na letališču. Ugotavlja tudi, da je bila pred uvedbo seznama pristojbin iz leta 2007 izkoriščenost zmogljivosti letališča Saarbrücken samo 50–odstotna. Število potnikov se je namreč zmanjšalo s 4 87  000 leta 2005 na 3 50  000 leta 2007, medtem ko naj bi bila potencialna letna zmogljivost letališča 7 00  000 potnikov. Komisija navaja, da je imelo letališče Saarbrücken po odhodu družbe TUIFly neizkoriščene zmogljivosti, tako da naj za obvladovanje dodatnega prometa ne bi bilo treba nadgraditi infrastrukture ali pridobiti dodatne opreme ali zaposliti novega osebja. Nemčija je potrdila, da ni bilo potrebe po zaposlitvi novega osebja ali razširitvi obstoječe infrastrukture ali drugi opremi, da bi se uporabljali za nove letalske prevoznike ali nove povezave (na primer, obstoječi tekoči trakovi za prtljago in obstoječe osebje so zadostovali). |
| --- | --- |

(336)

Čeprav glede na razpoložljive informacije predhodne študije donosnosti za seznam pristojbin iz leta 2007 niso bile izdelane, je po navedbah Nemčije letališče Saarbrücken pričakovalo, da dejansko ne bodo potrebne dodatne naložbe za zagotovitev dodatnih letaliških storitev letalskim prevoznikom in da ne bodo nastali dodatni stroški poslovanja. Po mnenju Nemčije torej predhodna študija donosnosti ni bila potrebna. Dodatni stroški so bili zato omejeni na ponujene spodbude. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so bili s seznamom pristojbin iz leta 2007 popusti dejansko ponujeni samo za nove letalske prevoznike, nove povezave ali povečano število potnikov, tako da navedeni seznam ni negativno vplival na status quo na letališču. Ugotavlja tudi, da je bila pred uvedbo seznama pristojbin iz leta 2007 izkoriščenost zmogljivosti letališča Saarbrücken samo 50–odstotna. Število potnikov se je namreč zmanjšalo s 4 87  000 leta 2005 na 3 50  000 leta 2007, medtem ko naj bi bila potencialna letna zmogljivost letališča 7 00  000 potnikov. Komisija navaja, da je imelo letališče Saarbrücken po odhodu družbe TUIFly neizkoriščene zmogljivosti, tako da naj za obvladovanje dodatnega prometa ne bi bilo treba nadgraditi infrastrukture ali pridobiti dodatne opreme ali zaposliti novega osebja. Nemčija je potrdila, da ni bilo potrebe po zaposlitvi novega osebja ali razširitvi obstoječe infrastrukture ali drugi opremi, da bi se uporabljali za nove letalske prevoznike ali nove povezave (na primer, obstoječi tekoči trakovi za prtljago in obstoječe osebje so zadostovali).

| (337) | Z vsakim novim letalskim prevoznikom ali novo povezavo naj bi bili ustvarjeni letalski in neletalski prihodki. Ker je višina stroškov ostajala približno enaka, bi po mnenju Nemčije vsak nov letalski prevoznik ali nova povezava pozitivno prispevala k donosnosti letališča. Tudi dejstvo, da je letališču Saarbrücken po uvedbi seznama pristojbin iz leta 2007 dejansko uspelo privabiti vrsto novih letalskih prevoznikov (kot je Air Berlin, ki je z letališča Saarbrücken začel leteti proti koncu leta 2007) in vzpostaviti nove povezave, kaže, da je bila strategija za povečanje poslovanja, ki je temeljila na popustih, uspešna. Iz razpoložljivih podatkov je nazadnje razvidno, da je seznam pristojbin iz leta 2007 privedel do postopnega povečanja prihodkov za letališče (z [...] leta 2007 na [...] leta 2010). |
| --- | --- |

(337)

Z vsakim novim letalskim prevoznikom ali novo povezavo naj bi bili ustvarjeni letalski in neletalski prihodki. Ker je višina stroškov ostajala približno enaka, bi po mnenju Nemčije vsak nov letalski prevoznik ali nova povezava pozitivno prispevala k donosnosti letališča. Tudi dejstvo, da je letališču Saarbrücken po uvedbi seznama pristojbin iz leta 2007 dejansko uspelo privabiti vrsto novih letalskih prevoznikov (kot je Air Berlin, ki je z letališča Saarbrücken začel leteti proti koncu leta 2007) in vzpostaviti nove povezave, kaže, da je bila strategija za povečanje poslovanja, ki je temeljila na popustih, uspešna. Iz razpoložljivih podatkov je nazadnje razvidno, da je seznam pristojbin iz leta 2007 privedel do postopnega povečanja prihodkov za letališče (z [...] leta 2007 na [...] leta 2010).

| (338) | Komisija nadalje ugotavlja, da je treba pri oceni dogovorov med letališčem in letalskim prevoznikom oceniti tudi obseg, v katerem se lahko dogovori štejejo za del izvajanja splošne strategije letališča, ki naj bi vsaj dolgoročno vodila k donosnosti. V zvezi s tem mora Komisija upoštevati dejanske dokaze, ki so bili na voljo, in razvoj, ki ga je bilo mogoče razumno pričakovati, ko je bil pripravljen seznam pristojbin iz leta 2007, zlasti prevladujoče tržne razmere in predvsem tržne spremembe, ki so jih sprožili liberalizacija trga zračnega prometa, vstop na trg in razvoj nizkocenovnih prevoznikov in drugih prevoznikov, ki ponujajo storitve od točke do točke, spremembe v organizacijski in ekonomski strukturi letališke industrije ter stopnja diverzifikacije in kompleksnosti nalog, ki jih opravljajo letališča, okrepitev konkurence med letalskimi prevozniki in letališči, negotovo gospodarsko okolje zaradi sprememb v prevladujočih tržnih razmerah ali druge negotovosti v gospodarskem okolju. Komisija ugotavlja, da je bilo, kot je opisano v uvodni izjavi 335, več razlogov (kot je nova konkurenca, ki jo pomeni letališče Zweibrücken po letu 2006, in odhod družbe TUIFly konec leta 2006), zaradi katerih je letališče Saarbrücken razmislilo o spremenjenem seznamu pristojbin, pri čemer so bili popusti nujni za zagotovitev njegovega uspešnega poslovanja in donosnosti v prihodnosti. |
| --- | --- |

(338)

Komisija nadalje ugotavlja, da je treba pri oceni dogovorov med letališčem in letalskim prevoznikom oceniti tudi obseg, v katerem se lahko dogovori štejejo za del izvajanja splošne strategije letališča, ki naj bi vsaj dolgoročno vodila k donosnosti. V zvezi s tem mora Komisija upoštevati dejanske dokaze, ki so bili na voljo, in razvoj, ki ga je bilo mogoče razumno pričakovati, ko je bil pripravljen seznam pristojbin iz leta 2007, zlasti prevladujoče tržne razmere in predvsem tržne spremembe, ki so jih sprožili liberalizacija trga zračnega prometa, vstop na trg in razvoj nizkocenovnih prevoznikov in drugih prevoznikov, ki ponujajo storitve od točke do točke, spremembe v organizacijski in ekonomski strukturi letališke industrije ter stopnja diverzifikacije in kompleksnosti nalog, ki jih opravljajo letališča, okrepitev konkurence med letalskimi prevozniki in letališči, negotovo gospodarsko okolje zaradi sprememb v prevladujočih tržnih razmerah ali druge negotovosti v gospodarskem okolju. Komisija ugotavlja, da je bilo, kot je opisano v uvodni izjavi 335, več razlogov (kot je nova konkurenca, ki jo pomeni letališče Zweibrücken po letu 2006, in odhod družbe TUIFly konec leta 2006), zaradi katerih je letališče Saarbrücken razmislilo o spremenjenem seznamu pristojbin, pri čemer so bili popusti nujni za zagotovitev njegovega uspešnega poslovanja in donosnosti v prihodnosti.

| (339) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je letališka infrastruktura na voljo vsem letalskim prevoznikom in ni namenjena le določenemu letalskemu prevozniku. |
| --- | --- |

(339)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je letališka infrastruktura na voljo vsem letalskim prevoznikom in ni namenjena le določenemu letalskemu prevozniku.

| (340) | Glede na te preudarke in ob priznavanju, da s povečanjem dejavnosti dodatni stroški praktično niso bili ustvarjeni, pričakovati pa je bilo mogoče dodatne prihodke, Komisija priznava, da je letališče Saarbrücken s sprejetjem seznama pristojbin iz leta 2007 in popusti, ki jih je vseboval, ravnalo kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. Z ukrepom torej zadevnim letalskim prevoznikom gospodarska prednost ni bila dodeljena. |
| --- | --- |

(340)

Glede na te preudarke in ob priznavanju, da s povečanjem dejavnosti dodatni stroški praktično niso bili ustvarjeni, pričakovati pa je bilo mogoče dodatne prihodke, Komisija priznava, da je letališče Saarbrücken s sprejetjem seznama pristojbin iz leta 2007 in popusti, ki jih je vseboval, ravnalo kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. Z ukrepom torej zadevnim letalskim prevoznikom gospodarska prednost ni bila dodeljena.

Sporazum o trženju z družbo Air Berlin

| (341) | Družba Air Berlin in letališče Saarbrücken sta se v pogodbi, sklenjeni 6. aprila 2011, dogovorila, da bo družba Air Berlin povečala pogostost svojih letov v Berlin in iz njega z dodatnimi petimi povratnimi leti na teden ter pogostost svojih letov v [...] in iz njega z dodatnimi tremi povratnimi leti do konca aprila 2014. V zameno za to povečanje pogostosti letov in obvezo družbe Air Berlin, da jo bo oglaševala, se je letališče Saarbrücken obvezalo, da bo družbi Air Berlin v letih 2011 in 2012 plačalo skupaj [8 00  000–1 7 00  000 EUR]. |
| --- | --- |

(341)

Družba Air Berlin in letališče Saarbrücken sta se v pogodbi, sklenjeni 6. aprila 2011, dogovorila, da bo družba Air Berlin povečala pogostost svojih letov v Berlin in iz njega z dodatnimi petimi povratnimi leti na teden ter pogostost svojih letov v [...] in iz njega z dodatnimi tremi povratnimi leti do konca aprila 2014. V zameno za to povečanje pogostosti letov in obvezo družbe Air Berlin, da jo bo oglaševala, se je letališče Saarbrücken obvezalo, da bo družbi Air Berlin v letih 2011 in 2012 plačalo skupaj [8 00  000–1 7 00  000 EUR].

| (342) | Nemčija je predložila analizo donosnosti pogodbe, ki jo je bilo mogoče pričakovati ob sklenitvi pogodbe, ki jo je opravila družba FSG. Navedeno je bilo, da razen neposrednih plačil za trženje povečana pogostost ne bo povzročila dodatnih stroškov (85) za letališče, ki naj bi po mnenju Nemčije lahko obvladovalo dodaten promet na podlagi obstoječe infrastrukture in osebja. Analiza je temeljila na naslednjih pričakovanjih:

  Preglednica 10


  Predhodna donosnost sporazuma o trženju z družbo Air Berlin (številke v EUR) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2011–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodatni prihodki | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rezultat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(342)

Nemčija je predložila analizo donosnosti pogodbe, ki jo je bilo mogoče pričakovati ob sklenitvi pogodbe, ki jo je opravila družba FSG. Navedeno je bilo, da razen neposrednih plačil za trženje povečana pogostost ne bo povzročila dodatnih stroškov (85) za letališče, ki naj bi po mnenju Nemčije lahko obvladovalo dodaten promet na podlagi obstoječe infrastrukture in osebja. Analiza je temeljila na naslednjih pričakovanjih:

Preglednica 10

Predhodna donosnost sporazuma o trženju z družbo Air Berlin (številke v EUR)

2011

2012

2013

2014

2011–2014

Dodatni prihodki

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodatni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rezultat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (343) | Čeprav v predhodni analizi, ki jo je opravila družba FSG in predložila Nemčija, prihodnja plačila niso bila diskontirana na datum, ko je bila pogodba sklenjena, je jasno razvidno pričakovanje, da bo pogodba donosna. Nemčija je potrdila, da do danes zaradi povečane pogostosti, kot je bila predvidena s sporazumom o trženju, ni bilo treba zaposliti novega osebja ali izvesti posebnih naložb. Pričakovanja letališča so bila večinoma izpolnjena in pogodba je bila donosna. V tem okviru je Nemčija predložila napoved za čas veljavnosti pogodbe na podlagi dobička, ustvarjenega v prvih osmih mesecih veljavnosti pogodbe (od aprila 2011 do januarja 2012), na podlagi katere se pogodba zdi donosna. |
| --- | --- |

(343)

Čeprav v predhodni analizi, ki jo je opravila družba FSG in predložila Nemčija, prihodnja plačila niso bila diskontirana na datum, ko je bila pogodba sklenjena, je jasno razvidno pričakovanje, da bo pogodba donosna. Nemčija je potrdila, da do danes zaradi povečane pogostosti, kot je bila predvidena s sporazumom o trženju, ni bilo treba zaposliti novega osebja ali izvesti posebnih naložb. Pričakovanja letališča so bila večinoma izpolnjena in pogodba je bila donosna. V tem okviru je Nemčija predložila napoved za čas veljavnosti pogodbe na podlagi dobička, ustvarjenega v prvih osmih mesecih veljavnosti pogodbe (od aprila 2011 do januarja 2012), na podlagi katere se pogodba zdi donosna.

| (344) | Komisija je po analizi pogodbe in pričakovanjih družbe FSG ob sklenitvi pogodbe prepričana, da je pogodba prispevala k donosnosti letališča Saarbrücken, saj so bili pričakovani dodatni prihodki višji od pričakovanih dodatnih stroškov. Ker je bila torej pogodba v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, z njo družbi Air Berlin ni bila dodeljena prednost. |
| --- | --- |

(344)

Komisija je po analizi pogodbe in pričakovanjih družbe FSG ob sklenitvi pogodbe prepričana, da je pogodba prispevala k donosnosti letališča Saarbrücken, saj so bili pričakovani dodatni prihodki višji od pričakovanih dodatnih stroškov. Ker je bila torej pogodba v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, z njo družbi Air Berlin ni bila dodeljena prednost.

Sklepna ugotovitev

| (345) | Ker je bilo ugotovljeno, da s seznamom pristojbin iz leta 2007 in popusti, ki jih vsebuje, ter sporazumom o trženju iz leta 2011 med družbo Air Berlin in letališčem Saarbrücken zadevnim letalskim prevoznikom ni bila dodeljena prednost, drugih meril za obstoj pomoči ni treba oceniti. Ugotoviti je mogoče, da zadevnim letalskim prevoznikom ni bila dodeljena državna pomoč. |
| --- | --- |

(345)

Ker je bilo ugotovljeno, da s seznamom pristojbin iz leta 2007 in popusti, ki jih vsebuje, ter sporazumom o trženju iz leta 2011 med družbo Air Berlin in letališčem Saarbrücken zadevnim letalskim prevoznikom ni bila dodeljena prednost, drugih meril za obstoj pomoči ni treba oceniti. Ugotoviti je mogoče, da zadevnim letalskim prevoznikom ni bila dodeljena državna pomoč.

5.6   ZAGONSKA POMOČ ZA DRUŽBO CIRRUS AIRLINES

| (346) | Komisija ugotavlja, da je družba Cirrus Airlines, ki je v letih 2005 in 2006 prejela neposredna plačila družbe FSBesitzG, januarja 2012 vložila predlog za začetek stečajnega postopka; stečajni postopek se je začel aprila 2012. Družba Cirrus Airlines je zato prenehala opravljati gospodarsko dejavnost. Ker izid stečajnega postopka ni jasen, Komisija trenutno ne more sprejeti stališča, ali bi lahko preiskava v zvezi s plačili za družbo Cirrus Airlines postala brezpredmetna. Plačila za družbo Cirrus Airlines zato niso predmet tega sklepa. |
| --- | --- |

(346)

Komisija ugotavlja, da je družba Cirrus Airlines, ki je v letih 2005 in 2006 prejela neposredna plačila družbe FSBesitzG, januarja 2012 vložila predlog za začetek stečajnega postopka; stečajni postopek se je začel aprila 2012. Družba Cirrus Airlines je zato prenehala opravljati gospodarsko dejavnost. Ker izid stečajnega postopka ni jasen, Komisija trenutno ne more sprejeti stališča, ali bi lahko preiskava v zvezi s plačili za družbo Cirrus Airlines postala brezpredmetna. Plačila za družbo Cirrus Airlines zato niso predmet tega sklepa.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (347) | Komisija torej ugotavlja, da financiranje družbe FSBesitzG/FSG s kapitalskimi injekcijami za kritje izgub v letih 2000–2012 pomeni državno pomoč, kolikor je bilo povezano z dejavnostmi zunaj področja javne politike. Pomoč pomeni novo pomoč od 1. junija 2007. Del pomoči je združljiva pomoč za naložbe na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2005, del pomoči pa je združljiva pomoč za tekoče poslovanje na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2014. Komisija nadalje ugotavlja, da kapitalske injekcije, odobrene družbi vh Saar, ne pomenijo državne pomoči, ker je družba vh Saar vsa prejeta javna sredstva prenesla naprej in torej sama ni bila deležna gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(347)

Komisija torej ugotavlja, da financiranje družbe FSBesitzG/FSG s kapitalskimi injekcijami za kritje izgub v letih 2000–2012 pomeni državno pomoč, kolikor je bilo povezano z dejavnostmi zunaj področja javne politike. Pomoč pomeni novo pomoč od 1. junija 2007. Del pomoči je združljiva pomoč za naložbe na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2005, del pomoči pa je združljiva pomoč za tekoče poslovanje na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2014. Komisija nadalje ugotavlja, da kapitalske injekcije, odobrene družbi vh Saar, ne pomenijo državne pomoči, ker je družba vh Saar vsa prejeta javna sredstva prenesla naprej in torej sama ni bila deležna gospodarske prednosti.

| (348) | Prenos zemljišč, opravljen v letih 2002, 2003 in 2004 brez plačila ali po ceni, ki je bila pod tržno ceno, pomeni državno pomoč, kolikor je bil povezan z dejavnostmi zunaj področja javne politike. Pomoč je združljiva kot pomoč za naložbe na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(348)

Prenos zemljišč, opravljen v letih 2002, 2003 in 2004 brez plačila ali po ceni, ki je bila pod tržno ceno, pomeni državno pomoč, kolikor je bil povezan z dejavnostmi zunaj področja javne politike. Pomoč je združljiva kot pomoč za naložbe na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (349) | Vsa jamstva za posojila so bila odobrena pred letom 2000 in zato ne pomenijo državne pomoči. Prednost, ki sta jo vsebovali priporočilni pismi, če sta jo, je bila prenesena z družbe vh Saar na družbo FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(349)

Vsa jamstva za posojila so bila odobrena pred letom 2000 in zato ne pomenijo državne pomoči. Prednost, ki sta jo vsebovali priporočilni pismi, če sta jo, je bila prenesena z družbe vh Saar na družbo FSBesitzG/FSG.

| (350) | Najemna pogodba iz leta 2006 je vključevala državno pomoč za družbo FSBG, ki je združljiva pomoč za tekoče poslovanje na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2014. |
| --- | --- |

(350)

Najemna pogodba iz leta 2006 je vključevala državno pomoč za družbo FSBG, ki je združljiva pomoč za tekoče poslovanje na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2014.

| (351) | S seznamom pristojbin iz leta 2007 in sporazumom o trženju z družbo Air Berlin letalskim prevoznikom ni bila dodeljena državna pomoč. Zagonska pomoč za družbo Cirrus Airlines se v tem sklepu ne preučuje. |
| --- | --- |

(351)

S seznamom pristojbin iz leta 2007 in sporazumom o trženju z družbo Air Berlin letalskim prevoznikom ni bila dodeljena državna pomoč. Zagonska pomoč za družbo Cirrus Airlines se v tem sklepu ne preučuje.

| (352) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je Nemčija 17. junija 2014 Komisijo obvestila, da se izjemoma strinja s sprejetjem tega sklepa v angleškem jeziku – |
| --- | --- |

(352)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je Nemčija 17. junija 2014 Komisijo obvestila, da se izjemoma strinja s sprejetjem tega sklepa v angleškem jeziku –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Nemčija izvedla za letališče Saarbrücken, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Ukrepi, ki jih je Nemčija izvedla za letalske prevoznike (seznam pristojbin iz leta 2007, sporazum o trženju z družbo Air Berlin), ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 1. oktobra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta z učinkom od 1. decembra 2009 postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Vsebinsko sta enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 PDEU in 108 PDEU po potrebi razumeti kot sklicevanja na člen 87 oziroma člen 88 Pogodbe ES. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, pri čemer je bila na primer beseda „Skupnost“ nadomeščena z besedo „Unija“, besedna zveza „skupni trg“ pa z besedno zvezo „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  UL C 213, 19.7.2012, str. 1.

2

(3)  E–3778/08 z dne 8. julija 2008.

3

(4)  Glej opombo 2.

4

(5)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (UL C 99, 4.4.2014, str. 3).

5

(6)  Glej opombo 5.

6

(7)  UL C 113, 15.4.2014, str. 30.

7

(8)  Glej opombo 7.

8

(9)  http://www.flughafen–saarbruecken.de/index.php?id=372

9

(10)  http://www.flughafen–saarbruecken.de/index.php?id=daten_fakten

10

(11)  Poslovna skrivnost.

11

(12)  Vir: Najhitrejša pot glede na zemljevide Google Maps.

12

Vir:

(13)  EBITDA, vključno z javnim financiranjem in nadomestilom za dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike ali veljajo za storitve splošnega gospodarskega pomena; glej informacije, ki jih je Nemčija predložila 5. maja 2012, Priloga II.

13

(14)  Ker sta bila v navedenih letih lastnik in upravljavec ločeni družbi (FSBesitzG in FSBG), je navedeni EBITDA vsota EBITDA obeh družb.

14

(15)  Nemčija trdi, da zaradi uporabljenega računovodskega sistema stroškov kapitala ni mogoče posebej pripisati varnosti/varovanju ali drugi infrastrukturi.

15

(16)  Informacije, ki jih je Nemčija predložila 17. januarja 2011, Priloga 6, in 16. aprila 2012, str. 9.

16

(17)  Informacije, ki jih je Nemčija predložila 16. aprila 2012, str. 9.

17

(18)  Odločba Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67).

18

(19)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2004) (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

19

(20)  Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 155, 20.6.2008, str. 10).

20

(21)  Informacije, ki jih je Nemčija predložila 5. maja 2012, Priloga II.

21

(22)  Zadeva C–222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugi, točka 111.

22

(23)  Smernice za letalski sektor iz leta 2005, točka 34.

23

(24)  Smernice za letalski sektor iz leta 2005, točka 39(2).

24

(25)  Zadeve C–35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I–3851; C–41/90, Höfner in Elser, Recueil 1991, str. I–1979; C–244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurances proti Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, Recueil 1995, str. I–4013, in C–55/96, Job Centre, Recueil 1997, str. I–7119.

25

(26)  Zadevi 118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599, in 35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I–3851.

26

(27)  Združeni zadevi T–443/08 in T–455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig Halle GmbH proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: sodba Leipzig–Halle), ZOdl. 2011, str. II–1311, zlasti točki 93 in 94; potrjena z zadevo C–288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig–Halle proti Komisiji, (2012) še neobjavljena.

27

(28)  Zadevi C–159/91 in C–160/91, Poucet proti AGV in Pistre proti Cancave, Recueil 1993, str. I–637.

28

(29)  Zadeva C–222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SPA in drugi, ZOdl. 2006, str. I–289, točka 111.

29

(30)  Zadeva C–364/92, SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol, Recueil 1994, str. I–43.

30

(31)  Odločba Komisije N 309/02 z dne 19. marca 2003, Letalska varnost – nadomestilo stroškov po napadih 11. septembra 2001.

31

(32)  Zadeva C–343/95, Cali & Figli proti Servizi ecologici porto di Genova, Recueil 1997, str. I–1547; Odločba Komisije N 309/02 z dne 19. marca 2003; Odločba Komisije N 438/2002 z dne 16. oktobra 2002, Subvencije belgijskim pristaniškim upravam za izvrševanje nalog javne oblasti.

32

(33)  Odločba Komisije N 309/02 z dne 19. marca 2003.

33

(34)  Glej zlasti zadevi C–364/92, SAT proti Eurocontrol, Recueil 1994, str. I–43, točka 30, in C–113/07 P, Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. I–2207, točka 71.

34

(35)  Glej med drugim zadevo C–172/03, Wolfgang Heiser proti Finanzamt Innsbruck, ZOdl. 2005, str. I–1627, točka 36 in navedena sodna praksa.

35

(36)  Ukrepi v skladu s členom 8 Luftsicherheitsgesetz vključujejo med drugim izgradnjo letališke infrastrukture, ki omogoča zadostne kontrole varnosti; nekatere ukrepe v zvezi s prtljago in tovorom; zavarovanje območij omejenega gibanja; nadzor nad osebjem in blagom, ki vstopa na območja omejenega gibanja; usposabljanje varnostnega osebja; odstranitev in izpraznitev zrakoplovov, ki pomenijo grožnje za varnost.

36

Luftsicherheitsgesetz

(37)  Sklep Komisije z dne 20. februarja 2014 o državni pomoči SA.35847 (2012/N) – Češka republika – Letališče Ostrava, še neobjavljen v UL, uvodna izjava 16.

37

(38)  Člen 27(d)(1) Luftverkehrsgesetz:„Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt.“

38

Luftverkehrsgesetz:

(39)  Zadeva C–482/99, Francija proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: sodba Stardust Marine), Recueil 2002, str. I–4397.

39

(40)  Sodba z dne 12. maja 2011 v združenih zadevah T–267/08 in T–279/08, Nord–Pas–de–Calais, še neobjavljena, točka 108.

40

(41)  Družbo vh Saar in družbo FSBesitzG/FSG je mogoče šteti za povezani družbi v smislu člena 290 HGB.

41

(42)  Pogodba, s katero ena družba vodenje družbe prepusti drugi družbi.

42

(43)  Zadevi C–39/94, Syndicat français de l’Express international (SFEI) in drugi proti La Poste in drugim, Recueil 1996, str. I–3547, točka 60, in C–342/96, Kraljevina Španija proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1999, str. I–2459, točka 41.

43

(44)  Zadeva 173/73, Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1974, str. 709, točka 13.

44

(45)  Zadeva C–482/99, Francija proti Komisiji (sodba Stardust Marine), Recueil 2002, str. I–4397, točka 69.

45

(46)  Zadevi C–305/89, Italija proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: sodba Alfa Romeo), Recueil 1991, str. I–1603, in T–296/97, Alitalia proti Komisiji, Recueil 2000, str. II–3871.

46

(47)  Zadeva 40/85, Belgija proti Komisiji, Recueil 1986, str. I–2321.

47

(48)  Zadeva C–482/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I–04397.

48

(49)  Zadeva C–124/10 P, Evropska komisija proti Électricité de France (EDF), (2012) še neobjavljena v ZOdl. (v nadaljnjem besedilu: sodba EDF), točka 85.

49

(50)  Zadeva C–280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil 2003, str. I–7747, točke 87 do 93.

50

(51)  Glej UL L 219, 24.8.2007, str. 9, uvodna izjava 111 in naslednje.

51

(52)  Zadeva T–214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II–717.

52

(53)  Glej Sklep Komisije z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.27339 – Nemčija – Letališče Zweibrücken, še neobjavljen v UL.

53

(54)  Družba Fraport AG je imela 51–odstotni delež v družbi FSBG do 30. junija 2007.

54

(55)  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland–Pfalz am 27. Mai 2003, Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau, 15. maj 2003.

55

Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland–Pfalz am 27. Mai 2003

(56)  Einschätzung der rheinland–pfälzischen Innenministeriums, 15. maj 2003.

56

Einschätzung der rheinland–pfälzischen Innenministeriums

(57)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

57

(58)  Zadeva T–109/01, Fleuren Compost proti Komisiji, Recueil 2004, str. II–127.

58

(59)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

59

(60)  Točka 173 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

60

(61)  Točka 172 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

61

(62)  Točka 25(22) smernic za letalski sektor iz leta 2014.

62

(63)  Izražene v dobičku pred obrestmi, davki in amortizacijo (v nadaljnjem besedilu: EBITDA).

63

(64)  Vendar natančni podatki o stroških, povezanih s področjem javne politike v letih 2000–2012, niso na voljo.

64

(65)  Komisija ugotavlja, da ni na voljo natančnih podatkov o stroških, ki spadajo na področje javne politike. Zato ne more določiti natančnega zneska pomoči za naložbe, dodeljenega družbi FSBesitzG/FSG.

65

(66)  Glej opombo 46.

66

(67)  Glej opombo 46.

67

(68)  Glej opombo 46.

68

(69)  Glej opombo 46.

69

(70)  Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel–Calden, Intraplan Consult GmbH, 12. marec 2012, str. 8.

70

(71)  Informacije, ki jih je Nemčija predložila 16. aprila 2012, str. 65.

71

(72)  Informacije, ki jih je Nemčija predložila 16. aprila 2012, str. 9 in Priloga 2.

72

(73)  Informacije, ki jih je Nemčija predložila 16. aprila 2012, str. 66.

73

(74)  Informacije, ki jih je Nemčija predložila 16. aprila 2012, str. 33.

74

(75)  V skladu s točko 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014 se za pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno v preteklosti, ne uporabljajo vsi pogoji iz oddelka 5.1.

75

(76)  Točki 113 in 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

76

(77)  Točki 116 in 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

77

(78)  Točki 124 in 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

78

(79)  Točki 125 in 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

79

(80)  Točki 131 in 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

80

(81)  Glej opombo 46.

81

(82)  Člen 4(1) Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

82

(83)  Glej člen 10, točka (i), statuta družbe FSBesitzG, v skladu s katerim je moral vsako spremembo najemne pogodbe med družbama FSBesitzG in FSBG odobriti nadzorni odbor družbe FSBesitzG.

83

(84)  V skladu s točko 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014 se za pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno v preteklosti, ne uporabljajo vsi pogoji iz oddelka 5.1.

84

(85)  Dodatni stroški, predstavljeni v preglednici 10, se nanašajo na plačila za trženje.

85

---

| 8.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/54

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1072

z dne 1. oktobra 2014

o ukrepih, ki jih je Nemčija izvedla za družbo Propapier PM2 GmbH – Državna pomoč SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6837)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemški organi so z dopisom z dne 8. oktobra 2007, evidentiranim pri Komisiji istega dne, v skladu s členom 108(3) PDEU na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (1) (v nadaljnjem besedilu: Smernice) priglasili namero, da dodelijo pomoč družbi Propapier PM2 GmbH (glej spodaj, oddelek 2.2 „Upravičenec“) za velik naložbeni projekt v mestu Eisenhüttenstadt (Brandenburg-Nordost, Nemčija). Predlagana pomoč je bila evidentirana pod referenčno številko N 582/07. |
| --- | --- |

(1)

Nemški organi so z dopisom z dne 8. oktobra 2007, evidentiranim pri Komisiji istega dne, v skladu s členom 108(3) PDEU na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (1) (v nadaljnjem besedilu: Smernice) priglasili namero, da dodelijo pomoč družbi Propapier PM2 GmbH (glej spodaj, oddelek 2.2 „Upravičenec“) za velik naložbeni projekt v mestu Eisenhüttenstadt (Brandenburg-Nordost, Nemčija). Predlagana pomoč je bila evidentirana pod referenčno številko N 582/07.

| (2) | Komisija je po prejemu dodatnih informacij in več pritožb (2) ter sestanku z nemškimi organi in predstavniki upravičenca 2. aprila 2008 sprejela odločbo (3), da ne bo nasprotovala priglašenemu ukrepu pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je po prejemu dodatnih informacij in več pritožb (2) ter sestanku z nemškimi organi in predstavniki upravičenca 2. aprila 2008 sprejela odločbo (3), da ne bo nasprotovala priglašenemu ukrepu pomoči.

| (3) | Pritožniki so Komisiji po sprejetju odločbe z dne 2. aprila 2008 poslali nadaljnje pripombe, v katerih so nasprotovali njeni presoji in sprejetju odločbe o nenasprotovanju ukrepu pomoči. Družba Smurfit Kappa Group plc (v nadaljnjem besedilu: Smurfit Kappa) je 24. junija 2008 prav tako predložila informacije, v katerih je trdila, da je bila družbi Propapier PM2 GmbH & Co. KG dodeljena dodatna pomoč v obliki infrastrukturne pomoči, in Komisijo pozvala, naj odločbo prekliče. Komisija je uvedla ločeno preiskavo, evidentirano kot državna pomoč SA.36147 (C 30/10) (4), da bi preverila navedene trditve. |
| --- | --- |

(3)

Pritožniki so Komisiji po sprejetju odločbe z dne 2. aprila 2008 poslali nadaljnje pripombe, v katerih so nasprotovali njeni presoji in sprejetju odločbe o nenasprotovanju ukrepu pomoči. Družba Smurfit Kappa Group plc (v nadaljnjem besedilu: Smurfit Kappa) je 24. junija 2008 prav tako predložila informacije, v katerih je trdila, da je bila družbi Propapier PM2 GmbH & Co. KG dodeljena dodatna pomoč v obliki infrastrukturne pomoči, in Komisijo pozvala, naj odločbo prekliče. Komisija je uvedla ločeno preiskavo, evidentirano kot državna pomoč SA.36147 (C 30/10) (4), da bi preverila navedene trditve.

| (4) | Družba Smurfit Kappa je 5. avgusta 2008 pred Splošnim sodiščem vložila tožbo za razglasitev ničnosti odločbe Komisije z dne 2. aprila 2008. |
| --- | --- |

(4)

Družba Smurfit Kappa je 5. avgusta 2008 pred Splošnim sodiščem vložila tožbo za razglasitev ničnosti odločbe Komisije z dne 2. aprila 2008.

| (5) | Nemčija je z dopisom z dne 7. novembra 2008 Komisijo obvestila o izvajanju naložbe, ki je prejela pomoč. Z dopisoma z dne 22. decembra 2008 in 13. januarja 2010 jo je obvestila o nekaterih spremembah priglašenega projekta. |
| --- | --- |

(5)

Nemčija je z dopisom z dne 7. novembra 2008 Komisijo obvestila o izvajanju naložbe, ki je prejela pomoč. Z dopisoma z dne 22. decembra 2008 in 13. januarja 2010 jo je obvestila o nekaterih spremembah priglašenega projekta.

| (6) | Splošno sodišče je s sodbo z dne 10. julija 2012 v zadevi T-304/08, Smurfit Kappa Group plc proti Komisiji, zgoraj navedeno odločbo Komisije z dne 2. aprila 2008 razglasilo za nično (v nadaljnjem besedilu: nična odločba). Komisija je zato morala ponovno oceniti ukrep pomoči in sprejeti nov sklep na podlagi stanja, kakršen je bil 2. aprila 2008 (5). |
| --- | --- |

(6)

Splošno sodišče je s sodbo z dne 10. julija 2012 v zadevi T-304/08, Smurfit Kappa Group plc proti Komisiji, zgoraj navedeno odločbo Komisije z dne 2. aprila 2008 razglasilo za nično (v nadaljnjem besedilu: nična odločba). Komisija je zato morala ponovno oceniti ukrep pomoči in sprejeti nov sklep na podlagi stanja, kakršen je bil 2. aprila 2008 (5).

| (7) | Službe Komisije, nemški organi in predstavniki družbe, ki je prejela pomoč, so se sestali 14. avgusta 2012. Nemški organi so z dopisoma z dne 24. avgusta 2012 in 5. februarja 2013 predložili pripombe. |
| --- | --- |

(7)

Službe Komisije, nemški organi in predstavniki družbe, ki je prejela pomoč, so se sestali 14. avgusta 2012. Nemški organi so z dopisoma z dne 24. avgusta 2012 in 5. februarja 2013 predložili pripombe.

| (8) | Opozoriti je treba, da je morala dodelitev pomoči Nemčije odobriti Komisija. Nemčija je začela izplačevati pomoč šele po tem, ko je Komisija 2. aprila 2008 sprejela nično odločbo. Ker pa jo je Splošno sodišče razglasilo za nično, je treba šteti, da nična odločba Komisije ni nikoli obstajala in da Nemčija ni imela ustreznega dovoljenja za dodelitev načrtovane pomoči. Zato je Komisija poslala zadevo v register nepriglašene pomoči z referenčno oznako SA.23827 (2012/NN-46). |
| --- | --- |

(8)

Opozoriti je treba, da je morala dodelitev pomoči Nemčije odobriti Komisija. Nemčija je začela izplačevati pomoč šele po tem, ko je Komisija 2. aprila 2008 sprejela nično odločbo. Ker pa jo je Splošno sodišče razglasilo za nično, je treba šteti, da nična odločba Komisije ni nikoli obstajala in da Nemčija ni imela ustreznega dovoljenja za dodelitev načrtovane pomoči. Zato je Komisija poslala zadevo v register nepriglašene pomoči z referenčno oznako SA.23827 (2012/NN-46).

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 15. maja 2013 Nemčijo obvestila, da bo v zvezi z regionalno pomočjo, dodeljeno družbi Propapier PM2 GmbH, začela postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Sklep Komisije o začetku postopka je bil 8. avgusta 2013 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (6). Tretje osebe so bile pozvane, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 15. maja 2013 Nemčijo obvestila, da bo v zvezi z regionalno pomočjo, dodeljeno družbi Propapier PM2 GmbH, začela postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Sklep Komisije o začetku postopka je bil 8. avgusta 2013 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (6). Tretje osebe so bile pozvane, naj predložijo pripombe.

| (10) | Nemčija je pripombe predložila z dopisom z dne 15. julija 2013 (2013/073407). |
| --- | --- |

(10)

Nemčija je pripombe predložila z dopisom z dne 15. julija 2013 (2013/073407).

| (11) | Komisija je z elektronskim sporočilom z dne 20. septembra 2013 (2013/092832) in dopisom z dne 20. novembra 2013 (2013/113552) zahtevala nadaljnje informacije, in te je Nemčija predložila z dopisi z dne 16. oktobra 2013 (2013/102801), 9. decembra 2013 (2013/123872) in 21. januarja 2014 (2014/007118). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je z elektronskim sporočilom z dne 20. septembra 2013 (2013/092832) in dopisom z dne 20. novembra 2013 (2013/113552) zahtevala nadaljnje informacije, in te je Nemčija predložila z dopisi z dne 16. oktobra 2013 (2013/102801), 9. decembra 2013 (2013/123872) in 21. januarja 2014 (2014/007118).

| (12) | Družba Smurfit Kappa je kot zainteresirana tretja oseba predložila pripombe z dopisom z dne 6. septembra 2013 (2013/090228) (Nemčiji so bile posredovane z dopisom z dne 13. septembra 2013 (2013/091012)), pri čemer je napovedala morebitne nadaljnje pripombe. Komisija je z dopisom z dne 30. septembra 2013 (2013/095929) družbo Smurfit Kappa pozvala, naj ji nadaljnje pripombe predloži do 30. oktobra 2013. Družba Smurfit Kappa je v elektronskem sporočilu z dne 30. oktobra 2013 (2013/107610) izjavila, da nima dodatnih pripomb, je pa zaprosila za informacije o postopku. Komisija se je na to odzvala z dopisom z dne 29. novembra 2013 (2013/119741). Nemčija se je na pripombe družbe Smurfit Kappa odzvala z dopisom z dne 14. oktobra 2013 (2013/101451). |
| --- | --- |

(12)

Družba Smurfit Kappa je kot zainteresirana tretja oseba predložila pripombe z dopisom z dne 6. septembra 2013 (2013/090228) (Nemčiji so bile posredovane z dopisom z dne 13. septembra 2013 (2013/091012)), pri čemer je napovedala morebitne nadaljnje pripombe. Komisija je z dopisom z dne 30. septembra 2013 (2013/095929) družbo Smurfit Kappa pozvala, naj ji nadaljnje pripombe predloži do 30. oktobra 2013. Družba Smurfit Kappa je v elektronskem sporočilu z dne 30. oktobra 2013 (2013/107610) izjavila, da nima dodatnih pripomb, je pa zaprosila za informacije o postopku. Komisija se je na to odzvala z dopisom z dne 29. novembra 2013 (2013/119741). Nemčija se je na pripombe družbe Smurfit Kappa odzvala z dopisom z dne 14. oktobra 2013 (2013/101451).

| (13) | Komisija je z dopisi z dne 30. septembra 2013 (2013/095932, 2013/095939, 2013/095941, 2013/095942) prvotne pritožnike (Švedsko združenje gozdarske industrije in Finsko združenje gozdarske industrije, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken in Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), ki so intervenirali v postopku predhodne preiskave pred sprejetjem nične odločbe (glej uvodno izjavo 2), obvestila o uvedbi formalnega postopka preiskave in jih pozvala k predložitvi pripomb. Pripomb ni predložil nobeden od teh pritožnikov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je z dopisi z dne 30. septembra 2013 (2013/095932, 2013/095939, 2013/095941, 2013/095942) prvotne pritožnike (Švedsko združenje gozdarske industrije in Finsko združenje gozdarske industrije, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken in Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), ki so intervenirali v postopku predhodne preiskave pred sprejetjem nične odločbe (glej uvodno izjavo 2), obvestila o uvedbi formalnega postopka preiskave in jih pozvala k predložitvi pripomb. Pripomb ni predložil nobeden od teh pritožnikov.

2.   PODROBEN OPIS

2.1   CILJ

| (14) | Nemčija je nameravala spodbujati regionalni razvoj z zagotovitvijo regionalne pomoči za naložbe družbi Propapier PM2 GmbH & Co. KG za ustanovitev obrata za proizvodnjo papirja v Eisenhüttenstadtu; Eisenhüttenstadt stoji v regiji Brandenburg-Nordost, na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, do zgornje meje 30 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev v skladu s karto pomoči Nemčije za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 (7). |
| --- | --- |

(14)

Nemčija je nameravala spodbujati regionalni razvoj z zagotovitvijo regionalne pomoči za naložbe družbi Propapier PM2 GmbH & Co. KG za ustanovitev obrata za proizvodnjo papirja v Eisenhüttenstadtu; Eisenhüttenstadt stoji v regiji Brandenburg-Nordost, na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, do zgornje meje 30 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev v skladu s karto pomoči Nemčije za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 (7).

2.2   UPRAVIČENEC DO POMOČI

| (15) | Upravičenec do pomoči, opredeljen v nični odločbi, je bila družba Propapier PM2 GmbH & Co. KG, velika družba iz skupine, na čelu katere je družba Progroup AG (v nadaljnjem besedilu: Progroup). |
| --- | --- |

(15)

Upravičenec do pomoči, opredeljen v nični odločbi, je bila družba Propapier PM2 GmbH & Co. KG, velika družba iz skupine, na čelu katere je družba Progroup AG (v nadaljnjem besedilu: Progroup).

| (16) | Korporacijski odnos med prejemnikom pomoči in skupino je naslednji: [...] (8) % kapitala družbe Propapier PM2 GmbH & Co. KG je v lasti družbe Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kot družbenika v komanditni družbi z neomejeno odgovornostjo. [...] % družbe Propapier PM2 Beteiligungs GmbH je v lasti družbe Propapier Papiererzeugung GmbH, [...] % pa je v lasti Jürgena Heindla. Edini delničar v družbi Propapier Papiererzeugung GmbH je bila družba Progroup, v kateri je imel Jürgen Heindl [...]-odstotni delež prek družbe JH-Holding GmbH. Preostalih [...] % delnic v družbi Progroup AG je bilo razdeljenih tako: dva delničarja sta imela vsak po [...] %, še tretji delničar pa je imel [...]-odstotni delež. Nobeden od njih ni imel posebnih glasovalnih pravic. |
| --- | --- |

(16)

Korporacijski odnos med prejemnikom pomoči in skupino je naslednji: [...] (8) % kapitala družbe Propapier PM2 GmbH & Co. KG je v lasti družbe Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kot družbenika v komanditni družbi z neomejeno odgovornostjo. [...] % družbe Propapier PM2 Beteiligungs GmbH je v lasti družbe Propapier Papiererzeugung GmbH, [...] % pa je v lasti Jürgena Heindla. Edini delničar v družbi Propapier Papiererzeugung GmbH je bila družba Progroup, v kateri je imel Jürgen Heindl [...]-odstotni delež prek družbe JH-Holding GmbH. Preostalih [...] % delnic v družbi Progroup AG je bilo razdeljenih tako: dva delničarja sta imela vsak po [...] %, še tretji delničar pa je imel [...]-odstotni delež. Nobeden od njih ni imel posebnih glasovalnih pravic.

| (17) | Družba Progroup proizvaja in prodaja karton za embalažo in valovit karton prek svojih podružnic. Leta 2007, ob priglasitvi, so valovit karton v obratih v Evropi proizvajali družba Prowell GmbH & Co. KG ter njene odvisne družbe Prowell S.A. v Franciji, Prowell s r.o. na Češkem in od konca leta 2008 Prowell Sp. z.o.o. na Poljskem. Karton za embalažo je proizvajala družba Propapier Papiererzeugung GmbH. Druge družbe v skupini Progroup ponujajo storitve v zvezi s prodajo valovitega kartona. |
| --- | --- |

(17)

Družba Progroup proizvaja in prodaja karton za embalažo in valovit karton prek svojih podružnic. Leta 2007, ob priglasitvi, so valovit karton v obratih v Evropi proizvajali družba Prowell GmbH & Co. KG ter njene odvisne družbe Prowell S.A. v Franciji, Prowell s r.o. na Češkem in od konca leta 2008 Prowell Sp. z.o.o. na Poljskem. Karton za embalažo je proizvajala družba Propapier Papiererzeugung GmbH. Druge družbe v skupini Progroup ponujajo storitve v zvezi s prodajo valovitega kartona.

| (18) | Kot je bilo prvotno priglašeno leta 2007, je naložbeni projekt vključeval ustanovitev elektrarne, ki bi oskrbovala novo papirnico. Osrednji del naložbenega projekta, tj. ustanovitev papirnice, naj bi izvedla in upravljala družba Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Elektrarno, ki bi zagotavljala paro in električno energijo za proizvodni proces v papirnici, pa naj bi ustanovila in financirala družba Propower GmbH (v nadaljnjem besedilu: Propower), ki je del iste skupine in ima v lasti preostali [...]-odstotni delež v družbi Propapier PM2 GmbH & Co. KG. S pogodbo o finančnem lizingu sta stranki pravico do uporabe elektrarne prenesli na družbo Propapier PM2 GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(18)

Kot je bilo prvotno priglašeno leta 2007, je naložbeni projekt vključeval ustanovitev elektrarne, ki bi oskrbovala novo papirnico. Osrednji del naložbenega projekta, tj. ustanovitev papirnice, naj bi izvedla in upravljala družba Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Elektrarno, ki bi zagotavljala paro in električno energijo za proizvodni proces v papirnici, pa naj bi ustanovila in financirala družba Propower GmbH (v nadaljnjem besedilu: Propower), ki je del iste skupine in ima v lasti preostali [...]-odstotni delež v družbi Propapier PM2 GmbH & Co. KG. S pogodbo o finančnem lizingu sta stranki pravico do uporabe elektrarne prenesli na družbo Propapier PM2 GmbH & Co. KG.

| (19) | Nemčija je pojasnila, da se v skladu z nemško davčno zakonodajo poslovna sredstva („Wirtschaftsgüter“), ki so del posebnih poslovnih sredstev (tako imenovani Sonderbetriebsvermögen) družbenika (v tem primeru družbe Propower) v komanditni družbi (v tem primeru družbe Propapier PM2 GmbH & Co. KG), za davčne namene pripišejo sredstvom komanditne družbe in ne sredstvom družbenika, tudi če je ta civilnopravni lastnik sredstev. To je posledica davčne preglednosti komanditnih družb. Posledično bi družba Propapier PM2 GmbH & Co. KG lahko zaprosila za pomoč za celotni naložbeni projekt, tudi za izgradnjo elektrarne, ki bi jo upravljala družba Propower. |
| --- | --- |

(19)

Nemčija je pojasnila, da se v skladu z nemško davčno zakonodajo poslovna sredstva („Wirtschaftsgüter“), ki so del posebnih poslovnih sredstev (tako imenovani Sonderbetriebsvermögen) družbenika (v tem primeru družbe Propower) v komanditni družbi (v tem primeru družbe Propapier PM2 GmbH & Co. KG), za davčne namene pripišejo sredstvom komanditne družbe in ne sredstvom družbenika, tudi če je ta civilnopravni lastnik sredstev. To je posledica davčne preglednosti komanditnih družb. Posledično bi družba Propapier PM2 GmbH & Co. KG lahko zaprosila za pomoč za celotni naložbeni projekt, tudi za izgradnjo elektrarne, ki bi jo upravljala družba Propower.

| (20) | Nemčija je po sprejetju nične odločbe Komisijo obvestila, da je elektrarna izključena iz naložbenega projekta, ki je prejel pomoč, in da za izgradnjo elektrarne pomoč ni bila zaprošena oziroma ne bo dodeljena. Družba Propower naj bi bila prodana podjetju EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), ki je podružnica družbe EnBW Energie Baden-Württemberg AG. |
| --- | --- |

(20)

Nemčija je po sprejetju nične odločbe Komisijo obvestila, da je elektrarna izključena iz naložbenega projekta, ki je prejel pomoč, in da za izgradnjo elektrarne pomoč ni bila zaprošena oziroma ne bo dodeljena. Družba Propower naj bi bila prodana podjetju EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), ki je podružnica družbe EnBW Energie Baden-Württemberg AG.

| (21) | Ker mora komanditna družba („Kommanditgesellschaft“) po nemškem pravu družb imeti vsaj dva družbenika, od tega enega z omejeno odgovornostjo, je bila družba Propapier PM2 GmbH & Co. KG po umiku družbe Propower likvidirana. Drugi družbenik, družba Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, je bil iz investicijske družbe preoblikovan v operativno družbo in preimenovan v Propapier PM2 GmbH (v nadaljnjem besedilu: Propapier) ter je postal upravičenec do ukrepa pomoči. |
| --- | --- |

(21)

Ker mora komanditna družba („Kommanditgesellschaft“) po nemškem pravu družb imeti vsaj dva družbenika, od tega enega z omejeno odgovornostjo, je bila družba Propapier PM2 GmbH & Co. KG po umiku družbe Propower likvidirana. Drugi družbenik, družba Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, je bil iz investicijske družbe preoblikovan v operativno družbo in preimenovan v Propapier PM2 GmbH (v nadaljnjem besedilu: Propapier) ter je postal upravičenec do ukrepa pomoči.

| (22) | Nemčija je navedla, da družba Propapier Papiererzeugung GmbH zdaj deluje pod imenom Propapier PM1 GmbH in je lastnica vseh poslovnih deležev družbe Propapier PM2 GmbH. |
| --- | --- |

(22)

Nemčija je navedla, da družba Propapier Papiererzeugung GmbH zdaj deluje pod imenom Propapier PM1 GmbH in je lastnica vseh poslovnih deležev družbe Propapier PM2 GmbH.

2.3   NALOŽBENI PROJEKT

2.3.1   PROIZVODI IN TEHNOLOGIJA

| (23) | Karton za embalažo, ki se imenuje tudi embalažni karton, je papir, iz katerega se proizvaja valoviti karton. Izraz zajema obe vrsti papirja, liner in fluting. Liner se nanaša na ravni notranji ali zunanji sloj, fluting pa je valoviti sloj. Karton za embalažo je izdelan iz naravnega lesa ali recikliranih vlaken. Liner, izdelan iz lesnih (v nadaljnjem besedilu: naravnih) vlaken, se imenuje kraftliner, liner, izdelan iz recikliranih vlaken, pa se imenuje testliner. Fluting, izdelan iz naravnih vlaken, se imenuje SC fluting, fluting, izdelan iz recikliranih vlaken, pa se imenuje WB fluting. Reciklirani karton za embalažo zajema ves karton za embalažo, izdelan iz recikliranih vlaken, tj. testliner in WB fluting. Na sliki 1 spodaj so shematsko prikazane različne vrste kartona za embalažo.

  Slika 1 |
| --- | --- |

(23)

Karton za embalažo, ki se imenuje tudi embalažni karton, je papir, iz katerega se proizvaja valoviti karton. Izraz zajema obe vrsti papirja, liner in fluting. Liner se nanaša na ravni notranji ali zunanji sloj, fluting pa je valoviti sloj. Karton za embalažo je izdelan iz naravnega lesa ali recikliranih vlaken. Liner, izdelan iz lesnih (v nadaljnjem besedilu: naravnih) vlaken, se imenuje kraftliner, liner, izdelan iz recikliranih vlaken, pa se imenuje testliner. Fluting, izdelan iz naravnih vlaken, se imenuje SC fluting, fluting, izdelan iz recikliranih vlaken, pa se imenuje WB fluting. Reciklirani karton za embalažo zajema ves karton za embalažo, izdelan iz recikliranih vlaken, tj. testliner in WB fluting. Na sliki 1 spodaj so shematsko prikazane različne vrste kartona za embalažo.

Slika 1

| (24) | Karton za embalažo je osnovni papir za proizvodnjo valovitega kartona, ki je izdelan s kombinacijo slojev kartona liner in fluting. Valoviti karton se nato nadalje predela v škatle iz valovitega kartona, ki se uporabljajo za embalažo. |
| --- | --- |

(24)

Karton za embalažo je osnovni papir za proizvodnjo valovitega kartona, ki je izdelan s kombinacijo slojev kartona liner in fluting. Valoviti karton se nato nadalje predela v škatle iz valovitega kartona, ki se uporabljajo za embalažo.

| (25) | V papirnici naj bi se proizvajali dve vrsti kartona za embalažo, in sicer testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranih vlaken (WB fluting). |
| --- | --- |

(25)

V papirnici naj bi se proizvajali dve vrsti kartona za embalažo, in sicer testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranih vlaken (WB fluting).

| (26) | Glede na poslovni načrt v času priglasitve naj bi bil velik del (približno 75 %) kartona za embalažo, proizvedenega v obratu, ki je prejel pomoč, uporabljen v družbi Progroup za proizvodnjo izdelka v nadaljnjem proizvodnem procesu, tj. valovitega kartona. Družba Progroup prodaja valoviti karton kot končni izdelek na trgu. Preostanek kartona za embalažo po interni uporabi naj bi se prodal tretjim osebam. Družba Progroup ni bila vključena v proizvodnjo škatel iz valovitega kartona za končne kupce. |
| --- | --- |

(26)

Glede na poslovni načrt v času priglasitve naj bi bil velik del (približno 75 %) kartona za embalažo, proizvedenega v obratu, ki je prejel pomoč, uporabljen v družbi Progroup za proizvodnjo izdelka v nadaljnjem proizvodnem procesu, tj. valovitega kartona. Družba Progroup prodaja valoviti karton kot končni izdelek na trgu. Preostanek kartona za embalažo po interni uporabi naj bi se prodal tretjim osebam. Družba Progroup ni bila vključena v proizvodnjo škatel iz valovitega kartona za končne kupce.

| (27) | Papirnica naj bi vključevala opremo za recikliranje odpadnega papirja, papirniški stroj za proizvodnjo kartona za embalažo, operativno zgradbo, skladišče nadomestnih delov, delavnice in skladišče papirnih zvitkov. |
| --- | --- |

(27)

Papirnica naj bi vključevala opremo za recikliranje odpadnega papirja, papirniški stroj za proizvodnjo kartona za embalažo, operativno zgradbo, skladišče nadomestnih delov, delavnice in skladišče papirnih zvitkov.

| (28) | Elektrarna naj bi proizvajala paro za proizvodni proces. Za učinkovito uporabo toplote naj bi elektrarna proizvajala tudi električno energijo, ki bi pokrivala [< 60] % potreb družbe Propapier po električni energiji. |
| --- | --- |

(28)

Elektrarna naj bi proizvajala paro za proizvodni proces. Za učinkovito uporabo toplote naj bi elektrarna proizvajala tudi električno energijo, ki bi pokrivala [< 60] % potreb družbe Propapier po električni energiji.

2.3.2   IZVAJANJE PROJEKTA

| (29) | Naložbeni projekt se je začel decembra 2007 in naj bi se predvidoma izvajal do sredine leta 2010. Po načrtih naj bi do konca leta 2015 postopoma dosegli polno zmogljivost 6 15  000 ton kartona za embalažo na leto. |
| --- | --- |

(29)

Naložbeni projekt se je začel decembra 2007 in naj bi se predvidoma izvajal do sredine leta 2010. Po načrtih naj bi do konca leta 2015 postopoma dosegli polno zmogljivost 6 15  000 ton kartona za embalažo na leto.

2.4   UPRAVIČENI IZDATKI

| (30) | Upravičeni naložbeni stroški se izračunajo na podlagi stroškov, povezanih z začetno naložbo. V prvotni priglasitvi so upravičeni izdatki, izračunani v skladu s Smernicami, znašali 64 3 8 62  500 EUR v nominalni vrednosti (58 6 7 22  900 EUR v diskontirani vrednosti (9)), porazdeljeni med zgradbe, naprave in opremo ter druge stroške. |
| --- | --- |

(30)

Upravičeni naložbeni stroški se izračunajo na podlagi stroškov, povezanih z začetno naložbo. V prvotni priglasitvi so upravičeni izdatki, izračunani v skladu s Smernicami, znašali 64 3 8 62  500 EUR v nominalni vrednosti (58 6 7 22  900 EUR v diskontirani vrednosti (9)), porazdeljeni med zgradbe, naprave in opremo ter druge stroške.

| (31) | Kategorija ‚drugi stroški‘ je med drugim vključevala notranjo opremo, informacijsko tehnologijo in licence za programsko opremo. Nemčija je potrdila, da se bodo licence za programsko opremo v vrednosti [...] EUR uporabljale samo v družbi, ki prejema pomoč; štejejo se za amortizacijska sredstva, kupljene bodo od tretjih oseb in bodo v podjetju, ki prejema pomoč, ostale pet let. |
| --- | --- |

(31)

Kategorija ‚drugi stroški‘ je med drugim vključevala notranjo opremo, informacijsko tehnologijo in licence za programsko opremo. Nemčija je potrdila, da se bodo licence za programsko opremo v vrednosti [...] EUR uporabljale samo v družbi, ki prejema pomoč; štejejo se za amortizacijska sredstva, kupljene bodo od tretjih oseb in bodo v podjetju, ki prejema pomoč, ostale pet let.

| (32) | Nemčija je po sprejetju nične odločbe Komisiji sporočila, da so se upravičeni stroški ustrezno znižali, ker je bila elektrarna izključena iz subvencioniranega projekta. Skupni nastali upravičeni stroški spremenjenega projekta znašajo 38 5 9 44  683 EUR v nominalni vrednosti, kar ustreza 35 2 9 74  825 EUR v diskontirani vrednosti. |
| --- | --- |

(32)

Nemčija je po sprejetju nične odločbe Komisiji sporočila, da so se upravičeni stroški ustrezno znižali, ker je bila elektrarna izključena iz subvencioniranega projekta. Skupni nastali upravičeni stroški spremenjenega projekta znašajo 38 5 9 44  683 EUR v nominalni vrednosti, kar ustreza 35 2 9 74  825 EUR v diskontirani vrednosti.

2.5   FINANCIRANJE NALOŽBE

| (33) | Nemčija je v prvotni priglasitvi napovedala, da se bo približno 73 % skupnih stroškov projekta financiralo z bančnimi posojili brez kakršne koli pomoči (posojila zlasti ne bodo zavarovana z državnim poroštvom). Nadaljnjih 14 % naj bi se financiralo iz lastnih sredstev, preostanek pa z ukrepom pomoči. |
| --- | --- |

(33)

Nemčija je v prvotni priglasitvi napovedala, da se bo približno 73 % skupnih stroškov projekta financiralo z bančnimi posojili brez kakršne koli pomoči (posojila zlasti ne bodo zavarovana z državnim poroštvom). Nadaljnjih 14 % naj bi se financiralo iz lastnih sredstev, preostanek pa z ukrepom pomoči.

| (34) | Nemčija je potrdila, da je bil pogoj, da upravičenec sam prispeva več kot 25 % skupnih upravičenih izdatkov brez vsakršne javne podpore, tudi po izključitvi naložbe v elektrarno izpolnjen. |
| --- | --- |

(34)

Nemčija je potrdila, da je bil pogoj, da upravičenec sam prispeva več kot 25 % skupnih upravičenih izdatkov brez vsakršne javne podpore, tudi po izključitvi naložbe v elektrarno izpolnjen.

2.6   PRAVNA PODLAGA

| (35) | V prvotni priglasitvi je bila navedena naslednja pravna podlaga za pomoč:






  (a) | Investitionszulagengesetz 2007 vom 15. Juli 2006 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (BGBl. 2007 I S. 282) (shema skupinskih izjem XR 6/2007 (10)); |
| --- | --- | --- |

(35)

V prvotni priglasitvi je bila navedena naslednja pravna podlaga za pomoč:

(a)

Investitionszulagengesetz 2007 vom 15. Juli 2006 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (BGBl. 2007 I S. 282) (shema skupinskih izjem XR 6/2007 (10));

| (b) | Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ vom 6. Oktober 1969 (BGBl. I S. 1861), zuletzt geändert durch Art. 102 der Verordnung vom 25. November 2003 (BGBl. I S. 2304), in Verbindung mit dem 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (GA) für den Zeitraum 2007 bis 2010 (BT-Drs. 16/5215 vom 27. April 2007) (shema skupinskih izjem XR 31/2007 (11)); |
| --- | --- |

(b)

Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ vom 6. Oktober 1969 (BGBl. I S. 1861), zuletzt geändert durch Art. 102 der Verordnung vom 25. November 2003 (BGBl. I S. 2304), in Verbindung mit dem 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (GA) für den Zeitraum 2007 bis 2010 (BT-Drs. 16/5215 vom 27. April 2007) (shema skupinskih izjem XR 31/2007 (11));

| (c) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ – GA – (GA-G) vom 7. Dezember 2006 (ABl. für Brandenburg Nr. 51 vom 27. Dezember 2006, S. 798); |
| --- | --- |

(c)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ – GA – (GA-G) vom 7. Dezember 2006 (ABl. für Brandenburg Nr. 51 vom 27. Dezember 2006, S. 798);

| (d) | Landeshaushaltsordnung (LHO) vom 21. April 1999 (GVBl. I/99, S. 106) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO). |
| --- | --- |

(d)

Landeshaushaltsordnung (LHO) vom 21. April 1999 (GVBl. I/99, S. 106) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO).

| (36) | Nemčija je Komisijo po sprejetju nične odločbe obvestila, da je bila pomoč dodeljena izključno na podlagi ‚Investitionszulagengesetz 2007‘, tj. sheme skupinskih izjem XR 6/2007. |
| --- | --- |

(36)

Nemčija je Komisijo po sprejetju nične odločbe obvestila, da je bila pomoč dodeljena izključno na podlagi ‚Investitionszulagengesetz 2007‘, tj. sheme skupinskih izjem XR 6/2007.

2.7   UKREP POMOČI

| (37) | Preden so se decembra 2007 začela dela v zvezi s projektom, je upravičenec 15. maja 2007 zaprosil za pomoč, Nemčija pa je z dopisom Investitionsbank des Landes Brandenburg z dne 24. maja 2007 potrdila, da projekt, s pridržkom končnega rezultata natančne preveritve, izpolnjuje pogoje upravičenosti. |
| --- | --- |

(37)

Preden so se decembra 2007 začela dela v zvezi s projektom, je upravičenec 15. maja 2007 zaprosil za pomoč, Nemčija pa je z dopisom Investitionsbank des Landes Brandenburg z dne 24. maja 2007 potrdila, da projekt, s pridržkom končnega rezultata natančne preveritve, izpolnjuje pogoje upravičenosti.

| (38) | Nemčija je priglasila skupni znesek pomoči v višini 8 2 5 09  500 EUR v nominalni vrednosti, kar ustreza 7 2 1 45  700 EUR v diskontirani vrednosti. Nemčija je potrdila, da se ta pomoč ne bo kumulirala z drugo pomočjo za iste upravičene stroške. |
| --- | --- |

(38)

Nemčija je priglasila skupni znesek pomoči v višini 8 2 5 09  500 EUR v nominalni vrednosti, kar ustreza 7 2 1 45  700 EUR v diskontirani vrednosti. Nemčija je potrdila, da se ta pomoč ne bo kumulirala z drugo pomočjo za iste upravičene stroške.

| (39) | Nemčija je Komisijo pozneje obvestila, da je bila družbi Propapier za zmanjšani naložbeni projekt izplačana pomoč v znesku 5 0 5 59  153 EUR v nominalni vrednosti, kar ustreza 4 4 1 72  973 EUR v diskontirani vrednosti. Dalje je navedla, da izplačana pomoč presega intenzivnost pomoči v višini 12,30 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, odobreno v nični odločbi, kar ustreza 4 3 4 15  903 EUR v diskontirani vrednosti, izračunani na podlagi znižanih upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(39)

Nemčija je Komisijo pozneje obvestila, da je bila družbi Propapier za zmanjšani naložbeni projekt izplačana pomoč v znesku 5 0 5 59  153 EUR v nominalni vrednosti, kar ustreza 4 4 1 72  973 EUR v diskontirani vrednosti. Dalje je navedla, da izplačana pomoč presega intenzivnost pomoči v višini 12,30 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, odobreno v nični odločbi, kar ustreza 4 3 4 15  903 EUR v diskontirani vrednosti, izračunani na podlagi znižanih upravičenih stroškov.

| (40) | V okviru prvotne priglasitve se je Nemčija zavezala, da bo upoštevala največjo intenzivnost pomoči, ki znaša 12,30 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev. Posledično je Nemčija z dopisom z dne 21. januarja 2014 potrdila, da je od družbe Propapier dobila povračilo v skupnem znesku 1 0 99  539 EUR, kar ustreza presežku dodeljene pomoči, vključno z obrestmi. |
| --- | --- |

(40)

V okviru prvotne priglasitve se je Nemčija zavezala, da bo upoštevala največjo intenzivnost pomoči, ki znaša 12,30 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev. Posledično je Nemčija z dopisom z dne 21. januarja 2014 potrdila, da je od družbe Propapier dobila povračilo v skupnem znesku 1 0 99  539 EUR, kar ustreza presežku dodeljene pomoči, vključno z obrestmi.

| (41) | Organ, odgovoren za dodelitev pomoči, je Finanzamt Frankfurt (na Odri). |
| --- | --- |

(41)

Organ, odgovoren za dodelitev pomoči, je Finanzamt Frankfurt (na Odri).

2.8   PRISPEVEK K REGIONALNEMU RAZVOJU

| (42) | Brandenburg-Nordost je bila regija z znatnimi družbeno-gospodarskimi omejitvami, v kateri je leta 2004 BDP na prebivalca znašal 76,3 % povprečja EU-27 (12), leta 2005 pa je bila stopnja brezposelnosti 19,8-odstotna, kar ustreza 220 % povprečja EU-27 in 178 % nemškega povprečja. |
| --- | --- |

(42)

Brandenburg-Nordost je bila regija z znatnimi družbeno-gospodarskimi omejitvami, v kateri je leta 2004 BDP na prebivalca znašal 76,3 % povprečja EU-27 (12), leta 2005 pa je bila stopnja brezposelnosti 19,8-odstotna, kar ustreza 220 % povprečja EU-27 in 178 % nemškega povprečja.

| (43) | Da bi spodbudili regionalni razvoj regije, je bilo po mnenju Nemčije nujno podpreti in razviti sektor proizvodnje in predelave papirja, ki se je izkazala kot potencialna nova gospodarska dejavnost za Brandenburg-Nordost. Pričakovalo se je, da se bo z novo papirnico, ki je v regijo pripeljala novo tehnologijo, uveljavila nova primarna industrija in razširila veriga dodane vrednosti (stroji za izdelavo valovitega kartona, embalaža itd.). Z naložbo v napredno papirnico se je kazala tudi namera mesta Eisenhüttenstadt, da razširi svoj gospodarski profil in tako preseže monostrukturo, osredotočeno na kovinsko industrijo. Proizvodnja kartona za embalažo iz recikliranih vlaken je v skladu z načrtom Eisenhüttenstadta, da v mesto pripelje industrijo recikliranja. |
| --- | --- |

(43)

Da bi spodbudili regionalni razvoj regije, je bilo po mnenju Nemčije nujno podpreti in razviti sektor proizvodnje in predelave papirja, ki se je izkazala kot potencialna nova gospodarska dejavnost za Brandenburg-Nordost. Pričakovalo se je, da se bo z novo papirnico, ki je v regijo pripeljala novo tehnologijo, uveljavila nova primarna industrija in razširila veriga dodane vrednosti (stroji za izdelavo valovitega kartona, embalaža itd.). Z naložbo v napredno papirnico se je kazala tudi namera mesta Eisenhüttenstadt, da razširi svoj gospodarski profil in tako preseže monostrukturo, osredotočeno na kovinsko industrijo. Proizvodnja kartona za embalažo iz recikliranih vlaken je v skladu z načrtom Eisenhüttenstadta, da v mesto pripelje industrijo recikliranja.

| (44) | Z naložbenim projektom, kot je bil prvotno priglašen, naj bi bilo predvidoma ustvarjenih 150 neposrednih delovnih mest (vključno s 36 delovnimi mesti v elektrarni) in približno 450 posrednih delovnih mest (13). |
| --- | --- |

(44)

Z naložbenim projektom, kot je bil prvotno priglašen, naj bi bilo predvidoma ustvarjenih 150 neposrednih delovnih mest (vključno s 36 delovnimi mesti v elektrarni) in približno 450 posrednih delovnih mest (13).

3.   POMISLEKI GLEDE KONKURENCE IN RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (45) | Komisija je v nični odločbi ugotovila, da pragova iz točke 68(a) in (b) Smernic nista bila presežena. Navedla je tudi, da ima v skladu s točko 68 Smernic diskrecijsko pravico, da podrobno preveri, ali koristi pomoči prevladajo nad izkrivljanjem konkurence, samo v primerih, ko je bil presežen eden od pragov iz točke 68(a) ali (b) Smernic. Če pragova za tržni delež in povečanje zmogljivosti nista bila presežena in je bil za prilagoditev največje intenzivnosti pomoči uporabljen mehanizem postopnega zmanjševanja iz točke 67 Smernic, je po mnenju Komisije to zagotavljalo, da je morebitno izkrivljanje konkurence zaradi pomoči ostalo sorazmerno s ciljem regionalnega razvoja. Trdila je tudi, da zahteve iz Smernic zagotavljajo, da pomoč prispeva k regionalnemu razvoju. Komisija je na podlagi tega ukrep razglasila za združljiv s členom 87(3)(a) ES. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je v nični odločbi ugotovila, da pragova iz točke 68(a) in (b) Smernic nista bila presežena. Navedla je tudi, da ima v skladu s točko 68 Smernic diskrecijsko pravico, da podrobno preveri, ali koristi pomoči prevladajo nad izkrivljanjem konkurence, samo v primerih, ko je bil presežen eden od pragov iz točke 68(a) ali (b) Smernic. Če pragova za tržni delež in povečanje zmogljivosti nista bila presežena in je bil za prilagoditev največje intenzivnosti pomoči uporabljen mehanizem postopnega zmanjševanja iz točke 67 Smernic, je po mnenju Komisije to zagotavljalo, da je morebitno izkrivljanje konkurence zaradi pomoči ostalo sorazmerno s ciljem regionalnega razvoja. Trdila je tudi, da zahteve iz Smernic zagotavljajo, da pomoč prispeva k regionalnemu razvoju. Komisija je na podlagi tega ukrep razglasila za združljiv s členom 87(3)(a) ES.

| (46) | Splošno sodišče je v sodbi v zadevi T-304/08 odločilo, da dejstvo, da ukrep ustreza vsem standardnim merilom združljivosti iz Smernic, ne zadošča za dokaz, da ima vsak ukrep, ki jih izpolnjuje, pozitiven vpliv na regionalni razvoj, in da iz točke 68 Smernic ne izhaja, da je formalni postopek preiskave izključen, kadar ta pragova nista presežena (14). Dalje je navedlo, da presoje v nični odločbi same ne omogočajo Komisiji, da odpravi vsakršen dvom o združljivosti zadevne pomoči s skupnim trgom glede na izjemo iz člena 107(3)(a) PDEU, saj uporaba te izjeme predpostavlja, da prednosti zadevnega ukrepa prevladajo nad njegovimi negativnimi posledicami, ne glede na to, koliko so te omejene. Tako je poudarilo, da je dolžnost Komisije, da začne formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU – tudi če pragova iz točke 68 Smernic nista presežena –, kadar dvomi o pozitivni bilanci pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Splošno sodišče je v sodbi v zadevi T-304/08 odločilo, da dejstvo, da ukrep ustreza vsem standardnim merilom združljivosti iz Smernic, ne zadošča za dokaz, da ima vsak ukrep, ki jih izpolnjuje, pozitiven vpliv na regionalni razvoj, in da iz točke 68 Smernic ne izhaja, da je formalni postopek preiskave izključen, kadar ta pragova nista presežena (14). Dalje je navedlo, da presoje v nični odločbi same ne omogočajo Komisiji, da odpravi vsakršen dvom o združljivosti zadevne pomoči s skupnim trgom glede na izjemo iz člena 107(3)(a) PDEU, saj uporaba te izjeme predpostavlja, da prednosti zadevnega ukrepa prevladajo nad njegovimi negativnimi posledicami, ne glede na to, koliko so te omejene. Tako je poudarilo, da je dolžnost Komisije, da začne formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU – tudi če pragova iz točke 68 Smernic nista presežena –, kadar dvomi o pozitivni bilanci pomoči.

| (47) | Komisija se je v uvodnih izjavah 118 in 127 sklepa o začetku postopka sklicevala na trditve pritožnikov, da bo zmogljivost, ustvarjena s projektom družbe Propapier, presegla 5 % na zadevnem trgu, opredeljenem za presojo iz točke 68 Smernic, in da bo pomoč družbi Propapier resno izkrivljala konkurenco v panogi, ki jo pesti strukturna presežna zmogljivost. Pritožniki trdijo, da se je industrija odzvala z zmanjšanjem zmogljivosti, zmogljivost, ki naj bi jo ustvarila družba Propapier, pa bi obstoječe težave v panogi še poslabšala, saj bi ustvarila zmogljivost, ki bi nadomestila zmogljivost proizvodnih obratov, razgrajenih, da bi ponovno vzpostavili konkurenčno ravnovesje na trgu kartona za embalažo. |
| --- | --- |

(47)

Komisija se je v uvodnih izjavah 118 in 127 sklepa o začetku postopka sklicevala na trditve pritožnikov, da bo zmogljivost, ustvarjena s projektom družbe Propapier, presegla 5 % na zadevnem trgu, opredeljenem za presojo iz točke 68 Smernic, in da bo pomoč družbi Propapier resno izkrivljala konkurenco v panogi, ki jo pesti strukturna presežna zmogljivost. Pritožniki trdijo, da se je industrija odzvala z zmanjšanjem zmogljivosti, zmogljivost, ki naj bi jo ustvarila družba Propapier, pa bi obstoječe težave v panogi še poslabšala, saj bi ustvarila zmogljivost, ki bi nadomestila zmogljivost proizvodnih obratov, razgrajenih, da bi ponovno vzpostavili konkurenčno ravnovesje na trgu kartona za embalažo.

| (48) | Komisija je v sklepu o začetku postopka podvomila, da so v panogi dejansko obstajale presežne zmogljivosti in ali bi pomoč družbi Propapier te presežne zmogljivosti ohranila ali okrepila. Tretjim osebam je tudi omogočila, da podajo pripombe k vprašanju, ali je učinek povečanja zmogljivosti, ki ga je treba upoštevati, presegel 5 % očitne porabe na upoštevnem trgu. Komisija je navedla, da na podlagi informacij, ki jih je imela pred sprejetjem nične odločbe, ne more nedvoumno potrditi, da pozitivni učinki pomoči prevladajo nad njenimi negativnimi učinki (posledično izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami) ali da prag za ustvarjanje zmogljivosti iz točke 68 Smernic ni presežen. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je v sklepu o začetku postopka podvomila, da so v panogi dejansko obstajale presežne zmogljivosti in ali bi pomoč družbi Propapier te presežne zmogljivosti ohranila ali okrepila. Tretjim osebam je tudi omogočila, da podajo pripombe k vprašanju, ali je učinek povečanja zmogljivosti, ki ga je treba upoštevati, presegel 5 % očitne porabe na upoštevnem trgu. Komisija je navedla, da na podlagi informacij, ki jih je imela pred sprejetjem nične odločbe, ne more nedvoumno potrditi, da pozitivni učinki pomoči prevladajo nad njenimi negativnimi učinki (posledično izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami) ali da prag za ustvarjanje zmogljivosti iz točke 68 Smernic ni presežen.

| (49) | Komisija je zato pozvala države članice in tretje osebe, naj predložijo pripombe o pravilni uporabi preskusa iz točke 68(b) Smernic. Zainteresirane strani je zlasti pozvala, naj predložijo informacije, ki bi ji omogočile ugotovitev, ali je imel upoštevni trg strukturne presežne zmogljivosti v zadevnem obdobju 2001–2006, ali bi se s priglašeno pomočjo take razmere ohranile ali okrepile ter ali bi pozitivni učinki pomoči za družbo Propapier lahko prevladali nad njenimi negativnimi učinki z vidika izkrivljanja konkurence ali učinka na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je zato pozvala države članice in tretje osebe, naj predložijo pripombe o pravilni uporabi preskusa iz točke 68(b) Smernic. Zainteresirane strani je zlasti pozvala, naj predložijo informacije, ki bi ji omogočile ugotovitev, ali je imel upoštevni trg strukturne presežne zmogljivosti v zadevnem obdobju 2001–2006, ali bi se s priglašeno pomočjo take razmere ohranile ali okrepile ter ali bi pozitivni učinki pomoči za družbo Propapier lahko prevladali nad njenimi negativnimi učinki z vidika izkrivljanja konkurence ali učinka na trgovino med državami članicami.

4.   PRIPOMBE DRUŽBE SMURFIT KAPPA KOT PRITOŽNICE

4.1   UVODNE UGOTOVITVE

| (50) | Družba Smurfit Kappa poudarja, da ima Nemčija in ne družba Smurfit Kappa prednostno odgovornost, dokazati, da projekt družbe Propapier ne povzroča nesprejemljivega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(50)

Družba Smurfit Kappa poudarja, da ima Nemčija in ne družba Smurfit Kappa prednostno odgovornost, dokazati, da projekt družbe Propapier ne povzroča nesprejemljivega izkrivljanja konkurence.

| (51) | Družba Smurfit Kappa vztraja, da se s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-304/08 od Komisije zahteva, naj presodi, ali pričakovane koristi pomoči prevladajo nad izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino med državami članicami, ter pripominja, da pragova iz točke 68 Smernic nista več upoštevna, saj je bila uvedena formalna preiskava. |
| --- | --- |

(51)

Družba Smurfit Kappa vztraja, da se s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-304/08 od Komisije zahteva, naj presodi, ali pričakovane koristi pomoči prevladajo nad izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino med državami članicami, ter pripominja, da pragova iz točke 68 Smernic nista več upoštevna, saj je bila uvedena formalna preiskava.

4.2   OPREDELITEV TRGA

| (52) | Družba Smurfit Kappa komentira začasne opredelitve upoštevnega proizvodnega trga, kot jih je Komisija določila v sklepu o začetku postopka – ki so enake kot v nični odločbi –, in se sklicuje na svojo vlogo za razglasitev ničnosti prvotne odločbe o državni pomoči N 582/07 (v nadaljnjem besedilu: vloga), ki jo je pri Sodišču vložila 5. avgusta 2008 in v kateri je trdila, da so te opredelitve napačne. |
| --- | --- |

(52)

Družba Smurfit Kappa komentira začasne opredelitve upoštevnega proizvodnega trga, kot jih je Komisija določila v sklepu o začetku postopka – ki so enake kot v nični odločbi –, in se sklicuje na svojo vlogo za razglasitev ničnosti prvotne odločbe o državni pomoči N 582/07 (v nadaljnjem besedilu: vloga), ki jo je pri Sodišču vložila 5. avgusta 2008 in v kateri je trdila, da so te opredelitve napačne.

| (53) | Trdi, da trg za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranih vlaken ne obstaja in da vsekakor družba Propapier s svojim novim papirniškim strojem PM2 nikoli ni nameravala proizvajati testlinerja do 150 g/m2, temveč ‚valoviti sloj in testliner III 70/110 g/m2 in fluting 70/130 g/m2‘ (informacije iz sporočil za javnost), s čimer implicitno nakazuje, da bi bilo treba upoštevati še ožji trg. Družba Smurfit Kappa zato Komisijo prosi, naj zadevne proizvodne trge natančneje določi. |
| --- | --- |

(53)

Trdi, da trg za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranih vlaken ne obstaja in da vsekakor družba Propapier s svojim novim papirniškim strojem PM2 nikoli ni nameravala proizvajati testlinerja do 150 g/m2, temveč ‚valoviti sloj in testliner III 70/110 g/m2 in fluting 70/130 g/m2‘ (informacije iz sporočil za javnost), s čimer implicitno nakazuje, da bi bilo treba upoštevati še ožji trg. Družba Smurfit Kappa zato Komisijo prosi, naj zadevne proizvodne trge natančneje določi.

4.3   IZRAČUN POVEČANJA ZMOGLJIVOSTI

| (54) | Družba Smurfit Kappa opozarja na informacijo, navedeno v intervjujih in sporočilih za javnost, da bo lahko nova papirnica proizvedla 6 50  000 ton na leto in celo do 7 50  000 ton na leto, kar precej presega zmogljivost, ki jo je priglasila Nemčija. Na podlagi tega sklepa, da se Komisija ne bi smela zanašati na podatke, ki jih je predložila Nemčija, temveč bi morala izvesti svojo preiskavo. |
| --- | --- |

(54)

Družba Smurfit Kappa opozarja na informacijo, navedeno v intervjujih in sporočilih za javnost, da bo lahko nova papirnica proizvedla 6 50  000 ton na leto in celo do 7 50  000 ton na leto, kar precej presega zmogljivost, ki jo je priglasila Nemčija. Na podlagi tega sklepa, da se Komisija ne bi smela zanašati na podatke, ki jih je predložila Nemčija, temveč bi morala izvesti svojo preiskavo.

| (55) | Družba Smurfit Kappa večino svojih argumentov opira na študijo London Economics iz leta 2007 (Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)), ki jo naročila sama in v kateri je navedeno, da bo družba Progroup z razširitvijo proizvodnje iz neto kupca kartona za embalažo postala neto prodajalec, in sicer s kar 2 50  000 tonami na leto. Glede na 6 50  000 ton skupne zmogljivosti nove papirnice PM2 na leto (podatek je predložila družba Smurfit Kappa) bi se s tem za 4 00  000 ton na leto zmanjšale potrebe po dobavi kartona za embalažo od tretjih oseb. Družba Smurfit Kappa ugotavlja, da bi bilo zato treba celotnih 6 50  000 ton na leto pripisati podatkom za odprti trg (tj. trg, namenjen samo prodaji tretjim osebam, brez notranjih dobav). |
| --- | --- |

(55)

Družba Smurfit Kappa večino svojih argumentov opira na študijo London Economics iz leta 2007 (Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)), ki jo naročila sama in v kateri je navedeno, da bo družba Progroup z razširitvijo proizvodnje iz neto kupca kartona za embalažo postala neto prodajalec, in sicer s kar 2 50  000 tonami na leto. Glede na 6 50  000 ton skupne zmogljivosti nove papirnice PM2 na leto (podatek je predložila družba Smurfit Kappa) bi se s tem za 4 00  000 ton na leto zmanjšale potrebe po dobavi kartona za embalažo od tretjih oseb. Družba Smurfit Kappa ugotavlja, da bi bilo zato treba celotnih 6 50  000 ton na leto pripisati podatkom za odprti trg (tj. trg, namenjen samo prodaji tretjim osebam, brez notranjih dobav).

| (56) | Družba Smurfit Kappa trdi, da bi bilo treba upoštevati tako imenovani ‚učinek izpodrivanja‘ (pojem, kot je razložen v študiji London Economics): po mnenju te družbe bo proizvodnja kartona za embalažo, ki naj bi se uporabila znotraj skupine, navsezadnje izpodrinila prodajo drugih proizvajalcev na odprtem trgu – to pomeni, da družba Progroup tega kartona za embalažo ne bo več kupovala na odprtem trgu. Dejansko povečanje zmogljivosti torej pomeni novo prodajo, ki jo družba Propapier ustvari na odprtem trgu, in ‚sproščeno‘ prodajo drugih proizvajalcev na odprtem trgu. To je po mnenju družbe Smurfit Kappa dejansko nova proizvodna zmogljivost. |
| --- | --- |

(56)

Družba Smurfit Kappa trdi, da bi bilo treba upoštevati tako imenovani ‚učinek izpodrivanja‘ (pojem, kot je razložen v študiji London Economics): po mnenju te družbe bo proizvodnja kartona za embalažo, ki naj bi se uporabila znotraj skupine, navsezadnje izpodrinila prodajo drugih proizvajalcev na odprtem trgu – to pomeni, da družba Progroup tega kartona za embalažo ne bo več kupovala na odprtem trgu. Dejansko povečanje zmogljivosti torej pomeni novo prodajo, ki jo družba Propapier ustvari na odprtem trgu, in ‚sproščeno‘ prodajo drugih proizvajalcev na odprtem trgu. To je po mnenju družbe Smurfit Kappa dejansko nova proizvodna zmogljivost.

| (57) | Družba Smurfit Kappa je predložila Excelovo preglednico z dne 30. junija 2008, ki je Priloga A.10 k vlogi, v njej pa so uporabljeni nekateri podatki iz poročila, ki ga je leta 2007 pripravila družba Henry Poole Consulting (16). Ta preglednica kaže povpraševanje družbe Progroup na trgu recikliranega kartona za embalažo v letu 2008, ki je znašalo 2 40  000 ton na leto, in napoved po naložbi za leto 2010, da bo družba Propapier na trgu prodala na leto 2 85  000 ton proizvedenega recikliranega kartona za embalažo. Družba Smurfit Kappa trdi, da njuna vsota (5 25  000 ton na leto, tj. 2 85  000 ton na leto, ki se ne bodo porabile znotraj skupine, in 2 40  000 ton na leto, ki jih družba Progroup ne bo več kupovala na odprtem trgu) predstavlja skupni vpliv subvencionirane naložbe na odprtem trgu kartona za embalažo in bi jo bilo treba uporabiti za izračun povečanja zmogljivosti v skladu s točko 68(b) Smernic. |
| --- | --- |

(57)

Družba Smurfit Kappa je predložila Excelovo preglednico z dne 30. junija 2008, ki je Priloga A.10 k vlogi, v njej pa so uporabljeni nekateri podatki iz poročila, ki ga je leta 2007 pripravila družba Henry Poole Consulting (16). Ta preglednica kaže povpraševanje družbe Progroup na trgu recikliranega kartona za embalažo v letu 2008, ki je znašalo 2 40  000 ton na leto, in napoved po naložbi za leto 2010, da bo družba Propapier na trgu prodala na leto 2 85  000 ton proizvedenega recikliranega kartona za embalažo. Družba Smurfit Kappa trdi, da njuna vsota (5 25  000 ton na leto, tj. 2 85  000 ton na leto, ki se ne bodo porabile znotraj skupine, in 2 40  000 ton na leto, ki jih družba Progroup ne bo več kupovala na odprtem trgu) predstavlja skupni vpliv subvencionirane naložbe na odprtem trgu kartona za embalažo in bi jo bilo treba uporabiti za izračun povečanja zmogljivosti v skladu s točko 68(b) Smernic.

| (58) | Družba Smurfit Kappa prav tako zavrača podatek družbe Propapier o povečanju zmogljivosti za karton za embalažo na odprtem trgu za 1 50  000 ton na leto. Trdi, da bo novi obrat za proizvodnjo valovitega kartona, ki naj bi ga družba Progroup zgradila v Strykówu (Poljska), na leto porabil samo približno 1 00  000 ton recikliranega papirja. Tudi če odštejemo to dodatno povpraševanje (od 6 50  000 ton na leto), bi še vedno ostala skupna zmogljivost 5 50  000 ton na leto. |
| --- | --- |

(58)

Družba Smurfit Kappa prav tako zavrača podatek družbe Propapier o povečanju zmogljivosti za karton za embalažo na odprtem trgu za 1 50  000 ton na leto. Trdi, da bo novi obrat za proizvodnjo valovitega kartona, ki naj bi ga družba Progroup zgradila v Strykówu (Poljska), na leto porabil samo približno 1 00  000 ton recikliranega papirja. Tudi če odštejemo to dodatno povpraševanje (od 6 50  000 ton na leto), bi še vedno ostala skupna zmogljivost 5 50  000 ton na leto.

| (59) | Družba Smurfit Kappa na podlagi tega sklepa, da bi povečanje zmogljivosti zaradi subvencionirane naložbe družbe Propapier preseglo 5-odstotni prag iz točke 68(b) Smernic (glede na podatke iz leta 2006 za odprti trg kartona za embalažo). |
| --- | --- |

(59)

Družba Smurfit Kappa na podlagi tega sklepa, da bi povečanje zmogljivosti zaradi subvencionirane naložbe družbe Propapier preseglo 5-odstotni prag iz točke 68(b) Smernic (glede na podatke iz leta 2006 za odprti trg kartona za embalažo).

4.4   PRESEŽNA ZMOGLJIVOST

| (60) | Družba Smurfit Kappa trdi, da so bile na trgu kartona za embalažo v zadevnem obdobju 2001–2006 strukturne presežne zmogljivosti. Po njenem mnenju je bilo za trg značilno, da ni bilo ustrezne rasti povpraševanja, medtem ko je nove zmogljivosti spodbudila predvsem državna pomoč, zaradi česar je bilo presežnih zmogljivosti še več. Posledično so bili drugi proizvajalci papirja prisiljeni zapreti proizvodne zmogljivosti (družba Smurfit Kappa je v obdobju 2001–2008 razgradila 14 papirniških strojev), da bi ostali konkurenčni. Družba Smurfit Kappa se sklicuje na študijo London Economics, v kateri je navedeno, da bodo imele nove zmogljivosti, zlasti če bodo podprte z državno pomočjo, resne škodljive posledice za konkurenco. V študiji se izpostavljajo večje težave na evropskem trgu kartona za embalažo v obdobju 2002–2006 in opozarja na resne težave zaradi presežne zmogljivosti v tej panogi. Številke temeljijo na podatkih, ki sta jih predložila Groupement Ondulé in Smurfit Kappa, in za obdobje 2003–2005 kažejo manj kot 90-odstotne stopnje izkoriščenosti zmogljivosti. Stopnji za leti 2006 in 2007 presegata 90 %, vendar so v študiji za ti leti navedene tudi alternativne stopnje, nižje od 90 %, ki bodo ‚brez zmanjšanja zmogljivosti verjetno prevladale‘. |
| --- | --- |

(60)

Družba Smurfit Kappa trdi, da so bile na trgu kartona za embalažo v zadevnem obdobju 2001–2006 strukturne presežne zmogljivosti. Po njenem mnenju je bilo za trg značilno, da ni bilo ustrezne rasti povpraševanja, medtem ko je nove zmogljivosti spodbudila predvsem državna pomoč, zaradi česar je bilo presežnih zmogljivosti še več. Posledično so bili drugi proizvajalci papirja prisiljeni zapreti proizvodne zmogljivosti (družba Smurfit Kappa je v obdobju 2001–2008 razgradila 14 papirniških strojev), da bi ostali konkurenčni. Družba Smurfit Kappa se sklicuje na študijo London Economics, v kateri je navedeno, da bodo imele nove zmogljivosti, zlasti če bodo podprte z državno pomočjo, resne škodljive posledice za konkurenco. V študiji se izpostavljajo večje težave na evropskem trgu kartona za embalažo v obdobju 2002–2006 in opozarja na resne težave zaradi presežne zmogljivosti v tej panogi. Številke temeljijo na podatkih, ki sta jih predložila Groupement Ondulé in Smurfit Kappa, in za obdobje 2003–2005 kažejo manj kot 90-odstotne stopnje izkoriščenosti zmogljivosti. Stopnji za leti 2006 in 2007 presegata 90 %, vendar so v študiji za ti leti navedene tudi alternativne stopnje, nižje od 90 %, ki bodo ‚brez zmanjšanja zmogljivosti verjetno prevladale‘.

4.5   PRISPEVEK K REGIONALNEMU RAZVOJU TER TEHTANJE POZITIVNIH IN NEGATIVNIH UČINKOV

| (61) | Kar zadeva tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov pomoči za oceno izkrivljanja konkurence na trgu, za katerega so značilne strukturne presežne zmogljivosti, družba Smurfit Kappa opozarja, da montaža papirniškega stroja, zgrajenega drugje in prepeljanega v zadevno regijo, sama po sebi ne pripomore k tehnološkemu razvoju regije. Dodaja še, da razen elektrarne in čistilne naprave za odpadno vodo, ki sta obe del projekta družbe Propapier, projekt v regijo ne privablja drugih naložb in da ni pričakovati povečanja učinkovitosti zaradi povezovanja papirnic v grozde. Razširitve verige dodane vrednosti ni pričakovati, saj v regiji na primer ni kupcev valovitega kartona, zato ni razloga za nov obrat za proizvodnjo valovitega kartona. |
| --- | --- |

(61)

Kar zadeva tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov pomoči za oceno izkrivljanja konkurence na trgu, za katerega so značilne strukturne presežne zmogljivosti, družba Smurfit Kappa opozarja, da montaža papirniškega stroja, zgrajenega drugje in prepeljanega v zadevno regijo, sama po sebi ne pripomore k tehnološkemu razvoju regije. Dodaja še, da razen elektrarne in čistilne naprave za odpadno vodo, ki sta obe del projekta družbe Propapier, projekt v regijo ne privablja drugih naložb in da ni pričakovati povečanja učinkovitosti zaradi povezovanja papirnic v grozde. Razširitve verige dodane vrednosti ni pričakovati, saj v regiji na primer ni kupcev valovitega kartona, zato ni razloga za nov obrat za proizvodnjo valovitega kartona.

| (62) | Družba Smurfit Kappa dodaja, da bi se lahko leta 2007 vnaprej vedelo, da bi bilo ne glede na število in kakovost delovnih mest, ustvarjenih z naložbo družbe Propapier, drugje izgubljenih več delovnih mest. |
| --- | --- |

(62)

Družba Smurfit Kappa dodaja, da bi se lahko leta 2007 vnaprej vedelo, da bi bilo ne glede na število in kakovost delovnih mest, ustvarjenih z naložbo družbe Propapier, drugje izgubljenih več delovnih mest.

| (63) | Na podlagi podatkov iz sklepa o začetku postopka je izračunala, da pomoč znaša približno 3 50  000 EUR na ustvarjeno neposredno delovno mesto. Dvomi, da so ta ustvarjena delovna mesta v regiji trajna in da jih je mogoče označiti za visokokakovostna. Prav tako dvomi, da ta delovna mesta dejansko koristijo regiji, saj se del zaposlenih dnevno vozi na delo v družbo Propapier iz drugih regij. Sprašuje se, ali je dejstvo, da del ključne proizvodne ekipe prihaja iz obrata družbe Propapier v Burgu (Saška – Anhalt), neke vrste prednost, ki upravičuje subvencije. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi podatkov iz sklepa o začetku postopka je izračunala, da pomoč znaša približno 3 50  000 EUR na ustvarjeno neposredno delovno mesto. Dvomi, da so ta ustvarjena delovna mesta v regiji trajna in da jih je mogoče označiti za visokokakovostna. Prav tako dvomi, da ta delovna mesta dejansko koristijo regiji, saj se del zaposlenih dnevno vozi na delo v družbo Propapier iz drugih regij. Sprašuje se, ali je dejstvo, da del ključne proizvodne ekipe prihaja iz obrata družbe Propapier v Burgu (Saška – Anhalt), neke vrste prednost, ki upravičuje subvencije.

| (64) | Kar zadeva 529 posrednih delovnih mest, se družba Smurfit Kappa sklicuje na izjavo člana uprave družbe Propapier iz leta 2010, da se ustvarja samo 329 posrednih delovnih mest in da je (samo) nekaj več kot 60 % delavcev iz regije. Družba Smurfit Kappa meni, da so potrebne podrobnejše informacije (npr. ali so vključena delovna mesta v vzdrževanju ali delovna mesta pri infrastrukturnih projektih, ali so posredna delovna mesta stalna), da se lahko ustrezno oceni regionalni učinek, in poziva Komisijo, naj to podrobno razišče. |
| --- | --- |

(64)

Kar zadeva 529 posrednih delovnih mest, se družba Smurfit Kappa sklicuje na izjavo člana uprave družbe Propapier iz leta 2010, da se ustvarja samo 329 posrednih delovnih mest in da je (samo) nekaj več kot 60 % delavcev iz regije. Družba Smurfit Kappa meni, da so potrebne podrobnejše informacije (npr. ali so vključena delovna mesta v vzdrževanju ali delovna mesta pri infrastrukturnih projektih, ali so posredna delovna mesta stalna), da se lahko ustrezno oceni regionalni učinek, in poziva Komisijo, naj to podrobno razišče.

4.6   INFRASTRUKTURNA POMOČ ZA DRUŽBO PROPAPIER

| (65) | Družba Smurfit Kappa se sklicuje na ločeno odločitev Komisije, da začne formalno preiskavo o infrastrukturni pomoči za družbo Propapier (državna pomoč SA.36147). Meni, da je financiranje čistilne naprave za odpadno vodo naložbena pomoč, ki je ni mogoče obravnavati ločeno od pomoči, na katero se nanaša sklep o začetku postopka SA.23827, in da bi morala Komisija oba ukrepa presojati v istem postopku ali pa pojasniti, zakaj ju ni mogoče šteti za del istega projekta. |
| --- | --- |

(65)

Družba Smurfit Kappa se sklicuje na ločeno odločitev Komisije, da začne formalno preiskavo o infrastrukturni pomoči za družbo Propapier (državna pomoč SA.36147). Meni, da je financiranje čistilne naprave za odpadno vodo naložbena pomoč, ki je ni mogoče obravnavati ločeno od pomoči, na katero se nanaša sklep o začetku postopka SA.23827, in da bi morala Komisija oba ukrepa presojati v istem postopku ali pa pojasniti, zakaj ju ni mogoče šteti za del istega projekta.

5.   PRIPOMBE NEMČIJE

5.1   UVODNE UGOTOVITVE

| (66) | Nemčija meni, da Komisija po razglasitvi ničnosti odločbe št. 582/07 ne bi smela začeti formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU, temveč bi morala sprejeti odločbo v okviru predhodne preiskave v skladu s členom 4(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (17). Poudarja, da se s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-304/08 od Komisije ni zahtevalo, da mora začeti formalni postopek preiskave. Zdi se ji nepojmljivo, da Komisija brez novih dejstev zdaj dvomi, ali je bila na trgu kartona za embalažo pred letom 2008 presežna zmogljivost, medtem ko je v nični odločbi jasno ugotovila, da za trg ni bila značilna presežna zmogljivost in da 5-odstotni prag iz točke 68(b) Smernic ni bil presežen, in je tako stališče zagovarjala pred Splošnim sodiščem. |
| --- | --- |

(66)

Nemčija meni, da Komisija po razglasitvi ničnosti odločbe št. 582/07 ne bi smela začeti formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU, temveč bi morala sprejeti odločbo v okviru predhodne preiskave v skladu s členom 4(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (17). Poudarja, da se s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-304/08 od Komisije ni zahtevalo, da mora začeti formalni postopek preiskave. Zdi se ji nepojmljivo, da Komisija brez novih dejstev zdaj dvomi, ali je bila na trgu kartona za embalažo pred letom 2008 presežna zmogljivost, medtem ko je v nični odločbi jasno ugotovila, da za trg ni bila značilna presežna zmogljivost in da 5-odstotni prag iz točke 68(b) Smernic ni bil presežen, in je tako stališče zagovarjala pred Splošnim sodiščem.

| (67) | Nemčija opozarja, da zgolj dejstvo, da se pritožnik javi, za Komisijo ne pomeni ‚resnih težav‘ pri ugotavljanju, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, in da izbire postopka ne sme narekovati tretja oseba. Trdi, da tak sklep potrjuje dejstvo, da upravičenec po naložbi nima večjega vpliva na konkurenco (ker nima večjega tržnega deleža) kot pred naložbo. Dodaja, da je bil dejansko glavni namen papirnice zadostiti dodatnemu notranjemu povpraševanju družbe Progroup po kartonu za embalažo. |
| --- | --- |

(67)

Nemčija opozarja, da zgolj dejstvo, da se pritožnik javi, za Komisijo ne pomeni ‚resnih težav‘ pri ugotavljanju, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, in da izbire postopka ne sme narekovati tretja oseba. Trdi, da tak sklep potrjuje dejstvo, da upravičenec po naložbi nima večjega vpliva na konkurenco (ker nima večjega tržnega deleža) kot pred naložbo. Dodaja, da je bil dejansko glavni namen papirnice zadostiti dodatnemu notranjemu povpraševanju družbe Progroup po kartonu za embalažo.

| (68) | Nemčija še dodaja, da če bi se Komisija odločila za poglobljeno presojo, bi morala dejstvo, da pragova iz točke 68 Smernic nista presežena, šteti za pomemben kazalnik, da pomoč nima velikega vpliva na konkurenco. |
| --- | --- |

(68)

Nemčija še dodaja, da če bi se Komisija odločila za poglobljeno presojo, bi morala dejstvo, da pragova iz točke 68 Smernic nista presežena, šteti za pomemben kazalnik, da pomoč nima velikega vpliva na konkurenco.

| (69) | Nemčija je predložila različne študije:






  (a) | Ekonomsko analizo naložbene pomoči družbi Progroup iz leta 2013 (18) (v nadaljnjem besedilu: poročilo Evropskega računskega sodišča), ki jo je družba Progroup naročila za uporabo v zadevi o državni pomoči SA.23827. Poročilo temelji na informacijah, ki jih je predložil Pöyry Management Consulting Oy (Pöyry); |
| --- | --- | --- |

(69)

Nemčija je predložila različne študije:

(a)

Ekonomsko analizo naložbene pomoči družbi Progroup iz leta 2013 (18) (v nadaljnjem besedilu: poročilo Evropskega računskega sodišča), ki jo je družba Progroup naročila za uporabo v zadevi o državni pomoči SA.23827. Poročilo temelji na informacijah, ki jih je predložil Pöyry Management Consulting Oy (Pöyry);

| (b) | Poročilo iz leta 2013, ki ga je pripravila družba Roland Berger Strategy Consultants (19) (v nadaljnjem besedilu: Poročilo družbe Roland Berger) na zahtevo družbe Progroup. Poročilo vsebuje naknadno primerjavo med izbrano naložbeno lokacijo v mestu Eisenhüttenstadt in alternativno lokacijo, in sicer [...]. |
| --- | --- |

(b)

Poročilo iz leta 2013, ki ga je pripravila družba Roland Berger Strategy Consultants (19) (v nadaljnjem besedilu: Poročilo družbe Roland Berger) na zahtevo družbe Progroup. Poročilo vsebuje naknadno primerjavo med izbrano naložbeno lokacijo v mestu Eisenhüttenstadt in alternativno lokacijo, in sicer [...].

| (c) | Analitično poročilo Deutsche Bank Research iz leta 2007 o družbi Smurfit Kappa (20) (v nadaljnjem besedilu: študija Deutsche Bank). |
| --- | --- |

(c)

Analitično poročilo Deutsche Bank Research iz leta 2007 o družbi Smurfit Kappa (20) (v nadaljnjem besedilu: študija Deutsche Bank).

| (70) | Nemčija je predložila tudi kopije procesnih aktov in prilog v zadevi T-304/08. |
| --- | --- |

(70)

Nemčija je predložila tudi kopije procesnih aktov in prilog v zadevi T-304/08.

5.2   OPREDELITEV TRGA

5.2.1   UPOŠTEVNI TRG KARTONA ZA EMBALAŽO – ODPRTI TRG V PRIMERJAVI S CELOTNIM TRGOM

| (71) | Nemčija prereka pripombe družbe Smurfit Kappa, pri čemer trdi, da je sicer stroj PM2 optimiziran za proizvodnjo gramatur med 70 g/m2 in 130 g/m2, vendar se zlahka prilagodi za večje ali manjše gramature. Tehnično lahko proizvede gramature do 150 g/m2. Družba Propapier ima tudi poslovni interes za proizvodnjo večjih gramatur, če se njihova tržna cena zviša. Nemčija dodaja, da je utemeljitev družbe Smurfit Kappa v nasprotju z uveljavljeno prakso odločanja Komisije (družba Smurfit Kappa se v opisu sklicuje na še manjšo segmentacijo trga, kot jo je Komisija uporabila za opredelitev trga v podobnih zadevah). |
| --- | --- |

(71)

Nemčija prereka pripombe družbe Smurfit Kappa, pri čemer trdi, da je sicer stroj PM2 optimiziran za proizvodnjo gramatur med 70 g/m2 in 130 g/m2, vendar se zlahka prilagodi za večje ali manjše gramature. Tehnično lahko proizvede gramature do 150 g/m2. Družba Propapier ima tudi poslovni interes za proizvodnjo večjih gramatur, če se njihova tržna cena zviša. Nemčija dodaja, da je utemeljitev družbe Smurfit Kappa v nasprotju z uveljavljeno prakso odločanja Komisije (družba Smurfit Kappa se v opisu sklicuje na še manjšo segmentacijo trga, kot jo je Komisija uporabila za opredelitev trga v podobnih zadevah).

| (72) | Prav tako v pripombah trdi, da ni pomembno razlikovanje med odprtim in celotnim trgom. Odprti trg ni zadevni proizvodni trg, temveč je del celotnega trga kartona za embalažo. Nemčija trdi, da za odprti trg ni neodvisnih statističnih podatkov in da je mogoče vpliv subvencionirane naložbe na konkurenco in trgovino presojati samo na podlagi celotnega trga. |
| --- | --- |

(72)

Prav tako v pripombah trdi, da ni pomembno razlikovanje med odprtim in celotnim trgom. Odprti trg ni zadevni proizvodni trg, temveč je del celotnega trga kartona za embalažo. Nemčija trdi, da za odprti trg ni neodvisnih statističnih podatkov in da je mogoče vpliv subvencionirane naložbe na konkurenco in trgovino presojati samo na podlagi celotnega trga.

| (73) | Dalje, Nemčija trdi, da je razlikovanje med kartonom za embalažo, ki se uporablja v vertikalno povezanih skupinah, in kartonom za embalažo, ki se dobavlja odprtemu trgu, umetno in pristransko. Papir, proizveden v vertikalno povezanih skupinah, in papir, dobavljen na odprtem trgu, sta skoraj popolnoma medsebojno zamenljiva (enak osnovni material in enake lastnosti proizvoda). Vertikalno povezani proizvajalci trgujejo na strani ponudbe in povpraševanja na trgu (kar povzroča tržne učinke na ceno in povpraševanje/ponudbo na celotnem trgu ter v verigi dodane vrednosti), tako da neodvisnega odprtega trga ni. Obstaja določena povezava med kartonom za embalažo, ki se uporablja interno, in kartonom za embalažo, ki se dobavlja na odprtem trgu: vertikalno povezani proizvajalci neposredno dobavljajo karton za embalažo tudi obratom za proizvodnjo valovitega kartona svojih konkurentov in ga kupujejo v obratih drugih konkurentov, da optimizirajo svojo proizvodnjo in logistiko. Po mnenju Nemčije bi bilo treba količine, vključene v tako optimizacijo, pripisati odprtemu trgu kartona za embalažo, če se že uvede razlikovanje. |
| --- | --- |

(73)

Dalje, Nemčija trdi, da je razlikovanje med kartonom za embalažo, ki se uporablja v vertikalno povezanih skupinah, in kartonom za embalažo, ki se dobavlja odprtemu trgu, umetno in pristransko. Papir, proizveden v vertikalno povezanih skupinah, in papir, dobavljen na odprtem trgu, sta skoraj popolnoma medsebojno zamenljiva (enak osnovni material in enake lastnosti proizvoda). Vertikalno povezani proizvajalci trgujejo na strani ponudbe in povpraševanja na trgu (kar povzroča tržne učinke na ceno in povpraševanje/ponudbo na celotnem trgu ter v verigi dodane vrednosti), tako da neodvisnega odprtega trga ni. Obstaja določena povezava med kartonom za embalažo, ki se uporablja interno, in kartonom za embalažo, ki se dobavlja na odprtem trgu: vertikalno povezani proizvajalci neposredno dobavljajo karton za embalažo tudi obratom za proizvodnjo valovitega kartona svojih konkurentov in ga kupujejo v obratih drugih konkurentov, da optimizirajo svojo proizvodnjo in logistiko. Po mnenju Nemčije bi bilo treba količine, vključene v tako optimizacijo, pripisati odprtemu trgu kartona za embalažo, če se že uvede razlikovanje.

| (74) | Nemčija tudi trdi, da obstaja enotni trg kartona za embalažo, ki vključuje karton za embalažo iz recikliranih vlaken in naravnih vlaken, ne glede na gramaturo. Testliner in fluting iz recikliranega papirja na eni strani ter kraftliner in karton za embalažo iz naravnih vlaken na drugi strani so medsebojno zamenljivi na strani ponudbe in povpraševanja. Skoraj vse papirnice so tehnično zmožne z istimi stroji proizvajati karton za embalažo iz recikliranih in naravnih vlaken. Da bi lahko papirnica v Eisenhüttenstadtu uporabljala naravna vlakna, bi zadoščala enkratna naložba v višini [...] milijonov EUR, kar je manj kot [...] % celotne naložbe. |
| --- | --- |

(74)

Nemčija tudi trdi, da obstaja enotni trg kartona za embalažo, ki vključuje karton za embalažo iz recikliranih vlaken in naravnih vlaken, ne glede na gramaturo. Testliner in fluting iz recikliranega papirja na eni strani ter kraftliner in karton za embalažo iz naravnih vlaken na drugi strani so medsebojno zamenljivi na strani ponudbe in povpraševanja. Skoraj vse papirnice so tehnično zmožne z istimi stroji proizvajati karton za embalažo iz recikliranih in naravnih vlaken. Da bi lahko papirnica v Eisenhüttenstadtu uporabljala naravna vlakna, bi zadoščala enkratna naložba v višini [...] milijonov EUR, kar je manj kot [...] % celotne naložbe.

| (75) | Proizvajalci tudi prehajajo na večje ali manjše gramature, če se cene za določene gramature znižajo; zaradi verižne zamenljivosti se cene in količine prilagodijo. Na strani povpraševanja lahko v primeru večjih razlik v ceni med težjim in lažjim kartonom za embalažo kupci (proizvajalci embalaže) papir s težjo gramaturo zamenjajo z več sloji cenejšega papirja z lažjo gramaturo. |
| --- | --- |

(75)

Proizvajalci tudi prehajajo na večje ali manjše gramature, če se cene za določene gramature znižajo; zaradi verižne zamenljivosti se cene in količine prilagodijo. Na strani povpraševanja lahko v primeru večjih razlik v ceni med težjim in lažjim kartonom za embalažo kupci (proizvajalci embalaže) papir s težjo gramaturo zamenjajo z več sloji cenejšega papirja z lažjo gramaturo.

| (76) | Poleg tega sta liner in fluting na strani ponudbe popolnoma zamenljiva: stroji lahko proizvajajo oba in se zlahka preklopijo. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega sta liner in fluting na strani ponudbe popolnoma zamenljiva: stroji lahko proizvajajo oba in se zlahka preklopijo.

| (77) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom Nemčija trdi, da številne značilnosti napeljujejo na to, da presega meje EGP. Velike količine kartona za embalažo se uvažajo v EGP, npr. iz Kitajske, in izvažajo iz EGP, npr. v Afriko, na Bližnji vzhod, v Azijo in Turčijo (5 85  000 ton v letu 2005). Leta 2007 je bilo približno [...] % kartona za embalažo, ki ga je kupila družba Progroup, uvoženega iz držav zunaj ozemlja EGP ([...] ton iz [...]). |
| --- | --- |

(77)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom Nemčija trdi, da številne značilnosti napeljujejo na to, da presega meje EGP. Velike količine kartona za embalažo se uvažajo v EGP, npr. iz Kitajske, in izvažajo iz EGP, npr. v Afriko, na Bližnji vzhod, v Azijo in Turčijo (5 85  000 ton v letu 2005). Leta 2007 je bilo približno [...] % kartona za embalažo, ki ga je kupila družba Progroup, uvoženega iz držav zunaj ozemlja EGP ([...] ton iz [...]).

| (78) | Nemčija ugotavlja, da obstaja samo en upoštevni trg kartona za embalažo, ki zajema vsaj celotno območje EGP, vključuje prodajo znotraj skupine, liner in fluting, vse gramature ter karton za embalažo iz recikliranih in naravnih vlaken. Po njenih navedbah tako ugotovitev potrjuje velika medsebojna odvisnost med cenami testlinerja vseh gramatur ter cenami testlinerja in kraftlinerja, kar omogoča celo stroške vhodne surovine (21). |
| --- | --- |

(78)

Nemčija ugotavlja, da obstaja samo en upoštevni trg kartona za embalažo, ki zajema vsaj celotno območje EGP, vključuje prodajo znotraj skupine, liner in fluting, vse gramature ter karton za embalažo iz recikliranih in naravnih vlaken. Po njenih navedbah tako ugotovitev potrjuje velika medsebojna odvisnost med cenami testlinerja vseh gramatur ter cenami testlinerja in kraftlinerja, kar omogoča celo stroške vhodne surovine (21).

5.2.2   UPOŠTEVNI TRG VALOVITEGA KARTONA

| (79) | Nemčija se strinja s stališčem, ki ga je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, da je trg valovitega kartona ločen upoštevni proizvodni trg (na strani ponudbe in povpraševanja). |
| --- | --- |

(79)

Nemčija se strinja s stališčem, ki ga je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, da je trg valovitega kartona ločen upoštevni proizvodni trg (na strani ponudbe in povpraševanja).

| (80) | Nemčija v pripombah trdi, da upoštevni geografski trg valovitega kartona zajema EGP (kot je samodejno določeno v točki 70 Smernic): ni trgovinskih ovir, tehničnih razlik in nacionalnih preferenc, proizveden je v skladu z enotnimi standardi, povprečne cene v EGP pa se le malo razlikujejo. Trdi tudi, da največja papirnica družbe Progroup (Burg) odpremi več kot [...] % proizvedene količine valovitega kartona več kot 400 km daleč [...] % več kot 500 km daleč in približno [...] % celo od 700 do 1  100 km daleč. Ob upoštevanju vseh papirnic družbe Progroup je leta 2007 ta družba [...] % svoje proizvodnje dobavila kupcem, ki so bili od njenih papirnic oddaljeni več kot 400 km, pri čemer je dobava praviloma prečkala vsaj eno državno mejo. Območja, na katera dobavlja družba Progroup, se večinoma prekrivajo in zajemajo velik del območja EGP. Med [...] in [...] % pošiljk valovitega kartona iz obratov družbe Progroup prečka vsaj eno državno mejo, zato bi bili geografski trgi nadnacionalni, tudi če bi bili trgi opredeljeni po obratih. |
| --- | --- |

(80)

Nemčija v pripombah trdi, da upoštevni geografski trg valovitega kartona zajema EGP (kot je samodejno določeno v točki 70 Smernic): ni trgovinskih ovir, tehničnih razlik in nacionalnih preferenc, proizveden je v skladu z enotnimi standardi, povprečne cene v EGP pa se le malo razlikujejo. Trdi tudi, da največja papirnica družbe Progroup (Burg) odpremi več kot [...] % proizvedene količine valovitega kartona več kot 400 km daleč [...] % več kot 500 km daleč in približno [...] % celo od 700 do 1  100 km daleč. Ob upoštevanju vseh papirnic družbe Progroup je leta 2007 ta družba [...] % svoje proizvodnje dobavila kupcem, ki so bili od njenih papirnic oddaljeni več kot 400 km, pri čemer je dobava praviloma prečkala vsaj eno državno mejo. Območja, na katera dobavlja družba Progroup, se večinoma prekrivajo in zajemajo velik del območja EGP. Med [...] in [...] % pošiljk valovitega kartona iz obratov družbe Progroup prečka vsaj eno državno mejo, zato bi bili geografski trgi nadnacionalni, tudi če bi bili trgi opredeljeni po obratih.

| (81) | Povprečne cene valovitega kartona v državah EGP, v katere se dobavlja, se razlikujejo za manj kot 10 %.To razliko je treba šteti za majhno, saj je v Nemčiji mogoče opaziti do 20-odstotna nihanja cen glede na povprečje za zadevne vrste valovitega kartona. |
| --- | --- |

(81)

Povprečne cene valovitega kartona v državah EGP, v katere se dobavlja, se razlikujejo za manj kot 10 %.To razliko je treba šteti za majhno, saj je v Nemčiji mogoče opaziti do 20-odstotna nihanja cen glede na povprečje za zadevne vrste valovitega kartona.

| (82) | Za družbo Progroup kot celoto je delež prevoznih stroškov za valoviti karton v povprečju pod [...] % celotnega prometa, če je dobavna pot dolga do 600 km. Je pa ta delež zelo odvisen od transportiranih količin. |
| --- | --- |

(82)

Za družbo Progroup kot celoto je delež prevoznih stroškov za valoviti karton v povprečju pod [...] % celotnega prometa, če je dobavna pot dolga do 600 km. Je pa ta delež zelo odvisen od transportiranih količin.

| (83) | Nemčija trdi, da glede na to, da se lokalni trgi prekrivajo, obstaja učinek verige zamenljivosti, ki vpliva na cene in konkurenčne pogoje na območju, ki je veliko večje od prodajnega območja zadevnega obrata: če en obrat zniža ceno, se njegovo dobavno območje razširi na območje sosednjih konkurentov, in ta se posledično odzove na manjše povpraševanje po njegovem izdelku in manjšo izkoriščenost zmogljivosti z agresivnejšo cenovno politiko, ta pa prizadene območja, ki jih prvotna razširitev ni dosegla. Izrazitejše kot je prekrivanje dobavnih območij, močnejši so učinki na cene. Na trgu valovitega kartona so prekrivanja precejšnja. |
| --- | --- |

(83)

Nemčija trdi, da glede na to, da se lokalni trgi prekrivajo, obstaja učinek verige zamenljivosti, ki vpliva na cene in konkurenčne pogoje na območju, ki je veliko večje od prodajnega območja zadevnega obrata: če en obrat zniža ceno, se njegovo dobavno območje razširi na območje sosednjih konkurentov, in ta se posledično odzove na manjše povpraševanje po njegovem izdelku in manjšo izkoriščenost zmogljivosti z agresivnejšo cenovno politiko, ta pa prizadene območja, ki jih prvotna razširitev ni dosegla. Izrazitejše kot je prekrivanje dobavnih območij, močnejši so učinki na cene. Na trgu valovitega kartona so prekrivanja precejšnja.

| (84) | Nemčija zato trdi, da ni ustrezno upoštevati tudi ožji trg (kot ga je Komisija upoštevala v sklepu o začetku postopka), ki zajema samo glavne države, v katere dobavlja družba Propapier PM2. |
| --- | --- |

(84)

Nemčija zato trdi, da ni ustrezno upoštevati tudi ožji trg (kot ga je Komisija upoštevala v sklepu o začetku postopka), ki zajema samo glavne države, v katere dobavlja družba Propapier PM2.

5.2.3   TRŽNI DELEŽ

| (85) | Na podlagi opredelitev trga, ki jih predlaga Nemčija, so tržni deleži družbe Progroup na zadevnih trgih precej pod 25 %, in to pred naložbo in po njej. Nemčija je predložila enake podatke o tržnem deležu kot v sklepu Komisije o začetku postopka (za karton za embalažo in valoviti karton) in dodala dodatne podatke za karton za embalažo, pri čemer je predpostavljala, da zadevni geografski trg zajema EGP in sosednje države. Ti dodatni podatki kažejo tržne deleže za leto 2011, ki so nekoliko manjši od tistih iz sklepa Komisije o začetku postopka. |
| --- | --- |

(85)

Na podlagi opredelitev trga, ki jih predlaga Nemčija, so tržni deleži družbe Progroup na zadevnih trgih precej pod 25 %, in to pred naložbo in po njej. Nemčija je predložila enake podatke o tržnem deležu kot v sklepu Komisije o začetku postopka (za karton za embalažo in valoviti karton) in dodala dodatne podatke za karton za embalažo, pri čemer je predpostavljala, da zadevni geografski trg zajema EGP in sosednje države. Ti dodatni podatki kažejo tržne deleže za leto 2011, ki so nekoliko manjši od tistih iz sklepa Komisije o začetku postopka.

5.3   IZRAČUN POVEČANJA ZMOGLJIVOSTI

| (86) | Nemčija prereka podatke o zmogljivosti, ki jih je predložila družba Smurfit Kappa, ki trdi, da je bila ustvarjena zmogljivost 6 50  000 ton na leto ali celo do 7 50  000 ton na leto. Pojasnjuje, da podatki družbe Smurfit Kappa o 6 50  000 tonah na leto zmogljivosti družbe Propapier ustrezajo tehnično mogoči največji zmogljivosti, v njih pa se ne upošteva dejanska proizvodna zmogljivost družbe Propapier PM2, ki je manjša, saj naj bi njen papirniški stroj proizvajal predvsem karton za embalažo z razponom lažjih gramatur (z manjšimi proizvedenimi količinami zaradi bolj zapletene proizvodnje). Navaja, da je leta 2012 družba Propapier PM2 proizvedla [< 6 15  000] ton. |
| --- | --- |

(86)

Nemčija prereka podatke o zmogljivosti, ki jih je predložila družba Smurfit Kappa, ki trdi, da je bila ustvarjena zmogljivost 6 50  000 ton na leto ali celo do 7 50  000 ton na leto. Pojasnjuje, da podatki družbe Smurfit Kappa o 6 50  000 tonah na leto zmogljivosti družbe Propapier ustrezajo tehnično mogoči največji zmogljivosti, v njih pa se ne upošteva dejanska proizvodna zmogljivost družbe Propapier PM2, ki je manjša, saj naj bi njen papirniški stroj proizvajal predvsem karton za embalažo z razponom lažjih gramatur (z manjšimi proizvedenimi količinami zaradi bolj zapletene proizvodnje). Navaja, da je leta 2012 družba Propapier PM2 proizvedla [< 6 15  000] ton.

| (87) | Dodaja, da tudi če bi bila osnova 6 50  000 ton na leto, bi to pomenilo največ 5-odstotno povečanje zmogljivosti na trgu kartona za embalažo. Dalje navaja, da je zmogljivost 7 50  000 ton na leto, na katero se sklicuje družba Smurfit Kappa, teoretična zmogljivost, določena v okviru okoljevarstvenih dovoljenj (dovoljenje ‚Immissionsschutzrichtlinien‘). |
| --- | --- |

(87)

Dodaja, da tudi če bi bila osnova 6 50  000 ton na leto, bi to pomenilo največ 5-odstotno povečanje zmogljivosti na trgu kartona za embalažo. Dalje navaja, da je zmogljivost 7 50  000 ton na leto, na katero se sklicuje družba Smurfit Kappa, teoretična zmogljivost, določena v okviru okoljevarstvenih dovoljenj (dovoljenje ‚Immissionsschutzrichtlinien‘).

| (88) | Nemčija meni, da se skupna zmogljivost 6 15  000 ton na leto ne sme upoštevati pri izračunu povečanja zmogljivosti na odprtem trgu, saj bo [> 3 65  000] ton na leto te skupne zmogljivosti izkoriščene interno, samo [< 2 50  000] ton na leto pa se bo prodalo na odprtem trgu. Navaja, da je Komisija v sklepu o začetku postopka pravilno izračunala povečanje zmogljivosti kot delež celotnega trga (22) in da izračun povečanja zmogljivosti glede na velikost odprtega trga ni ustrezen. |
| --- | --- |

(88)

Nemčija meni, da se skupna zmogljivost 6 15  000 ton na leto ne sme upoštevati pri izračunu povečanja zmogljivosti na odprtem trgu, saj bo [> 3 65  000] ton na leto te skupne zmogljivosti izkoriščene interno, samo [< 2 50  000] ton na leto pa se bo prodalo na odprtem trgu. Navaja, da je Komisija v sklepu o začetku postopka pravilno izračunala povečanje zmogljivosti kot delež celotnega trga (22) in da izračun povečanja zmogljivosti glede na velikost odprtega trga ni ustrezen.

| (89) | Nemčija izpodbija pravilnost podatkov o zmogljivosti, ki jih je predložila družba Smurfit Kappa, zlasti podatek glede 2 85  000 ton na leto, ki jih družba Smurfit Kappa navaja kot presežno proizvodnjo recikliranega kartona za embalažo, ki naj bi jo družba Propapier leta 2010 prodala na odprtem trgu. Trdi, da ta podatek izhaja iz neznanega vira. |
| --- | --- |

(89)

Nemčija izpodbija pravilnost podatkov o zmogljivosti, ki jih je predložila družba Smurfit Kappa, zlasti podatek glede 2 85  000 ton na leto, ki jih družba Smurfit Kappa navaja kot presežno proizvodnjo recikliranega kartona za embalažo, ki naj bi jo družba Propapier leta 2010 prodala na odprtem trgu. Trdi, da ta podatek izhaja iz neznanega vira.

| (90) | Nemčija zavrača metodo za izračun povečanja zmogljivosti na odprtem trgu, ki jo predlaga pritožnik in pri kateri se upošteva tako imenovani ‚učinek izpodrivanja‘. Trdi, da bi bilo povečanje zmogljivosti enako na odprtem in celotnem trgu, ne glede na delež, ki bi ga družba Propapier dejansko prodala na odprtem trgu, tako izračunano povečanje zmogljivosti za odprti trg pa se ne bi spremenilo, tudi če družba Propapier kartona za embalažo ne bi ponujala na odprtem trgu, temveč bi vso svojo novo proizvodnjo porabilo interno. Jasno navaja, da se z zmogljivostjo družbe Propapier PM2, ki bo izkoriščena interno, ne povečuje razpoložljiva dobava na odprtem trgu, temveč se zmanjšuje samo povpraševanje, ki mu je treba zadostiti. Zato trdi, da je treba pri izračunu povečanja zmogljivosti na odprtem trgu v števcu upoštevati samo [< 2 50  000] ton na leto, ki naj bi se prodale na odprtem trgu, medtem ko je treba izpodrinjeno povpraševanje po 2 40  000 tonah na leto upoštevati v imenovalcu, da se zmanjša skupna velikost odprtega trga. |
| --- | --- |

(90)

Nemčija zavrača metodo za izračun povečanja zmogljivosti na odprtem trgu, ki jo predlaga pritožnik in pri kateri se upošteva tako imenovani ‚učinek izpodrivanja‘. Trdi, da bi bilo povečanje zmogljivosti enako na odprtem in celotnem trgu, ne glede na delež, ki bi ga družba Propapier dejansko prodala na odprtem trgu, tako izračunano povečanje zmogljivosti za odprti trg pa se ne bi spremenilo, tudi če družba Propapier kartona za embalažo ne bi ponujala na odprtem trgu, temveč bi vso svojo novo proizvodnjo porabilo interno. Jasno navaja, da se z zmogljivostjo družbe Propapier PM2, ki bo izkoriščena interno, ne povečuje razpoložljiva dobava na odprtem trgu, temveč se zmanjšuje samo povpraševanje, ki mu je treba zadostiti. Zato trdi, da je treba pri izračunu povečanja zmogljivosti na odprtem trgu v števcu upoštevati samo [< 2 50  000] ton na leto, ki naj bi se prodale na odprtem trgu, medtem ko je treba izpodrinjeno povpraševanje po 2 40  000 tonah na leto upoštevati v imenovalcu, da se zmanjša skupna velikost odprtega trga.

| (91) | Nemčija trdi, da je podatek o [< 2 50  000] tonah na leto, ki naj bi se prodale zunanjim strankam, realen in ga je Komisija sprejela ob odobritvi prvotne odločbe in v sklepu o začetku postopka. Novi obrat za proizvodnjo valovitega kartona družbe Progroup v Strykówu naj bi predvidoma porabil približno [1 00  000–2 00  000] ton kartona za embalažo na leto. Poleg tega je družba Progroup načrtovala še izgradnjo drugih obratov v Vzhodni Evropi, zaradi katerih naj bi bil se še dodatni del zmogljivosti družbe Propapier PM2 omejil za interno uporabo. |
| --- | --- |

(91)

Nemčija trdi, da je podatek o [< 2 50  000] tonah na leto, ki naj bi se prodale zunanjim strankam, realen in ga je Komisija sprejela ob odobritvi prvotne odločbe in v sklepu o začetku postopka. Novi obrat za proizvodnjo valovitega kartona družbe Progroup v Strykówu naj bi predvidoma porabil približno [1 00  000–2 00  000] ton kartona za embalažo na leto. Poleg tega je družba Progroup načrtovala še izgradnjo drugih obratov v Vzhodni Evropi, zaradi katerih naj bi bil se še dodatni del zmogljivosti družbe Propapier PM2 omejil za interno uporabo.

5.4   RAST TRGA IN PRESEŽNA ZMOGLJIVOST

| (92) | Za namene preskusa iz točke 68(b) Smernic je treba povprečno letno stopnjo rasti očitne porabe zadevnega izdelka v zadnjih petih letih primerjati s povprečno letno stopnjo rasti BDP v EGP. |
| --- | --- |

(92)

Za namene preskusa iz točke 68(b) Smernic je treba povprečno letno stopnjo rasti očitne porabe zadevnega izdelka v zadnjih petih letih primerjati s povprečno letno stopnjo rasti BDP v EGP.

| (93) | Nemčija zavrača ugotovitev Komisije v sklepu o začetku postopka, da je glede na podatke o količini in rasti realnega BDP v EGP trg kartona za embalažo v zadevnem obdobju 2001–2006 rasel (2,15-odstotna stopnja rasti za karton za embalažo v primerjavi z 1,97-odstotno stopnjo rasti BDP), medtem ko se je glede na vrednost krčil (0,02-odstotna nominalna stopnja rasti v primerjavi s 3,98-odstotno nominalno stopnjo rasti BDP v EGP). |
| --- | --- |

(93)

Nemčija zavrača ugotovitev Komisije v sklepu o začetku postopka, da je glede na podatke o količini in rasti realnega BDP v EGP trg kartona za embalažo v zadevnem obdobju 2001–2006 rasel (2,15-odstotna stopnja rasti za karton za embalažo v primerjavi z 1,97-odstotno stopnjo rasti BDP), medtem ko se je glede na vrednost krčil (0,02-odstotna nominalna stopnja rasti v primerjavi s 3,98-odstotno nominalno stopnjo rasti BDP v EGP).

| (94) | Nemčija trdi, da samo stopnja rasti trga v smislu količin kaže dejansko rast povpraševanja na zadevnem trgu. Predpostavlja, da je mogoče na trgu, na katerem povpraševanje raste hitreje kot BDP, dodatno zmogljivost hitro sprejeti in torej zgolj nezanemarljivo vpliva na konkurenco. |
| --- | --- |

(94)

Nemčija trdi, da samo stopnja rasti trga v smislu količin kaže dejansko rast povpraševanja na zadevnem trgu. Predpostavlja, da je mogoče na trgu, na katerem povpraševanje raste hitreje kot BDP, dodatno zmogljivost hitro sprejeti in torej zgolj nezanemarljivo vpliva na konkurenco.

| (95) | Poleg tega Nemčija trdi, da navedba Komisije v uvodni izjavi 106 in naslednjih sklepa o začetku postopka, da je BDP rasel hitreje kot celotni trg kartona za embalažo, daje izkrivljeno sliko, saj rast trga v smislu vrednosti primerja z rastjo BDP po trenutnih cenah, tj. s podatki, ki niso bili popravljeni glede na stopnjo inflacije. Meni, da se v podatkih o vrednosti upoštevajo dejavniki, ki so pomembni pri določanju cen, niso pa povezani z dejanskim povpraševanjem (npr. zvišanje vhodnih stroškov bi povzročilo rast, čeprav bi dejansko povpraševanje ostalo nespremenjeno). Sprotna opomba 62 Smernic, v kateri je navedeno, da je treba očitno porabo izračunati na podlagi ‚proizvodnje‘, kaže, da je treba pri izračunih za preskus iz točke 68(b) Smernic upoštevati proizvodnjo zaradi naložbenega projekta v smislu količin. |
| --- | --- |

(95)

Poleg tega Nemčija trdi, da navedba Komisije v uvodni izjavi 106 in naslednjih sklepa o začetku postopka, da je BDP rasel hitreje kot celotni trg kartona za embalažo, daje izkrivljeno sliko, saj rast trga v smislu vrednosti primerja z rastjo BDP po trenutnih cenah, tj. s podatki, ki niso bili popravljeni glede na stopnjo inflacije. Meni, da se v podatkih o vrednosti upoštevajo dejavniki, ki so pomembni pri določanju cen, niso pa povezani z dejanskim povpraševanjem (npr. zvišanje vhodnih stroškov bi povzročilo rast, čeprav bi dejansko povpraševanje ostalo nespremenjeno). Sprotna opomba 62 Smernic, v kateri je navedeno, da je treba očitno porabo izračunati na podlagi ‚proizvodnje‘, kaže, da je treba pri izračunih za preskus iz točke 68(b) Smernic upoštevati proizvodnjo zaradi naložbenega projekta v smislu količin.

| (96) | Nemčija navaja študijo Deutsche Bank iz leta 2007, v kateri je – ob upoštevanju zmogljivosti načrtovanega obrata družbe Propapier PM2 – navedeno, da ‚nova zmogljivost ne pomeni grožnje, temveč potrebo po zadovoljitvi povpraševanja‘ (23). Trdi, da je taka izrecna izjava strokovnjakov iz sektorja iz leta 2007 zadosten dokaz, ki ovrže pomisleke o strukturni presežni zmogljivosti. |
| --- | --- |

(96)

Nemčija navaja študijo Deutsche Bank iz leta 2007, v kateri je – ob upoštevanju zmogljivosti načrtovanega obrata družbe Propapier PM2 – navedeno, da ‚nova zmogljivost ne pomeni grožnje, temveč potrebo po zadovoljitvi povpraševanja‘ (23). Trdi, da je taka izrecna izjava strokovnjakov iz sektorja iz leta 2007 zadosten dokaz, ki ovrže pomisleke o strukturni presežni zmogljivosti.

| (97) | Nemčija trdi, da zapiranj zmogljivosti v industriji kartona za embalažo, na katera se sklicuje družba Smurfit Kappa, ni vodila želja po ponovni vzpostavitvi ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem na trgu, temveč so bila večinoma posledica zastarelih in neučinkovitih strojev. Med vzroki so bili (1) vse večja težnja strank po lažjem kartonu za embalažo, ki ga stari stroji ne morejo proizvajati, (2) manjša ekonomija obsega starejših strojev zaradi manjših proizvodnih zmogljivosti in (3) vse večja standardizacija širine reza strojev za proizvodnjo valovitega kartona na 2,5/2,8 m, kar pri nestandardiziranih strojih povzroči precejšen odpadek papirja, če se dobavi karton za embalažo drugačne širine (24). Poleg tega je družba Smurfit Kappa hkrati z zaprtjem nekaterih svojih obratov vložila tudi v novo zmogljivost v EGP. Nemčija se v okviru tega sklicuje na študijo Deutsche Bank, v kateri je uskupinjenje družbe Smurfit Kappa (po združitvi s skupino Jefferson Smurfit Group leta 2005) označeno kot prizadevanje za izboljšanje kakovosti njenih sredstev (25). Dodaja še, da je družba Smurfit Kappa v osmih od desetih let pred letom 2007, pa tudi v celotnem obdobju izkazovala neto povečanje in ne zmanjšanje svoje zmogljivosti za proizvodnjo kartona za embalažo v EGP (26). |
| --- | --- |

(97)

Nemčija trdi, da zapiranj zmogljivosti v industriji kartona za embalažo, na katera se sklicuje družba Smurfit Kappa, ni vodila želja po ponovni vzpostavitvi ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem na trgu, temveč so bila večinoma posledica zastarelih in neučinkovitih strojev. Med vzroki so bili (1) vse večja težnja strank po lažjem kartonu za embalažo, ki ga stari stroji ne morejo proizvajati, (2) manjša ekonomija obsega starejših strojev zaradi manjših proizvodnih zmogljivosti in (3) vse večja standardizacija širine reza strojev za proizvodnjo valovitega kartona na 2,5/2,8 m, kar pri nestandardiziranih strojih povzroči precejšen odpadek papirja, če se dobavi karton za embalažo drugačne širine (24). Poleg tega je družba Smurfit Kappa hkrati z zaprtjem nekaterih svojih obratov vložila tudi v novo zmogljivost v EGP. Nemčija se v okviru tega sklicuje na študijo Deutsche Bank, v kateri je uskupinjenje družbe Smurfit Kappa (po združitvi s skupino Jefferson Smurfit Group leta 2005) označeno kot prizadevanje za izboljšanje kakovosti njenih sredstev (25). Dodaja še, da je družba Smurfit Kappa v osmih od desetih let pred letom 2007, pa tudi v celotnem obdobju izkazovala neto povečanje in ne zmanjšanje svoje zmogljivosti za proizvodnjo kartona za embalažo v EGP (26).

| (98) | V študiji Deutsche Bank je tudi navedeno, da so bile vse tri načrtovane razširitve zmogljivosti v Evropi (Progroup, Mondi in SAICA), za katere se je vedelo leta 2007, potrebne za zadovoljitev pričakovanega povpraševanja v obdobju 2009–2012 in da bodo stopnje izkoriščenosti zmogljivosti kljub temu povečanju zmogljivosti ostale visoke. Nemčija opozarja, da študija Deutsche Bank in podatki svetovalne družbe Pöyry kažejo na več kot 90-odstotne stopnje izkoriščenosti zmogljivosti v sektorju v obdobju 2006–2008. Dalje, v študiji je rast BDP opredeljena kot ključno gonilo povpraševanja za industrijo valovitega kartona in kartona za embalažo, navedeno pa je tudi, da ocenjena 2,2- oziroma 2-odstotna stopnja rasti BDP za leti 2007 in 2008 potrjuje njihovo predvideno 2,9-odstotno SLSR (27) za obdobje 2006–2009. Podatki o količini leta 2007, ki jih je ocenila svetovalna družba Pöyry, kažejo 1,5-odstotno letno rast proizvodnje kartona za embalažo v Zahodni Evropi za obdobje 2005–2015 in 6,2-odstotno rast v Vzhodni Evropi za obdobje 2005–2010, ki se v obdobju 2010–2015 zmanjša na 3,8 %. Po mnenju Nemčije so obdobja zniževanja cen, dolga obdobja krepitve zmogljivosti in spremenljivo povpraševanje značilni za to ciklično panogo, zato jih ne bi smeli šteti za kazalnike strukturne presežne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(98)

V študiji Deutsche Bank je tudi navedeno, da so bile vse tri načrtovane razširitve zmogljivosti v Evropi (Progroup, Mondi in SAICA), za katere se je vedelo leta 2007, potrebne za zadovoljitev pričakovanega povpraševanja v obdobju 2009–2012 in da bodo stopnje izkoriščenosti zmogljivosti kljub temu povečanju zmogljivosti ostale visoke. Nemčija opozarja, da študija Deutsche Bank in podatki svetovalne družbe Pöyry kažejo na več kot 90-odstotne stopnje izkoriščenosti zmogljivosti v sektorju v obdobju 2006–2008. Dalje, v študiji je rast BDP opredeljena kot ključno gonilo povpraševanja za industrijo valovitega kartona in kartona za embalažo, navedeno pa je tudi, da ocenjena 2,2- oziroma 2-odstotna stopnja rasti BDP za leti 2007 in 2008 potrjuje njihovo predvideno 2,9-odstotno SLSR (27) za obdobje 2006–2009. Podatki o količini leta 2007, ki jih je ocenila svetovalna družba Pöyry, kažejo 1,5-odstotno letno rast proizvodnje kartona za embalažo v Zahodni Evropi za obdobje 2005–2015 in 6,2-odstotno rast v Vzhodni Evropi za obdobje 2005–2010, ki se v obdobju 2010–2015 zmanjša na 3,8 %. Po mnenju Nemčije so obdobja zniževanja cen, dolga obdobja krepitve zmogljivosti in spremenljivo povpraševanje značilni za to ciklično panogo, zato jih ne bi smeli šteti za kazalnike strukturne presežne zmogljivosti.

| (99) | Nemčija ugotavlja, da vsi dokazi, ki so bili na voljo ob razglasitvi odločbe za nično, prikazujejo pozitiven razvoj trga kartona za embalažo ob odločitvi za naložbo in po letu 2007 in da nič ni kazalo na ravnovesja na trgu kartona za embalažo. |
| --- | --- |

(99)

Nemčija ugotavlja, da vsi dokazi, ki so bili na voljo ob razglasitvi odločbe za nično, prikazujejo pozitiven razvoj trga kartona za embalažo ob odločitvi za naložbo in po letu 2007 in da nič ni kazalo na ravnovesja na trgu kartona za embalažo.

5.5   SPODBUJEVALNI UČINEK

| (100) | Nemčija meni, da glede na to, da na podlagi teh podatkov pragova glede tržnega deleža in zmogljivosti iz točke 68 Smernic nista presežena, ni potrebno podrobno preverjanje, ali ima pomoč spodbujevalni učinek. Opozarja, da se je ta spodbujevalni učinek ob sprejetju prvotne odločbe o odobritvi presojal samo na podlagi uradnih meril in da so bila vsa ta formalna merila izpolnjena. Takrat ni bilo treba predložiti celotnega poslovnega načrta, s katerim bi se dokazalo, da je bila pomoč dejansko ključna za odločitev o naložbi na območju, ki je upravičeno do pomoči, zato družba Progroup takrat ni pripravila takega podrobnega načrta. Nemčija kljub temu opozarja, da je generalni izvršni direktor in lastnik družbe Progroup potrdil, da je bila pomoč ključna za družbo Progroup pri izbiri Eisenhüttenstadta kot lokacije za njen naložbeni projekt Propapier PM2 in da bi v nasprotnem primeru vložili v [...]. Družba Progroup je svetovalno družbo Roland Berger Strategy Consultants zato zaprosila za primerjavo finančnega vidika izbire lokacije v [...] in lokacije v Eisenhüttenstadtu. |
| --- | --- |

(100)

Nemčija meni, da glede na to, da na podlagi teh podatkov pragova glede tržnega deleža in zmogljivosti iz točke 68 Smernic nista presežena, ni potrebno podrobno preverjanje, ali ima pomoč spodbujevalni učinek. Opozarja, da se je ta spodbujevalni učinek ob sprejetju prvotne odločbe o odobritvi presojal samo na podlagi uradnih meril in da so bila vsa ta formalna merila izpolnjena. Takrat ni bilo treba predložiti celotnega poslovnega načrta, s katerim bi se dokazalo, da je bila pomoč dejansko ključna za odločitev o naložbi na območju, ki je upravičeno do pomoči, zato družba Progroup takrat ni pripravila takega podrobnega načrta. Nemčija kljub temu opozarja, da je generalni izvršni direktor in lastnik družbe Progroup potrdil, da je bila pomoč ključna za družbo Progroup pri izbiri Eisenhüttenstadta kot lokacije za njen naložbeni projekt Propapier PM2 in da bi v nasprotnem primeru vložili v [...]. Družba Progroup je svetovalno družbo Roland Berger Strategy Consultants zato zaprosila za primerjavo finančnega vidika izbire lokacije v [...] in lokacije v Eisenhüttenstadtu.

| (101) | V poročilu družbe Roland Berger iz leta 2013 je navedeno, da je bil namen naložbe okrepiti [...] družbe Progroup. [...] se šteje za boljšo lokacijo, saj [...]. Druge prednosti [...] lokacije so: cenejši [...], cenejši [...], nižji [...] in [...] (28). Kot je razvidno iz poročila, je odločitev za Eisenhüttenstadt povzročila dodatne letne stroške v višini od [...] milijonov EUR do [...] milijonov EUR v primerjavi z [...]. Diskontirane stroškovne prednosti so skupaj znašale med [...] milijoni EUR in [...] milijoni EUR. Del teh dodatnih stroškov se je izravnal z nepovratnimi sredstvi in pričakovanimi [...]. Eisenhüttenstadt je ponujal tudi možnost prihodnje širitve (stroški zemljišča so bili nižji, zagotovljena je bila dobava vode, načrtovana elektrarna pa bi dobavljala paro). |
| --- | --- |

(101)

V poročilu družbe Roland Berger iz leta 2013 je navedeno, da je bil namen naložbe okrepiti [...] družbe Progroup. [...] se šteje za boljšo lokacijo, saj [...]. Druge prednosti [...] lokacije so: cenejši [...], cenejši [...], nižji [...] in [...] (28). Kot je razvidno iz poročila, je odločitev za Eisenhüttenstadt povzročila dodatne letne stroške v višini od [...] milijonov EUR do [...] milijonov EUR v primerjavi z [...]. Diskontirane stroškovne prednosti so skupaj znašale med [...] milijoni EUR in [...] milijoni EUR. Del teh dodatnih stroškov se je izravnal z nepovratnimi sredstvi in pričakovanimi [...]. Eisenhüttenstadt je ponujal tudi možnost prihodnje širitve (stroški zemljišča so bili nižji, zagotovljena je bila dobava vode, načrtovana elektrarna pa bi dobavljala paro).

| (102) | Nemčija trdi, da je bila naložbena pomoč ravno dovolj visoka za izravnavo stroškovnih slabosti – lokacije v regiji z omejenimi možnostmi Brandenburg-Nordost – v primeru uspešne splošne strategije [...]. Prav tako trdi, da je družba Progroup na podlagi tega sprejela poslovno odločitev za naložbo v Eisenhüttenstadtu, zato je naložbena pomoč družbi Progroup zagotovila potrebno spodbudo, da je kot lokacijo za obrat Propapier PM2 izbrala Eisenhüttenstadt in ne lokacije v [...]. |
| --- | --- |

(102)

Nemčija trdi, da je bila naložbena pomoč ravno dovolj visoka za izravnavo stroškovnih slabosti – lokacije v regiji z omejenimi možnostmi Brandenburg-Nordost – v primeru uspešne splošne strategije [...]. Prav tako trdi, da je družba Progroup na podlagi tega sprejela poslovno odločitev za naložbo v Eisenhüttenstadtu, zato je naložbena pomoč družbi Progroup zagotovila potrebno spodbudo, da je kot lokacijo za obrat Propapier PM2 izbrala Eisenhüttenstadt in ne lokacije v [...].

5.6   PRISPEVEK K REGIONALNEMU RAZVOJU

| (103) | Nemčija pojasnjuje, da se naložbeni projekt Propapier PM2 sklada s strategijo podpiranja razvoja strokovnega sektorja papirništva v zvezni deželi Brandenburg. Papirništvo je eno od strokovnih področij, opredeljenih v koalicijski pogodbi za četrto volilno obdobje 2004–2009 za zvezno deželo Brandenburg (29). |
| --- | --- |

(103)

Nemčija pojasnjuje, da se naložbeni projekt Propapier PM2 sklada s strategijo podpiranja razvoja strokovnega sektorja papirništva v zvezni deželi Brandenburg. Papirništvo je eno od strokovnih področij, opredeljenih v koalicijski pogodbi za četrto volilno obdobje 2004–2009 za zvezno deželo Brandenburg (29).

| (104) | V dokumentu iz leta 2007, ki ga je svetovalna družba Pöyry predložila na zahtevo ministrstva za gospodarstvo zvezne dežele Brandenburg (30), je navedeno, da se je ob sprejetju nične odločbe na splošno pričakoval pozitiven razvoj strokovnega znanja v papirništvu. Čeprav ni bilo ugotovljenih posebnih novih načrtov naložb v papirništvo (razen Propapier PM2), je obstajala jasna možnost za povečanje zmogljivosti ali razširitev ali povečanje proizvodnega portfelja uveljavljenih podjetij. |
| --- | --- |

(104)

V dokumentu iz leta 2007, ki ga je svetovalna družba Pöyry predložila na zahtevo ministrstva za gospodarstvo zvezne dežele Brandenburg (30), je navedeno, da se je ob sprejetju nične odločbe na splošno pričakoval pozitiven razvoj strokovnega znanja v papirništvu. Čeprav ni bilo ugotovljenih posebnih novih načrtov naložb v papirništvo (razen Propapier PM2), je obstajala jasna možnost za povečanje zmogljivosti ali razširitev ali povečanje proizvodnega portfelja uveljavljenih podjetij.

| (105) | Nemčija poudarja, da je bila naložba izvedena v regiji z zelo omejenimi možnostmi: v letu 2004 je BDP na prebivalca v regiji Brandenburg-Nordost znašal 76,3 % povprečja EU-27, stopnja brezposelnosti pa je bila leta 2005 19,8-odstotna, kar znaša 220 % povprečja EU-27 in 178 % nemškega povprečja. Eisenhüttenstadt je del območja regionalne rasti (regionale Wachstumskern – RWK) Frankfurt (na Odri)/Eisenhüttenstadt, ki je leta 2006 v primerjavi z letom 1998 evidentiralo 15-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih, ki plačujejo prispevke za socialno varnost, kar v absolutnem smislu pomeni 7  573 manj zaposlenih. |
| --- | --- |

(105)

Nemčija poudarja, da je bila naložba izvedena v regiji z zelo omejenimi možnostmi: v letu 2004 je BDP na prebivalca v regiji Brandenburg-Nordost znašal 76,3 % povprečja EU-27, stopnja brezposelnosti pa je bila leta 2005 19,8-odstotna, kar znaša 220 % povprečja EU-27 in 178 % nemškega povprečja. Eisenhüttenstadt je del območja regionalne rasti (regionale Wachstumskern – RWK) Frankfurt (na Odri)/Eisenhüttenstadt, ki je leta 2006 v primerjavi z letom 1998 evidentiralo 15-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih, ki plačujejo prispevke za socialno varnost, kar v absolutnem smislu pomeni 7  573 manj zaposlenih.

| (106) | Nemčija trdi, da je bilo predvideno, da bo naložba družbe Propapier pomembno pripomogla k diverzifikaciji monostrukturnega gospodarstva regije, ki je močno odvisno od jeklarstva (Arcelor), tega pa ogrožajo pobude za racionalizacijo. Sklicuje se na dejstvo, da je bilo v Eisenhüttenstadtu od leta 2003 izgubljenih na stotine delovnih mest v jeklarstvu. |
| --- | --- |

(106)

Nemčija trdi, da je bilo predvideno, da bo naložba družbe Propapier pomembno pripomogla k diverzifikaciji monostrukturnega gospodarstva regije, ki je močno odvisno od jeklarstva (Arcelor), tega pa ogrožajo pobude za racionalizacijo. Sklicuje se na dejstvo, da je bilo v Eisenhüttenstadtu od leta 2003 izgubljenih na stotine delovnih mest v jeklarstvu.

| (107) | Nemčija opozarja tudi na potencialne koristi naložbe v obrat Propapier PM2 v smislu razširitve verige dodane vrednosti (npr. naložbe v obrate za proizvodnjo valovitega kartona, v embalažno industrijo itd.). |
| --- | --- |

(107)

Nemčija opozarja tudi na potencialne koristi naložbe v obrat Propapier PM2 v smislu razširitve verige dodane vrednosti (npr. naložbe v obrate za proizvodnjo valovitega kartona, v embalažno industrijo itd.).

| (108) | Nemčija meni, da ustanovitev 150 visokokakovostnih neposrednih delovnih mest (od katerih jih je bilo leta 2012 82 % v regiji) in približno 450 posrednih delovnih mest zelo spodbudno vpliva na razvoj Brandenburga, ki je regija z zelo omejenimi možnostmi. Opozarja tudi na obsežne dejavnosti usposabljanja (31) za lokalne delavce in sodelovanje s tehniško univerzo v Cottbusu. Dejavnosti usposabljanja zvišujejo raven usposobljenosti delavcev v regiji, za katero je značilno pomanjkanje strokovno usposobljenih delavcev, in tako potencialno privabljajo druge vlagatelje. Nemčija še dodaja, da povpraševanje po usposobljenih delavcih regionalne izobraževalne ustanove vodi k oblikovanju posebnih programov usposabljanja. |
| --- | --- |

(108)

Nemčija meni, da ustanovitev 150 visokokakovostnih neposrednih delovnih mest (od katerih jih je bilo leta 2012 82 % v regiji) in približno 450 posrednih delovnih mest zelo spodbudno vpliva na razvoj Brandenburga, ki je regija z zelo omejenimi možnostmi. Opozarja tudi na obsežne dejavnosti usposabljanja (31) za lokalne delavce in sodelovanje s tehniško univerzo v Cottbusu. Dejavnosti usposabljanja zvišujejo raven usposobljenosti delavcev v regiji, za katero je značilno pomanjkanje strokovno usposobljenih delavcev, in tako potencialno privabljajo druge vlagatelje. Nemčija še dodaja, da povpraševanje po usposobljenih delavcih regionalne izobraževalne ustanove vodi k oblikovanju posebnih programov usposabljanja.

| (109) | Nemčija poudarja visoko inovativnost stroja v obratu Propapier PM2, ki prvi na svetu proizvaja zelo lahek karton za embalažo in bo Eisenhüttenstadtu pomagal, da se v panogi uveljavi kot središče znanja in izkušenj. |
| --- | --- |

(109)

Nemčija poudarja visoko inovativnost stroja v obratu Propapier PM2, ki prvi na svetu proizvaja zelo lahek karton za embalažo in bo Eisenhüttenstadtu pomagal, da se v panogi uveljavi kot središče znanja in izkušenj.

| (110) | Nemčija izpodbija trditve družbe Smurfit Kappa in trdi, da družba Progroup ob ustanovitvi papirnice Propapier PM2 ni zmanjšala števila zaposlenih. Prav tako zatrjuje, da je bil papirniški stroj sestavljen v Eisenhüttenstadtu in da so bili samo nekateri sestavni deli proizvedeni zunaj Nemčije. |
| --- | --- |

(110)

Nemčija izpodbija trditve družbe Smurfit Kappa in trdi, da družba Progroup ob ustanovitvi papirnice Propapier PM2 ni zmanjšala števila zaposlenih. Prav tako zatrjuje, da je bil papirniški stroj sestavljen v Eisenhüttenstadtu in da so bili samo nekateri sestavni deli proizvedeni zunaj Nemčije.

| (111) | Nemčija poudarja tudi pomen dolgotrajnosti naložbe za trajnostni razvoj regije. Kot navaja, je bila zaveza družbe Progroup že od prvotnega načrtovanja zasnovana kot dolgoročni projekt v okviru njenega vertikalnega povezovanja in vzhodnoevropske strategije, zato bo naložba v obrat Propapier PM2 tudi dolgoročno zagotavljala pozitivne učinke. |
| --- | --- |

(111)

Nemčija poudarja tudi pomen dolgotrajnosti naložbe za trajnostni razvoj regije. Kot navaja, je bila zaveza družbe Progroup že od prvotnega načrtovanja zasnovana kot dolgoročni projekt v okviru njenega vertikalnega povezovanja in vzhodnoevropske strategije, zato bo naložba v obrat Propapier PM2 tudi dolgoročno zagotavljala pozitivne učinke.

| (112) | Dodaja, da naložba v obrat Propapier PM2 pripomore tudi k višjemu življenjskemu standardu v regiji: plače, ki jih je družba Propapier izplačevala v Brandenburgu, so bile redno višje od povprečnih bruto plač in prejemkov v tej zvezni deželi, ki so v letu 2008 znašale 22  932 EUR. To prispeva k višjemu BDP na prebivalca in torej k pozitivnemu razvoju regije. Nemčija še dodaja, da pričakovani prihodki od naložbe družbe Propapier in ustvarjanje novih delovnih mest vodijo do višjih davčnih prihodkov za regijo, s čimer omogočajo nadaljnje državne naložbe, kar prispeva tudi k družbeno-gospodarskemu razvoju regije. |
| --- | --- |

(112)

Dodaja, da naložba v obrat Propapier PM2 pripomore tudi k višjemu življenjskemu standardu v regiji: plače, ki jih je družba Propapier izplačevala v Brandenburgu, so bile redno višje od povprečnih bruto plač in prejemkov v tej zvezni deželi, ki so v letu 2008 znašale 22  932 EUR. To prispeva k višjemu BDP na prebivalca in torej k pozitivnemu razvoju regije. Nemčija še dodaja, da pričakovani prihodki od naložbe družbe Propapier in ustvarjanje novih delovnih mest vodijo do višjih davčnih prihodkov za regijo, s čimer omogočajo nadaljnje državne naložbe, kar prispeva tudi k družbeno-gospodarskemu razvoju regije.

5.7   NEGATIVNI UČINKI

| (113) | Nemčija poudarja, da pomoč ni povzročila presežne zmogljivosti v sektorju. Komisija je po sprejetju nične odločbe odobrila več drugih ukrepov državne pomoči v panogi papirja (32), za katere je morala pri izračunu povečanja zmogljivosti na zadevnem trgu upoštevati zmogljivost, ustvarjeno z naložbo družbe Propapier. Nemčija trdi, da Komisija teh ukrepov ne bi odobrila, če bi bila za panogo značilna velika presežna zmogljivost. |
| --- | --- |

(113)

Nemčija poudarja, da pomoč ni povzročila presežne zmogljivosti v sektorju. Komisija je po sprejetju nične odločbe odobrila več drugih ukrepov državne pomoči v panogi papirja (32), za katere je morala pri izračunu povečanja zmogljivosti na zadevnem trgu upoštevati zmogljivost, ustvarjeno z naložbo družbe Propapier. Nemčija trdi, da Komisija teh ukrepov ne bi odobrila, če bi bila za panogo značilna velika presežna zmogljivost.

| (114) | Nemčija navaja, da bi bil novi obrat brez državne pomoči vseeno zgrajen, samo drugje. Ker se na zadevnem trgu (EGP) uvedena zmogljivost za proizvodnjo kartona za embalažo ne bi razlikovala, če bi bila pomoč dodeljena ali ne, sklepa, da pomoč ne more imeti negativnih učinkov na konkurenco. Zato ni mogoče šteti, da je pomoč povzročila izgubo delovnih mest na lokacijah konkurenčnih podjetij, kot je trdila družba Smurfit Kappa, temveč je bila prej vzrok za ustvarjanje delovnih mest v zvezni deželi Brandenburg. |
| --- | --- |

(114)

Nemčija navaja, da bi bil novi obrat brez državne pomoči vseeno zgrajen, samo drugje. Ker se na zadevnem trgu (EGP) uvedena zmogljivost za proizvodnjo kartona za embalažo ne bi razlikovala, če bi bila pomoč dodeljena ali ne, sklepa, da pomoč ne more imeti negativnih učinkov na konkurenco. Zato ni mogoče šteti, da je pomoč povzročila izgubo delovnih mest na lokacijah konkurenčnih podjetij, kot je trdila družba Smurfit Kappa, temveč je bila prej vzrok za ustvarjanje delovnih mest v zvezni deželi Brandenburg.

| (115) | Nemčija dodaja, da je za evropski trg kartona za embalažo značilen prevladujoč konkurent, družba Smurfit Kappa, s katerim se mora kosati veliko manjših dobaviteljev, vključno z družbo Progroup. Družba Smurfit Kappa je daleč največji udeleženec na trgu, ki izvaja agresivno strategijo s prevzemanjem številnih konkurentov. Nasprotno pa je Progroup majhen akter na trgu, ki je osredotočen na organsko rast in ne na prevzemanje konkurentov. Nemčija zato trdi, da ker izdelki obrata Propapier PM2 neposredno konkurirajo ponudbi družbe Smurfit Kappa, bo naložba družbe Propapier PM2 pripomogla k zmanjšanju prevlade tega udeleženca na trgu in povečanju konkurence na trgu kartona za embalažo kot celote. |
| --- | --- |

(115)

Nemčija dodaja, da je za evropski trg kartona za embalažo značilen prevladujoč konkurent, družba Smurfit Kappa, s katerim se mora kosati veliko manjših dobaviteljev, vključno z družbo Progroup. Družba Smurfit Kappa je daleč največji udeleženec na trgu, ki izvaja agresivno strategijo s prevzemanjem številnih konkurentov. Nasprotno pa je Progroup majhen akter na trgu, ki je osredotočen na organsko rast in ne na prevzemanje konkurentov. Nemčija zato trdi, da ker izdelki obrata Propapier PM2 neposredno konkurirajo ponudbi družbe Smurfit Kappa, bo naložba družbe Propapier PM2 pripomogla k zmanjšanju prevlade tega udeleženca na trgu in povečanju konkurence na trgu kartona za embalažo kot celote.

6.   OCENA UKREPA

6.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (116) | Finančno podporo iz ukrepa je Nemčija dodelila v obliki premije za naložbe, financirala pa se je iz javnih sredstev. Zato se lahko šteje, da jo dodeljuje država članica iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(116)

Finančno podporo iz ukrepa je Nemčija dodelila v obliki premije za naložbe, financirala pa se je iz javnih sredstev. Zato se lahko šteje, da jo dodeljuje država članica iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU.

| (117) | Ker je bila pomoč dodeljena eni družbi, in sicer družbi Propapier, je ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(117)

Ker je bila pomoč dodeljena eni družbi, in sicer družbi Propapier, je ukrep selektiven.

| (118) | Finančna podpora, dodeljena družbi Propapier, je to razbremenila stroškov, ki bi jih običajno morala kriti, zato je imela gospodarsko prednost pred konkurenti. |
| --- | --- |

(118)

Finančna podpora, dodeljena družbi Propapier, je to razbremenila stroškov, ki bi jih običajno morala kriti, zato je imela gospodarsko prednost pred konkurenti.

| (119) | Finančna podpora nemških organov je bila dodeljena za naložbo v proizvodnjo različnih vrst kartona za embalažo. Ker se s temi proizvodi trguje med državami članicami, lahko dodeljena pomoč vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(119)

Finančna podpora nemških organov je bila dodeljena za naložbo v proizvodnjo različnih vrst kartona za embalažo. Ker se s temi proizvodi trguje med državami članicami, lahko dodeljena pomoč vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco.

| (120) | Komisija zato v okviru te predhodne ocene ugotavlja, da ukrep pomeni državno pomoč za družbo Propapier v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(120)

Komisija zato v okviru te predhodne ocene ugotavlja, da ukrep pomeni državno pomoč za družbo Propapier v smislu člena 107(1) PDEU.

6.2   ZAKONITOST UKREPA POMOČI

| (121) | Države članice morajo v skladu s členom 108(3) PDEU priglasiti vse ukrepe pomoči, preden jih začnejo izvajati, razen če so zajeti s skupinsko izjemo. Čeprav je bila pomoč dodeljena v okviru sheme regionalne pomoči, dodeljene na podlagi skupinske izjeme XR 6/2007 (glej uvodni izjavi 35 in 36 zgoraj), je izključena s področja uporabe zadevne uredbe o skupinski izjemi, tj. Uredbe (ES) št. 1628/2006 (33), saj je presegla veljavni prag za posamično priglasitev (v tem primeru 22,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

(121)

Države članice morajo v skladu s členom 108(3) PDEU priglasiti vse ukrepe pomoči, preden jih začnejo izvajati, razen če so zajeti s skupinsko izjemo. Čeprav je bila pomoč dodeljena v okviru sheme regionalne pomoči, dodeljene na podlagi skupinske izjeme XR 6/2007 (glej uvodni izjavi 35 in 36 zgoraj), je izključena s področja uporabe zadevne uredbe o skupinski izjemi, tj. Uredbe (ES) št. 1628/2006 (33), saj je presegla veljavni prag za posamično priglasitev (v tem primeru 22,5 milijona EUR).

| (122) | Nemčija je s priglasitvijo ukrepa pomoči v letu 2007 izpolnila veljavno zahtevo za posamično priglasitev iz člena 7(e) Uredbe (ES) št. 1628/2006. Ker pa je bila prvotna odločba Komisije razglašena za nično in ker je bila pomoč izplačana, preden je Splošno sodišče odločilo o razveljavitveni tožbi, ki jo je vložila družba Smurfit Kappa, je treba šteti, da je bila pomoč dodeljena nezakonito. |
| --- | --- |

(122)

Nemčija je s priglasitvijo ukrepa pomoči v letu 2007 izpolnila veljavno zahtevo za posamično priglasitev iz člena 7(e) Uredbe (ES) št. 1628/2006. Ker pa je bila prvotna odločba Komisije razglašena za nično in ker je bila pomoč izplačana, preden je Splošno sodišče odločilo o razveljavitveni tožbi, ki jo je vložila družba Smurfit Kappa, je treba šteti, da je bila pomoč dodeljena nezakonito.

| (123) | Ker predlagana pomoč presega prag za posamično priglasitev iz člena 7(e) Uredbe (ES) št. 1628/2006, bo Komisija ukrep ocenila na podlagi Smernic. |
| --- | --- |

(123)

Ker predlagana pomoč presega prag za posamično priglasitev iz člena 7(e) Uredbe (ES) št. 1628/2006, bo Komisija ukrep ocenila na podlagi Smernic.

6.3   UPOŠTEVNO OBDOBJE ZA OCENO IN POSTOPEK, KI SE UPORABLJA

| (124) | Kot je Komisija pojasnila v uvodnih izjavah od 47 do 50 sklepa o začetku postopka, mora v skladu s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-304/08 predhodna ponovna ocena ukrepa pomoči, ki jo izvede Komisija, načeloma temeljiti na okoliščinah, ki so obstajale ob sprejetju nične odločbe. Ker mora Komisije ponovno sprejeti sklep brez napake, ki jo je Splošno sodišče ugotovilo v zgoraj navedeni sodbi, lahko upošteva samo dejstva, poročila in druge podatke, ki bi ji bili lahko na voljo pred sprejetjem prvotne odločbe o združljivosti ukrepa (34). |
| --- | --- |

(124)

Kot je Komisija pojasnila v uvodnih izjavah od 47 do 50 sklepa o začetku postopka, mora v skladu s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-304/08 predhodna ponovna ocena ukrepa pomoči, ki jo izvede Komisija, načeloma temeljiti na okoliščinah, ki so obstajale ob sprejetju nične odločbe. Ker mora Komisije ponovno sprejeti sklep brez napake, ki jo je Splošno sodišče ugotovilo v zgoraj navedeni sodbi, lahko upošteva samo dejstva, poročila in druge podatke, ki bi ji bili lahko na voljo pred sprejetjem prvotne odločbe o združljivosti ukrepa (34).

| (125) | V tem primeru se je po sprejetju nične odločbe 2. aprila 2008 obseg naložbenega projekta zmanjšal, zaradi česar so se znižali upravičeni stroški, pomoč, ki je bila nazadnje dodeljena, pa ustrezno zmanjšala. Čeprav bo Komisija sprejela sklep o izvedenem ukrepu pomoči ob upoštevanju dejstva, da sta se vrednost upravičenih stroškov in pomoč, ki jo je Nemčija dodelila družbi Propapier, zmanjšali, bo svojo oceno utemeljila na informacijah, ki bi lahko bile na voljo v času razglasitve za nično odločbo, in tako uporabila takrat veljavni pravni okvir državnih pomoči. Načeloma mora Komisija v primeru regionalne pomoči za velike naložbene projekte sklep sprejeti pred dejansko izvedbo naložbe na podlagi domnev o podatkih o trgu in prihodnjem razvoju. Odobrena višina pomoči se pozneje ne prilagaja, če se čez nekaj let trg razvija v drugo smer, kot se je predvidevalo ob sprejetju sklepa Komisije. |
| --- | --- |

(125)

V tem primeru se je po sprejetju nične odločbe 2. aprila 2008 obseg naložbenega projekta zmanjšal, zaradi česar so se znižali upravičeni stroški, pomoč, ki je bila nazadnje dodeljena, pa ustrezno zmanjšala. Čeprav bo Komisija sprejela sklep o izvedenem ukrepu pomoči ob upoštevanju dejstva, da sta se vrednost upravičenih stroškov in pomoč, ki jo je Nemčija dodelila družbi Propapier, zmanjšali, bo svojo oceno utemeljila na informacijah, ki bi lahko bile na voljo v času razglasitve za nično odločbo, in tako uporabila takrat veljavni pravni okvir državnih pomoči. Načeloma mora Komisija v primeru regionalne pomoči za velike naložbene projekte sklep sprejeti pred dejansko izvedbo naložbe na podlagi domnev o podatkih o trgu in prihodnjem razvoju. Odobrena višina pomoči se pozneje ne prilagaja, če se čez nekaj let trg razvija v drugo smer, kot se je predvidevalo ob sprejetju sklepa Komisije.

| (126) | Postopek za sprejetje novega sklepa se lahko nadaljuje v točki, na kateri je nastala nezakonitost (35). Sodišče je v okviru discipline na področju državnih pomoči razsodilo, da če je analiza, ki jo je Komisija izvedla v prejšnjem sklepu, pomanjkljiva, tako da je navedeni sklep nezakonit, je mogoče postopek za nadomestitev navedenega sklepa nadaljevati na navedeni točki in na podlagi nove analize že izvedene proučitve (36). |
| --- | --- |

(126)

Postopek za sprejetje novega sklepa se lahko nadaljuje v točki, na kateri je nastala nezakonitost (35). Sodišče je v okviru discipline na področju državnih pomoči razsodilo, da če je analiza, ki jo je Komisija izvedla v prejšnjem sklepu, pomanjkljiva, tako da je navedeni sklep nezakonit, je mogoče postopek za nadomestitev navedenega sklepa nadaljevati na navedeni točki in na podlagi nove analize že izvedene proučitve (36).

6.4   ZDRUŽLJIVOST S SPLOŠNIMI DOLOČBAMI SMERNIC

| (127) | Ob sprejetju nične odločbe leta 2008 je bila regija Brandenburg-Nordost upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(127)

Ob sprejetju nične odločbe leta 2008 je bila regija Brandenburg-Nordost upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU.

| (128) | Priglašena pomoč naj bi bila dodeljena za začetno naložbo, kot je opredeljena v oddelku 4.1 Smernic, upravičeni stroški pa zajemajo stroške zgradb in obrata/strojev v skladu z oddelkom 4.2 Smernic (glej uvodno izjavo 30 zgoraj). Nemčija je potrdila, da bodo neopredmetena sredstva izpolnjevala pogoje iz točke 56 Smernic (glej uvodno izjavo 31 zgoraj). |
| --- | --- |

(128)

Priglašena pomoč naj bi bila dodeljena za začetno naložbo, kot je opredeljena v oddelku 4.1 Smernic, upravičeni stroški pa zajemajo stroške zgradb in obrata/strojev v skladu z oddelkom 4.2 Smernic (glej uvodno izjavo 30 zgoraj). Nemčija je potrdila, da bodo neopredmetena sredstva izpolnjevala pogoje iz točke 56 Smernic (glej uvodno izjavo 31 zgoraj).

| (129) | Lastni prispevek upravičenca k upravičenim stroškom brez pomoči je nad 25-odstotnim pragom, ki se zahteva v skladu z oddelkom 4.1 Smernic (glej uvodno izjavo 34 zgoraj). |
| --- | --- |

(129)

Lastni prispevek upravičenca k upravičenim stroškom brez pomoči je nad 25-odstotnim pragom, ki se zahteva v skladu z oddelkom 4.1 Smernic (glej uvodno izjavo 34 zgoraj).

| (130) | Pravila o formalnem spodbujevalnem učinku iz točke 38 Smernic so bila upoštevana: kar zadeva prvotno predvideno neposredno subvencijo, je upravičenec za pomoč zaprosil 15. maja 2007, nemški organi pa so 24. maja 2007, preden so se decembra 2007 začela dela pri projektu, pisno potrdili, da projekt s pridržkom končnega rezultata natančne preveritve izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene z zadevno shemo. |
| --- | --- |

(130)

Pravila o formalnem spodbujevalnem učinku iz točke 38 Smernic so bila upoštevana: kar zadeva prvotno predvideno neposredno subvencijo, je upravičenec za pomoč zaprosil 15. maja 2007, nemški organi pa so 24. maja 2007, preden so se decembra 2007 začela dela pri projektu, pisno potrdili, da projekt s pridržkom končnega rezultata natančne preveritve izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene z zadevno shemo.

| (131) | Skupni znesek pomoči je bil na koncu dodeljen v obliki premije za naložbe, ki se samodejno plača, če so izpolnjena objektivna merila, določena z zadevno pravno podlago (shema pomoči skupinskih izjem, XR 6/2007). Za to premijo za naložbe se ne zahtevata predhodna vloga za pomoč in pisno potrdilo, da projekt načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti. V skladu s sprotno opombo 41 Smernic v primeru pomoči, dodeljene v skladu z odobrenimi shemami davčne pomoči, kjer je davčna oprostitev ali znižanje odobreno avtomatično za upravičene stroške brez vsake diskrecije s strani organov, državam članicam ni treba pisno potrditi, da s pridržkom natančne preveritve projekt pred začetkom del pri projektu načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v shemi. |
| --- | --- |

(131)

Skupni znesek pomoči je bil na koncu dodeljen v obliki premije za naložbe, ki se samodejno plača, če so izpolnjena objektivna merila, določena z zadevno pravno podlago (shema pomoči skupinskih izjem, XR 6/2007). Za to premijo za naložbe se ne zahtevata predhodna vloga za pomoč in pisno potrdilo, da projekt načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti. V skladu s sprotno opombo 41 Smernic v primeru pomoči, dodeljene v skladu z odobrenimi shemami davčne pomoči, kjer je davčna oprostitev ali znižanje odobreno avtomatično za upravičene stroške brez vsake diskrecije s strani organov, državam članicam ni treba pisno potrditi, da s pridržkom natančne preveritve projekt pred začetkom del pri projektu načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v shemi.

| (132) | Nemčija je potrdila, da naj bi se naložba v regiji, ki prejema pomoč, ohranila še vsaj pet let po njenem zaključku (oddelek 4.1 Smernic). |
| --- | --- |

(132)

Nemčija je potrdila, da naj bi se naložba v regiji, ki prejema pomoč, ohranila še vsaj pet let po njenem zaključku (oddelek 4.1 Smernic).

| (133) | Potrdila je tudi, da naj bi se upoštevala pravila o kumulaciji pomoči (oddelek 4.4 Smernic). |
| --- | --- |

(133)

Potrdila je tudi, da naj bi se upoštevala pravila o kumulaciji pomoči (oddelek 4.4 Smernic).

| (134) | Komisija zato meni, da je na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo pred sprejetjem nične odločbe, ukrep pomoči skladen s standardnimi merili o združljivosti iz Smernic. |
| --- | --- |

(134)

Komisija zato meni, da je na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo pred sprejetjem nične odločbe, ukrep pomoči skladen s standardnimi merili o združljivosti iz Smernic.

6.5   ZDRUŽLJIVOST Z DOLOČBAMI SMERNIC O POMOČI ZA VELIKE NALOŽBENE PROJEKTE

| (135) | Ker je bila pomoč dodeljena za velik naložbeni projekt, mora Komisija proučiti tudi njeno skladnost s posebnimi zahtevami za regionalno pomoč za velike naložbene projekte, ki so določene v točki 4.3 Smernic. |
| --- | --- |

(135)

Ker je bila pomoč dodeljena za velik naložbeni projekt, mora Komisija proučiti tudi njeno skladnost s posebnimi zahtevami za regionalno pomoč za velike naložbene projekte, ki so določene v točki 4.3 Smernic.

6.5.1   INTENZIVNOST POMOČI (TOČKA 67 SMERNIC)

| (136) | S priglašenimi upravičenimi izdatki v višini 58 6 7 22  900 EUR v diskontirani vrednosti in standardno zgornjo mejo regionalne pomoči, to je 30 % BED, ki velja v regiji Brandenburg-Nordost, prilagojena največja intenzivnost pomoči, dovoljena v skladu s točko 67 Smernic, znaša 12,30 % BED. |
| --- | --- |

(136)

S priglašenimi upravičenimi izdatki v višini 58 6 7 22  900 EUR v diskontirani vrednosti in standardno zgornjo mejo regionalne pomoči, to je 30 % BED, ki velja v regiji Brandenburg-Nordost, prilagojena največja intenzivnost pomoči, dovoljena v skladu s točko 67 Smernic, znaša 12,30 % BED.

| (137) | Nemčija je po sprejetju nične odločbe Komisiji sporočila, da so se upravičeni stroški ustrezno znižali, ker je bila naložba v elektrarno izključena iz subvencioniranega projekta. Če bi se za znižane upravičene stroške uporabil mehanizem zmanjšanja iz člena 67 Smernic, bi se največja intenzivnost pomoči povečala. Vendar je upravičenec začel dela pri projektu po scenariju, po katerem je bila priglašena intenzivnost pomoči 12,30 % BED, ki jo je Komisija pozneje odobrila. Zato je mogoče ugotoviti, da je bila prvotno odobrena intenzivnost pomoči zadostna spodbuda za odločitev za naložbo in da povečanje intenzivnosti pomoči ne bi imelo dodatnega spodbujevalnega učinka (37). |
| --- | --- |

(137)

Nemčija je po sprejetju nične odločbe Komisiji sporočila, da so se upravičeni stroški ustrezno znižali, ker je bila naložba v elektrarno izključena iz subvencioniranega projekta. Če bi se za znižane upravičene stroške uporabil mehanizem zmanjšanja iz člena 67 Smernic, bi se največja intenzivnost pomoči povečala. Vendar je upravičenec začel dela pri projektu po scenariju, po katerem je bila priglašena intenzivnost pomoči 12,30 % BED, ki jo je Komisija pozneje odobrila. Zato je mogoče ugotoviti, da je bila prvotno odobrena intenzivnost pomoči zadostna spodbuda za odločitev za naložbo in da povečanje intenzivnosti pomoči ne bi imelo dodatnega spodbujevalnega učinka (37).

| (138) | Pomoč v višini 5 0 5 59  153 EUR v nominalni vrednosti, kar ustreza 4 4 1 72  973 EUR v sedanji vrednosti, je bila družbi Propapier izplačana za zmanjšani naložbeni projekt. To ustreza intenzivnosti pomoči 12,51 % BED, tako da presega največji dovoljeni BED, ki je 12,30 %. Vendar je Nemčija potrdila, da je preveč izplačana pomoč vključno z obrestmi v skupnem znesku 1 0 99  539 EUR, družba Propapier povrnila. Pomoč, ki je ostala upravičencu, tako ne presega 4 3 4 15  903 EUR, to je 12,30 % BED znižanih upravičenih stroškov naložbenega projekta. Na podlagi tega je mogoče ugotoviti, da je dodeljeni znesek pomoči v skladu s točko 67 Smernic. |
| --- | --- |

(138)

Pomoč v višini 5 0 5 59  153 EUR v nominalni vrednosti, kar ustreza 4 4 1 72  973 EUR v sedanji vrednosti, je bila družbi Propapier izplačana za zmanjšani naložbeni projekt. To ustreza intenzivnosti pomoči 12,51 % BED, tako da presega največji dovoljeni BED, ki je 12,30 %. Vendar je Nemčija potrdila, da je preveč izplačana pomoč vključno z obrestmi v skupnem znesku 1 0 99  539 EUR, družba Propapier povrnila. Pomoč, ki je ostala upravičencu, tako ne presega 4 3 4 15  903 EUR, to je 12,30 % BED znižanih upravičenih stroškov naložbenega projekta. Na podlagi tega je mogoče ugotoviti, da je dodeljeni znesek pomoči v skladu s točko 67 Smernic.

| (139) | Komisija je v sklepu o začetku postopka o državni pomoči SA.36147 (C 30/10) (38) izrazila pomisleke glede morebitnega obstoja enotnega naložbenega projekta v smislu točke 60 Smernic med naložbo v papirnico družbe Propapier in več infrastrukturnimi ukrepi, ki so jih izvedli javni organi na industrijskem območju, na katerem je bila izvedena naložba družbe Propapier. Zato je v sklepu o začetku postopka o regionalni pomoči za naložbo SA.23827 (2013/C) – Nemčija – LIP – Propapier PM 2 GmbH navedla, da bo treba, če po formalnem postopku preiskave o državni pomoči SA.36147 (C 30/10) – Nemčija – Domnevna infrastrukturna pomoč za Propapier PM2 ugotovi, da so skupaj z naložbo v papirnico družbe Propapier enoten naložbeni projekt tvorile še druge naložbe, ki se jim je dodelila pomoč, ali da je bila družbi Propapier dodeljena dodatna pomoč v obliki infrastrukturnih ukrepov, oceniti skladnost regionalne pomoči za naložbe družbi Propapier s točko 67 Smernic ob upoštevanju združenega svežnja pomoči. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je v sklepu o začetku postopka o državni pomoči SA.36147 (C 30/10) (38) izrazila pomisleke glede morebitnega obstoja enotnega naložbenega projekta v smislu točke 60 Smernic med naložbo v papirnico družbe Propapier in več infrastrukturnimi ukrepi, ki so jih izvedli javni organi na industrijskem območju, na katerem je bila izvedena naložba družbe Propapier. Zato je v sklepu o začetku postopka o regionalni pomoči za naložbo SA.23827 (2013/C) – Nemčija – LIP – Propapier PM 2 GmbH navedla, da bo treba, če po formalnem postopku preiskave o državni pomoči SA.36147 (C 30/10) – Nemčija – Domnevna infrastrukturna pomoč za Propapier PM2 ugotovi, da so skupaj z naložbo v papirnico družbe Propapier enoten naložbeni projekt tvorile še druge naložbe, ki se jim je dodelila pomoč, ali da je bila družbi Propapier dodeljena dodatna pomoč v obliki infrastrukturnih ukrepov, oceniti skladnost regionalne pomoči za naložbe družbi Propapier s točko 67 Smernic ob upoštevanju združenega svežnja pomoči.

| (140) | Komisija bo upoštevala regionalno pomoč, dodeljeno družbi Propapier, pri presoji združljivosti ukrepov infrastrukturne pomoči, ko bo sprejela dokončni sklep o državni pomoči SA.36147 (C 30/10) (39). |
| --- | --- |

(140)

Komisija bo upoštevala regionalno pomoč, dodeljeno družbi Propapier, pri presoji združljivosti ukrepov infrastrukturne pomoči, ko bo sprejela dokončni sklep o državni pomoči SA.36147 (C 30/10) (39).

6.5.2   UPORABA PRESKUSOV IZ TOČKE 68(A) IN (B) SMERNIC

| (141) | Ker skupni znesek pomoči iz vseh virov presega prag za posamezno priglasitev, mora Komisija izvesti preskuse iz točke 68(a) in (b) Smernic. |
| --- | --- |

(141)

Ker skupni znesek pomoči iz vseh virov presega prag za posamezno priglasitev, mora Komisija izvesti preskuse iz točke 68(a) in (b) Smernic.

| (142) | Pomoč za velike naložbene projekte, ki so zajeti s točko 68 Smernic in pri katerih






  — | je upravičenec pred naložbo ali ob zaključku naložbe odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega proizvoda; ali |
| --- | --- | --- |

(142)

Pomoč za velike naložbene projekte, ki so zajeti s točko 68 Smernic in pri katerih

—

je upravičenec pred naložbo ali ob zaključku naložbe odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega proizvoda; ali

| — | je zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, večja od 5 % velikosti trga, izmerjenega s podatki o očitni porabi zadevnega proizvoda, razen če je povprečna izmerjena letna stopnja rasti njegove očitne porabe v zadnjih petih letih nad letno stopnjo rasti BDP v EGP, |
| --- | --- |

—

je zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, večja od 5 % velikosti trga, izmerjenega s podatki o očitni porabi zadevnega proizvoda, razen če je povprečna izmerjena letna stopnja rasti njegove očitne porabe v zadnjih petih letih nad letno stopnjo rasti BDP v EGP,

se lahko odobri samo po natančnem preverjanju po začetku formalnega postopka preiskave iz člena 108(2) PDEU, ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence.

| (143) | Da bi bilo mogoče izvesti ustrezne preskuse iz točke 68(a) in (b) Smernic, mora Komisija najprej določiti upoštevni proizvodni trg in upoštevni geografski trg. |
| --- | --- |

(143)

Da bi bilo mogoče izvesti ustrezne preskuse iz točke 68(a) in (b) Smernic, mora Komisija najprej določiti upoštevni proizvodni trg in upoštevni geografski trg.

6.5.2.1   Zadevni proizvodi

| (144) | Komisija meni, da tudi če je družba Progroup stroj Propapier PM2 predvidela predvsem za proizvodnjo testlinerja 70/110 g/m2 in flutinga 70/130 g/m2 (kot trdi družba Smurfit Kappa), bi morala razmejitev trga temeljiti na dejanski potencialni proizvodnji stroja. Komisija zato potrjuje, da kot je navedla Nemčija in je opisano v uvodni izjavi 25 zgoraj, naložbeni projekt neposredno zadeva dve vrsti kartona za embalažo, in sicer testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranih vlaken. |
| --- | --- |

(144)

Komisija meni, da tudi če je družba Progroup stroj Propapier PM2 predvidela predvsem za proizvodnjo testlinerja 70/110 g/m2 in flutinga 70/130 g/m2 (kot trdi družba Smurfit Kappa), bi morala razmejitev trga temeljiti na dejanski potencialni proizvodnji stroja. Komisija zato potrjuje, da kot je navedla Nemčija in je opisano v uvodni izjavi 25 zgoraj, naložbeni projekt neposredno zadeva dve vrsti kartona za embalažo, in sicer testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranih vlaken.

| (145) | Ker naj bi se po ocenah 75 % kartona za embalažo, proizvedenega v obratu, ki je prejel pomoč, porabilo interno v družbi Progroup za proizvodnjo izdelka v nadaljnjem proizvodnem procesu, Komisija meni – v skladu s točko 69 Smernic –, da je tudi izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, to je valoviti karton, proizvod, na katerega se nanaša naložbeni projekt. |
| --- | --- |

(145)

Ker naj bi se po ocenah 75 % kartona za embalažo, proizvedenega v obratu, ki je prejel pomoč, porabilo interno v družbi Progroup za proizvodnjo izdelka v nadaljnjem proizvodnem procesu, Komisija meni – v skladu s točko 69 Smernic –, da je tudi izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, to je valoviti karton, proizvod, na katerega se nanaša naložbeni projekt.

6.5.2.2   Zadevni proizvodni trg

| (146) | V skladu s točko 69 Smernic zadevni proizvodni trg zajema zadevni proizvod in njegove nadomestke, ki jih tako obravnavajo potrošniki (zaradi lastnosti, cen in nameravane uporabe proizvoda) ali proizvajalec (zaradi prožnosti proizvodnih objektov). |
| --- | --- |

(146)

V skladu s točko 69 Smernic zadevni proizvodni trg zajema zadevni proizvod in njegove nadomestke, ki jih tako obravnavajo potrošniki (zaradi lastnosti, cen in nameravane uporabe proizvoda) ali proizvajalec (zaradi prožnosti proizvodnih objektov).

Zadevni proizvodni trg kartona za embalažo

| (147) | Nemčija je trdila, da obe vrsti kartona za embalažo, ki naj bi se proizvajali v obratu, ki je prejel pomoč, in sicer testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranih vlaken, spadata na en in isti skupni trg kartona za embalažo, ki vključuje tudi kraftliner in fluting iz naravnih vlaken, ne glede na njuno težo. To je utemeljila s sklicevanjem na zamenljivost različnih proizvodov. |
| --- | --- |

(147)

Nemčija je trdila, da obe vrsti kartona za embalažo, ki naj bi se proizvajali v obratu, ki je prejel pomoč, in sicer testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranih vlaken, spadata na en in isti skupni trg kartona za embalažo, ki vključuje tudi kraftliner in fluting iz naravnih vlaken, ne glede na njuno težo. To je utemeljila s sklicevanjem na zamenljivost različnih proizvodov.

| (148) | Komisija dejansko meni, da sta fluting iz recikliranih vlaken in fluting iz naravnih vlaken zamenljiva z vidika ponudbe. Fluting iz naravnih vlaken je mogoče proizvajati na isti proizvodni liniji kot fluting iz recikliranih vlaken; treba je samo prilagoditi pripravo surovine (enkratna naložba v višini [...] milijonov EUR, kar je manj kot [...] % celotnih stroškov naložbe). Poleg tega se fluting iz naravnih vlaken v praksi proizvaja iz mešanice, ki vsebuje do 40–50 % recikliranih vlaken. |
| --- | --- |

(148)

Komisija dejansko meni, da sta fluting iz recikliranih vlaken in fluting iz naravnih vlaken zamenljiva z vidika ponudbe. Fluting iz naravnih vlaken je mogoče proizvajati na isti proizvodni liniji kot fluting iz recikliranih vlaken; treba je samo prilagoditi pripravo surovine (enkratna naložba v višini [...] milijonov EUR, kar je manj kot [...] % celotnih stroškov naložbe). Poleg tega se fluting iz naravnih vlaken v praksi proizvaja iz mešanice, ki vsebuje do 40–50 % recikliranih vlaken.

| (149) | Fluting iz naravnih vlaken je približno 15 % dražji kot fluting iz izključno recikliranih vlaken. Za potrošnike pa imata oba proizvoda enake osnovne značilnosti in se uporabljata v enake namene. Potrošniki lahko težji (npr. 140 g/m2) fluting iz recikliranih vlaken nadomestijo z lažjim (npr. 127 g/m2) flutingom iz naravnih vlaken. Možnost uporabe lažjega flutinga iz naravnih vlaken v primerjavi z recikliranimi vlakni prevlada nad razliko v ceni. Komisija zato meni, da sta oba proizvoda zamenljiva tudi z vidika povpraševanja. |
| --- | --- |

(149)

Fluting iz naravnih vlaken je približno 15 % dražji kot fluting iz izključno recikliranih vlaken. Za potrošnike pa imata oba proizvoda enake osnovne značilnosti in se uporabljata v enake namene. Potrošniki lahko težji (npr. 140 g/m2) fluting iz recikliranih vlaken nadomestijo z lažjim (npr. 127 g/m2) flutingom iz naravnih vlaken. Možnost uporabe lažjega flutinga iz naravnih vlaken v primerjavi z recikliranimi vlakni prevlada nad razliko v ceni. Komisija zato meni, da sta oba proizvoda zamenljiva tudi z vidika povpraševanja.

| (150) | Enako velja za zamenljivost z vidika povpraševanja med testlinerjem iz recikliranih vlaken in kraftlinerjem iz naravnih vlaken; uporabljata se v iste namene, višjo ceno kraftlinerja pa odtehta možnost, da se težji testliner zamenja z lažjim kraftlinerjem. |
| --- | --- |

(150)

Enako velja za zamenljivost z vidika povpraševanja med testlinerjem iz recikliranih vlaken in kraftlinerjem iz naravnih vlaken; uporabljata se v iste namene, višjo ceno kraftlinerja pa odtehta možnost, da se težji testliner zamenja z lažjim kraftlinerjem.

| (151) | Fluting (iz naravnih in recikliranih vlaken), testliner in kraftliner so popolnoma zamenljivi z vidika ponudbe, saj lahko vsak sodoben papirniški stroj, vključno z upravičenčevim, proizvaja vse. |
| --- | --- |

(151)

Fluting (iz naravnih in recikliranih vlaken), testliner in kraftliner so popolnoma zamenljivi z vidika ponudbe, saj lahko vsak sodoben papirniški stroj, vključno z upravičenčevim, proizvaja vse.

| (152) | Nazadnje, karton za embalažo z različnimi gramaturami (npr. do 150 g/m2 in nad njo) spada na isti zadevni trg, saj je za potrošnika zamenljiv; potrošnik lahko en sloj težjega kartona za embalažo zamenja z več sloji cenejšega in lažjega kartona za embalažo. |
| --- | --- |

(152)

Nazadnje, karton za embalažo z različnimi gramaturami (npr. do 150 g/m2 in nad njo) spada na isti zadevni trg, saj je za potrošnika zamenljiv; potrošnik lahko en sloj težjega kartona za embalažo zamenja z več sloji cenejšega in lažjega kartona za embalažo.

| (153) | Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da je zadevni proizvodni trg za karton za embalažo celotni trg kartona za embalažo. Vendar je Komisija v prejšnjih sklepih o združitvah (40) vprašanje zadevnega trga pustila odprto, zlasti kar zadeva nadaljnjo delitev na proizvode iz naravnih in recikliranih vlaken. Komisija ugotavlja, da je Nemčija predložila podatke o trgu tudi za najožji mogoči zadevni trg testlinerja do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da je zadevni proizvodni trg za karton za embalažo celotni trg kartona za embalažo. Vendar je Komisija v prejšnjih sklepih o združitvah (40) vprašanje zadevnega trga pustila odprto, zlasti kar zadeva nadaljnjo delitev na proizvode iz naravnih in recikliranih vlaken. Komisija ugotavlja, da je Nemčija predložila podatke o trgu tudi za najožji mogoči zadevni trg testlinerja do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja.

| (154) | Progroup je vertikalno integriran proizvajalec papirja, ki konkurira na celotnem trgu kartona za embalažo, kjer se lahko vsak integrirani proizvajalec papirja zaradi boljših pogojev odloči za nakup določenega proizvoda od družbe Progroup, namesto da ga proizvede interno. Podrobna analiza, ki jo je predložila Nemčija, je pokazala, da tudi tisti vertikalno integrirani proizvajalci, ki interno proizvedejo toliko kartona za embalažo (izmerjeno v tonah), kolikor ga potrebujejo za proizvodnjo valovitega kartona, kupujejo karton za embalažo od konkurentov oziroma jim ga prodajajo, kar je odvisno od posameznih potreb za podvrste kartona za embalažo in logističnih zahtev. Zaradi prevlade vertikalno integriranih proizvajalcev veliki tržni deleži na odprtem trgu (tj. samo za dobavo tretjim osebam) ne pomenijo nujno tržne moči. Nemčija je na podlagi tega ugotovila, da je zadevni proizvodni trg celotni trg kartona za embalažo, ki zajema interno dobavo kartona za embalažo in njegovo prodajo tretjim osebam (= celotni trg). Kljub temu je predložila tudi podatke samo za odprti trg. |
| --- | --- |

(154)

Progroup je vertikalno integriran proizvajalec papirja, ki konkurira na celotnem trgu kartona za embalažo, kjer se lahko vsak integrirani proizvajalec papirja zaradi boljših pogojev odloči za nakup določenega proizvoda od družbe Progroup, namesto da ga proizvede interno. Podrobna analiza, ki jo je predložila Nemčija, je pokazala, da tudi tisti vertikalno integrirani proizvajalci, ki interno proizvedejo toliko kartona za embalažo (izmerjeno v tonah), kolikor ga potrebujejo za proizvodnjo valovitega kartona, kupujejo karton za embalažo od konkurentov oziroma jim ga prodajajo, kar je odvisno od posameznih potreb za podvrste kartona za embalažo in logističnih zahtev. Zaradi prevlade vertikalno integriranih proizvajalcev veliki tržni deleži na odprtem trgu (tj. samo za dobavo tretjim osebam) ne pomenijo nujno tržne moči. Nemčija je na podlagi tega ugotovila, da je zadevni proizvodni trg celotni trg kartona za embalažo, ki zajema interno dobavo kartona za embalažo in njegovo prodajo tretjim osebam (= celotni trg). Kljub temu je predložila tudi podatke samo za odprti trg.

| (155) | Komisija ne vidi razloga, da bi se oddaljila od prakse, ki jo je uporabila v prejšnjih sklepih o državni pomoči (41) in združitvah (42) v papirništvu (v katerih je bodisi razlikovala med trgi za ves karton za embalažo in samo za reciklirani karton za embalažo bodisi je opredelitev pustila odprto in je ali razlikovala med splošnim/odprtim trgom, ali opredelitev pustila odprto ali trg opredelila kot splošni trg kartona za embalažo, vendar je izračunala oba scenarija). Zato se je na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo pred sprejetjem nične odločbe, in pripomb, prejetih po sprejetju sklepa o začetku postopka, ki se nanašajo na dejansko stanje pred sprejetjem nične odločbe, odločila izvesti preskusa iz točke 68 Smernic na ravni trga vsega kartona za embalažo in trga za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja, na splošnem in odprtem trgu. |
| --- | --- |

(155)

Komisija ne vidi razloga, da bi se oddaljila od prakse, ki jo je uporabila v prejšnjih sklepih o državni pomoči (41) in združitvah (42) v papirništvu (v katerih je bodisi razlikovala med trgi za ves karton za embalažo in samo za reciklirani karton za embalažo bodisi je opredelitev pustila odprto in je ali razlikovala med splošnim/odprtim trgom, ali opredelitev pustila odprto ali trg opredelila kot splošni trg kartona za embalažo, vendar je izračunala oba scenarija). Zato se je na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo pred sprejetjem nične odločbe, in pripomb, prejetih po sprejetju sklepa o začetku postopka, ki se nanašajo na dejansko stanje pred sprejetjem nične odločbe, odločila izvesti preskusa iz točke 68 Smernic na ravni trga vsega kartona za embalažo in trga za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja, na splošnem in odprtem trgu.

Zadevni proizvodni trg valovitega kartona

| (156) | Valoviti karton se ne bo proizvajal v obratu, ki je prejel pomoč, ampak je proizvod v nadaljnjem proizvodnem procesu, ki ga zadeva naložbeni projekt. |
| --- | --- |

(156)

Valoviti karton se ne bo proizvajal v obratu, ki je prejel pomoč, ampak je proizvod v nadaljnjem proizvodnem procesu, ki ga zadeva naložbeni projekt.

| (157) | Nemčija je navedla, da ima valoviti karton z vidika ponudbe samostojen trg, saj strojev za proizvodnjo valovitega kartona tudi ob znatnih dodatnih stroških ni mogoče predelati za proizvodnjo drugih izdelkov. |
| --- | --- |

(157)

Nemčija je navedla, da ima valoviti karton z vidika ponudbe samostojen trg, saj strojev za proizvodnjo valovitega kartona tudi ob znatnih dodatnih stroških ni mogoče predelati za proizvodnjo drugih izdelkov.

| (158) | Z vidika povpraševanja je embalaža iz valovitega kartona najbližje kartonskim škatlam, čeprav je embalaža iz valovitega kartona lažja, trdnejša in cenejša. Zato porabniki valovitega kartona, to je proizvajalci škatel iz valovitega kartona, za večino potreb po embalaži tega ne morejo nadomestiti z drugimi proizvodi. |
| --- | --- |

(158)

Z vidika povpraševanja je embalaža iz valovitega kartona najbližje kartonskim škatlam, čeprav je embalaža iz valovitega kartona lažja, trdnejša in cenejša. Zato porabniki valovitega kartona, to je proizvajalci škatel iz valovitega kartona, za večino potreb po embalaži tega ne morejo nadomestiti z drugimi proizvodi.

| (159) | Ker v zvezi s tem ni bilo prejetih pripomb, se Komisija ne oddaljuje od predhodne prakse v sklepih o združitvah, navedene zgoraj, in potrjuje stališče, ki ga je zavzela tudi v nični odločbi in sklepu o začetku postopka, da valoviti karton pomeni ločen zadevni proizvodni trg. |
| --- | --- |

(159)

Ker v zvezi s tem ni bilo prejetih pripomb, se Komisija ne oddaljuje od predhodne prakse v sklepih o združitvah, navedene zgoraj, in potrjuje stališče, ki ga je zavzela tudi v nični odločbi in sklepu o začetku postopka, da valoviti karton pomeni ločen zadevni proizvodni trg.

6.5.2.3   Upoštevni geografski trg

| (160) | Odstavek 70 Smernic določa, da bo za namen uporabe preskusov iz točke 68(a) in (b) Smernic ‚prodaja in očitna poraba določena na ustrezni ravni klasifikacije Prodcom, po navadi v EGP, ali če ti podatki niso na voljo, na osnovi katere koli splošno sprejete druge segmentacije trga, za katero so na voljo statistični podatki‘. |
| --- | --- |

(160)

Odstavek 70 Smernic določa, da bo za namen uporabe preskusov iz točke 68(a) in (b) Smernic ‚prodaja in očitna poraba določena na ustrezni ravni klasifikacije Prodcom, po navadi v EGP, ali če ti podatki niso na voljo, na osnovi katere koli splošno sprejete druge segmentacije trga, za katero so na voljo statistični podatki‘.

Upoštevni geografski trg kartona za embalažo

| (161) | Nemčija trdi, da upoštevni geografski trg za karton za embalažo zajema vsaj EGP in celo presega meje EGP (tj. vključno s sosednjimi območji EGP). Vendar Komisije ne vidi razloga, da bi se oddaljila od prakse, ki jo je uporabila pri prejšnjih sklepih o državni pomoči in združitvah, ko je štela EGP za zadevni geografski trg za karton za embalažo, zato bo uporabila preskus trga iz točke 68 Smernic s sklicevanjem na splošno sprejeto segmentacijo geografskega trga za karton za embalažo in reciklirani karton za embalažo, za katerega so na voljo podatki in ki zajema EGP. |
| --- | --- |

(161)

Nemčija trdi, da upoštevni geografski trg za karton za embalažo zajema vsaj EGP in celo presega meje EGP (tj. vključno s sosednjimi območji EGP). Vendar Komisije ne vidi razloga, da bi se oddaljila od prakse, ki jo je uporabila pri prejšnjih sklepih o državni pomoči in združitvah, ko je štela EGP za zadevni geografski trg za karton za embalažo, zato bo uporabila preskus trga iz točke 68 Smernic s sklicevanjem na splošno sprejeto segmentacijo geografskega trga za karton za embalažo in reciklirani karton za embalažo, za katerega so na voljo podatki in ki zajema EGP.

Upoštevni geografski trg valovitega kartona

| (162) | Valoviti karton bo družba Progroup proizvajala na drugih lokacijah, pri čemer bo uporabljala karton za embalažo, proizveden v obratu v Eisenhüttenstadtu. Ob priglasitvi je bilo načrtovano, da bo družba Propapier dobavljala karton za embalažo obratom družbe Progroup v Nemčiji, Franciji in na Češkem, v prihodnosti pa tudi obratu v Strykówu (Poljska) po njegovi izgradnji leta 2008. Ti obrati bi nato proizvajali izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, tj. valoviti karton. |
| --- | --- |

(162)

Valoviti karton bo družba Progroup proizvajala na drugih lokacijah, pri čemer bo uporabljala karton za embalažo, proizveden v obratu v Eisenhüttenstadtu. Ob priglasitvi je bilo načrtovano, da bo družba Propapier dobavljala karton za embalažo obratom družbe Progroup v Nemčiji, Franciji in na Češkem, v prihodnosti pa tudi obratu v Strykówu (Poljska) po njegovi izgradnji leta 2008. Ti obrati bi nato proizvajali izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, tj. valoviti karton.

| (163) | Nemčija trdi, da upoštevni geografski trg valovitega kartona ni ožji od EGP, vendar je kljub temu predložila podatke za območje, ki zajema glavne države, v katere dobavlja družba Progroup (in sicer Češko republiko, Francijo, Nemčijo, Združeno kraljestvo, Nizozemsko in Poljsko). Ob upoštevanju najslabšega mogočega scenarija in na podlagi ugotovitev v prejšnjih sklepih o združitvah (43), pri katerih se je pokazalo, da je mogoče pole valovitega kartona gospodarno prevažati do 400 km daleč, Komisija pušča odprto vprašanje opredelitve upoštevnega geografskega trga za valoviti karton in bo izračunala tržna deleža na ravni EGP in na območju, ki zajema samo glavne države za dobavo družbe Progroup. |
| --- | --- |

(163)

Nemčija trdi, da upoštevni geografski trg valovitega kartona ni ožji od EGP, vendar je kljub temu predložila podatke za območje, ki zajema glavne države, v katere dobavlja družba Progroup (in sicer Češko republiko, Francijo, Nemčijo, Združeno kraljestvo, Nizozemsko in Poljsko). Ob upoštevanju najslabšega mogočega scenarija in na podlagi ugotovitev v prejšnjih sklepih o združitvah (43), pri katerih se je pokazalo, da je mogoče pole valovitega kartona gospodarno prevažati do 400 km daleč, Komisija pušča odprto vprašanje opredelitve upoštevnega geografskega trga za valoviti karton in bo izračunala tržna deleža na ravni EGP in na območju, ki zajema samo glavne države za dobavo družbe Progroup.

6.5.2.4   Tržni deleži

| (164) | Da bi Komisija proučila, ali prag iz točke 68(a) Smernic ni presežen, mora analizirati tržni delež upravičenca do pomoči na ravni skupine pred naložbo in po njej. Naložbeni projekt se je začel decembra 2007, končan pa je bil do sredine leta 2010, medtem ko naj bi bila polna zmogljivost dosežena šele leta 2015. Nemčija je ob priglasitvi navedla, da niso bili na voljo neodvisni podatki o očitni porabi na upoštevnih trgih za leto po doseženi polni zmogljivosti, tj. leto 2016. Komisija se je zato odločila, da bo proučila tržne deleže za leto po dokončanju naložbe, za katero so bile neodvisne napovedi že na voljo, tj. leto 2011. To je sprejemljiva ocena, saj se je pričakovalo, da bo takrat na voljo 92 % celotne zmogljivosti, ki naj bi se ustvarila s tem projektom. |
| --- | --- |

(164)

Da bi Komisija proučila, ali prag iz točke 68(a) Smernic ni presežen, mora analizirati tržni delež upravičenca do pomoči na ravni skupine pred naložbo in po njej. Naložbeni projekt se je začel decembra 2007, končan pa je bil do sredine leta 2010, medtem ko naj bi bila polna zmogljivost dosežena šele leta 2015. Nemčija je ob priglasitvi navedla, da niso bili na voljo neodvisni podatki o očitni porabi na upoštevnih trgih za leto po doseženi polni zmogljivosti, tj. leto 2016. Komisija se je zato odločila, da bo proučila tržne deleže za leto po dokončanju naložbe, za katero so bile neodvisne napovedi že na voljo, tj. leto 2011. To je sprejemljiva ocena, saj se je pričakovalo, da bo takrat na voljo 92 % celotne zmogljivosti, ki naj bi se ustvarila s tem projektom.

| (165) | Za določitev tržnega deleža družbe Progroup na ravni skupine je Komisija primerjala njeno celotno dobavo (vključno s prodajo tretjim osebam in prodajo za lastno uporabo znotraj skupine) v smislu količin in vrednosti v danem letu ter očitno porabo na upoštevnih trgih. Tržni deleži so se izračunali tudi ločeno za odprti trg kartona za embalažo, tj. z upoštevanjem samo prodaje, ki ni namenjena lastni uporabi družbe Progroup (44), in celotno velikost trga za dobavo tretjim osebam. |
| --- | --- |

(165)

Za določitev tržnega deleža družbe Progroup na ravni skupine je Komisija primerjala njeno celotno dobavo (vključno s prodajo tretjim osebam in prodajo za lastno uporabo znotraj skupine) v smislu količin in vrednosti v danem letu ter očitno porabo na upoštevnih trgih. Tržni deleži so se izračunali tudi ločeno za odprti trg kartona za embalažo, tj. z upoštevanjem samo prodaje, ki ni namenjena lastni uporabi družbe Progroup (44), in celotno velikost trga za dobavo tretjim osebam.

| (166) | Podatke za skupno očitno porabo v EGP v smislu količine in vrednosti na trgih kartona za embalažo, za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja ter za valoviti karton je za namen priglasitve na zahtevo upravičenca do pomoči zbral Pöyry, globalna družba za svetovanje in inženirske storitve, ki se posveča predvsem energetski, gozdarski, infrastrukturni in okoljski panogi. Družba Pöyry je za pridobitev podatkov uporabila svojo podatkovno zbirko in javno dostopne podatke, npr. v strokovnih revijah in podatke panožnih združenj. |
| --- | --- |

(166)

Podatke za skupno očitno porabo v EGP v smislu količine in vrednosti na trgih kartona za embalažo, za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja ter za valoviti karton je za namen priglasitve na zahtevo upravičenca do pomoči zbral Pöyry, globalna družba za svetovanje in inženirske storitve, ki se posveča predvsem energetski, gozdarski, infrastrukturni in okoljski panogi. Družba Pöyry je za pridobitev podatkov uporabila svojo podatkovno zbirko in javno dostopne podatke, npr. v strokovnih revijah in podatke panožnih združenj.

| (167) | Ker neodvisnih podatkov o velikosti odprtega trga ni bilo, je Nemčija njegov obseg ocenila na podlagi podatkov družbe Pöyry o zmogljivosti za leto 2006. Metoda je temeljila na primerjavi zmogljivosti vsakega posameznega integriranega proizvajalca za proizvodnjo kartona za embalažo in proizvodnjo valovitega kartona. Če je zmogljivost za proizvodnjo valovitega kartona večja, to v praksi povzroči ustrezno povpraševanje po surovini, tj. kartonu za embalažo, na odprtem trgu. Temu dodatnemu povpraševanju integriranih proizvajalcev po kartonu za embalažo se prišteje povpraševanje po kartonu za embalažo na odprtem trgu, ki izhaja od neintegriranih proizvajalcev valovitega kartona. Tako izračunana velikost odprtega trga kartona za embalažo znaša približno 37 % celotnega trga kartona za embalažo. To razmerje se je uporabilo tudi za oceno velikosti odprtega trga v letu 2011 (45). |
| --- | --- |

(167)

Ker neodvisnih podatkov o velikosti odprtega trga ni bilo, je Nemčija njegov obseg ocenila na podlagi podatkov družbe Pöyry o zmogljivosti za leto 2006. Metoda je temeljila na primerjavi zmogljivosti vsakega posameznega integriranega proizvajalca za proizvodnjo kartona za embalažo in proizvodnjo valovitega kartona. Če je zmogljivost za proizvodnjo valovitega kartona večja, to v praksi povzroči ustrezno povpraševanje po surovini, tj. kartonu za embalažo, na odprtem trgu. Temu dodatnemu povpraševanju integriranih proizvajalcev po kartonu za embalažo se prišteje povpraševanje po kartonu za embalažo na odprtem trgu, ki izhaja od neintegriranih proizvajalcev valovitega kartona. Tako izračunana velikost odprtega trga kartona za embalažo znaša približno 37 % celotnega trga kartona za embalažo. To razmerje se je uporabilo tudi za oceno velikosti odprtega trga v letu 2011 (45).

| (168) | S to metodo ni mogoče oceniti velikosti odprtega trga za testliner in fluting iz recikliranega papirja, saj ni na voljo ločenih podatkov, ki bi razlikovali med zmogljivostmi za proizvodnjo kartona za embalažo iz recikliranega papirja in naravnih vlaken. Ker pa karton za embalažo iz recikliranega papirja obsega približno 70-80 % celotnega trga kartona za embalažo, tako velik delež najverjetneje velja tudi za odprti trg, kar pomeni, da so tržni deleži družbe Progroup na odprtem trgu kartona za embalažo iz recikliranih vlaken samo nekoliko večji kot na odprtem trgu za vse vrste kartona za embalažo. |
| --- | --- |

(168)

S to metodo ni mogoče oceniti velikosti odprtega trga za testliner in fluting iz recikliranega papirja, saj ni na voljo ločenih podatkov, ki bi razlikovali med zmogljivostmi za proizvodnjo kartona za embalažo iz recikliranega papirja in naravnih vlaken. Ker pa karton za embalažo iz recikliranega papirja obsega približno 70-80 % celotnega trga kartona za embalažo, tako velik delež najverjetneje velja tudi za odprti trg, kar pomeni, da so tržni deleži družbe Progroup na odprtem trgu kartona za embalažo iz recikliranih vlaken samo nekoliko večji kot na odprtem trgu za vse vrste kartona za embalažo.

| (169) | Podatki o velikosti trga valovitega kartona na geografskem območju, ki zajema glavne države, kamor dobavlja družba Progroup (tj. Češko republiko, Francijo, Nemčijo, Združeno kraljestvo, Nizozemsko in Poljsko), so bili dobljeni na podlagi statističnih podatkov organizacije FEFCO (46), predloženih pred sprejetjem nične odločbe, ki kažejo, da to območje predstavlja 58 % celotnega trga EGP. |
| --- | --- |

(169)

Podatki o velikosti trga valovitega kartona na geografskem območju, ki zajema glavne države, kamor dobavlja družba Progroup (tj. Češko republiko, Francijo, Nemčijo, Združeno kraljestvo, Nizozemsko in Poljsko), so bili dobljeni na podlagi statističnih podatkov organizacije FEFCO (46), predloženih pred sprejetjem nične odločbe, ki kažejo, da to območje predstavlja 58 % celotnega trga EGP.

| (170) | Tržni deleži družbe Progroup na zadevnih trgih v letu pred naložbo in po njej, izračunani na podlagi tržnih podatkov, ki jih je predložila Nemčija (na podlagi podatkov družbe Pöyry in organizacije FEFCO), so prikazani v preglednici 1 spodaj.

  Preglednica 1


  Tržni deleži družbe Progroup na ravni skupine na zadevnih trgih










  Tržni deleži (v %) | 2006 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| obseg | vrednost | obseg | vrednost |
| Karton za embalažo (splošni trg – EGP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Samo reciklirani karton za embalažo (testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja) (splošni trg – EGP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Karton za embalažo (odprti trg – EGP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Valoviti karton (EGP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Valoviti karton (glavne države za dobavo) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |

(170)

Tržni deleži družbe Progroup na zadevnih trgih v letu pred naložbo in po njej, izračunani na podlagi tržnih podatkov, ki jih je predložila Nemčija (na podlagi podatkov družbe Pöyry in organizacije FEFCO), so prikazani v preglednici 1 spodaj.

Preglednica 1

Tržni deleži družbe Progroup na ravni skupine na zadevnih trgih

Tržni deleži (v %)

2006

2011

obseg

vrednost

obseg

vrednost

Karton za embalažo (splošni trg – EGP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Samo reciklirani karton za embalažo (testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja) (splošni trg – EGP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Karton za embalažo (odprti trg – EGP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Valoviti karton (EGP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Valoviti karton (glavne države za dobavo)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

| (171) | Pri vseh upoštevanih opredelitvah trga tržni delež družbe Progroup ostaja veliko pod 25-odstotnim pragom iz točke 68(a) Smernic. Z nadaljnjo segmentacijo na podlagi gramature do 130 g/m2 se zadevni tržni delež ne bo povečal nad odločilni prag 25 %. |
| --- | --- |

(171)

Pri vseh upoštevanih opredelitvah trga tržni delež družbe Progroup ostaja veliko pod 25-odstotnim pragom iz točke 68(a) Smernic. Z nadaljnjo segmentacijo na podlagi gramature do 130 g/m2 se zadevni tržni delež ne bo povečal nad odločilni prag 25 %.

| (172) | Komisija zato meni, da zadevni ukrep pomoči ne presega praga iz točke 68(a) Smernic. |
| --- | --- |

(172)

Komisija zato meni, da zadevni ukrep pomoči ne presega praga iz točke 68(a) Smernic.

6.5.2.5   Povečanje zmogljivosti in učinkovitost trga

| (173) | Komisija mora izvesti tudi preskus iz točke 68(b) Smernic. Preveriti mora, ali je zmogljivost proizvodnje, ustvarjena s projektom, manjša od 5 % velikosti trga, izmerjenega s podatki o očitni porabi zadevnega proizvoda, razen če je povprečna letna stopnja rasti njegove očitne porabe v zadnjih petih letih nad povprečno letno stopnjo rasti BDP v EGP. |
| --- | --- |

(173)

Komisija mora izvesti tudi preskus iz točke 68(b) Smernic. Preveriti mora, ali je zmogljivost proizvodnje, ustvarjena s projektom, manjša od 5 % velikosti trga, izmerjenega s podatki o očitni porabi zadevnega proizvoda, razen če je povprečna letna stopnja rasti njegove očitne porabe v zadnjih petih letih nad povprečno letno stopnjo rasti BDP v EGP.

| (174) | Komisija mora najprej proučiti, ali trg kartona za embalažo v EGP slabo deluje glede na povprečno letno stopnjo rasti njegove očitne porabe (47). |
| --- | --- |

(174)

Komisija mora najprej proučiti, ali trg kartona za embalažo v EGP slabo deluje glede na povprečno letno stopnjo rasti njegove očitne porabe (47).

| (175) | Najnovejši podatki, ki so bili na voljo ob priglasitvi, so bili za obdobje 2001–2006. Na podlagi teh podatkov je bila skupna letna stopnja rasti (CAGR) očitne porabe na splošnem trgu kartona za embalažo v EGP v obdobju 2001–2006 2,15-odstotna v smislu obsega in 0,02-odstotna v smislu vrednosti. V istem obdobju je bila skupna letna stopnja rasti očitne porabe v EGP za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja 3,25-odstotna v smislu obsega in 1,22-odstotna v smislu vrednosti. |
| --- | --- |

(175)

Najnovejši podatki, ki so bili na voljo ob priglasitvi, so bili za obdobje 2001–2006. Na podlagi teh podatkov je bila skupna letna stopnja rasti (CAGR) očitne porabe na splošnem trgu kartona za embalažo v EGP v obdobju 2001–2006 2,15-odstotna v smislu obsega in 0,02-odstotna v smislu vrednosti. V istem obdobju je bila skupna letna stopnja rasti očitne porabe v EGP za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja 3,25-odstotna v smislu obsega in 1,22-odstotna v smislu vrednosti.

| (176) | Ker je bila skupna letna stopnja rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora (48) v letih 2001–2006 1,97-odstotna v stalnih cenah (tj. v smislu obsega) in 3,98-odstotna v sedanjih cenah (tj. v smislu vrednosti), je skupna letna stopnja rasti porabe kartona za embalažo ter testlinerja do 150 g/m2 in flutinga iz recikliranega papirja presegla referenčno vrednost, če se izračuna v smislu obsega, v smislu vrednosti pa je bila pod referenčno vrednostjo. |
| --- | --- |

(176)

Ker je bila skupna letna stopnja rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora (48) v letih 2001–2006 1,97-odstotna v stalnih cenah (tj. v smislu obsega) in 3,98-odstotna v sedanjih cenah (tj. v smislu vrednosti), je skupna letna stopnja rasti porabe kartona za embalažo ter testlinerja do 150 g/m2 in flutinga iz recikliranega papirja presegla referenčno vrednost, če se izračuna v smislu obsega, v smislu vrednosti pa je bila pod referenčno vrednostjo.

Obseg in/ali vrednost

| (177) | Komisija se ne strinja s pripombo Nemčije, da je treba skupno letno stopnjo rasti izračunati samo v smislu obsega in ne v smislu vrednosti (glej uvodni izjavi 93 in 94 zgoraj). Res je, da v tej zadevi samo izračun vrednosti povzroči potrebo po izračunu, ali je presežen 5-odstotni prag iz točke 68(b) Smernic, vendar bi bila splošna zavrnitev izračunov vrednosti v nasprotju s prejšnjo prakso Komisije in bi oslabila zmožnost preskusa, da se z njim odkrijejo primeri presežne zmogljivosti, npr. če rast ponudbe močno presega že tako veliko rast povpraševanja in če so povprečni spremenljivi stroški razmeroma nizki. Komisija bo zato preverila, ali zmogljivost, ustvarjena z naložbenim projektom, presega 5 % velikosti upoštevnega trga. |
| --- | --- |

(177)

Komisija se ne strinja s pripombo Nemčije, da je treba skupno letno stopnjo rasti izračunati samo v smislu obsega in ne v smislu vrednosti (glej uvodni izjavi 93 in 94 zgoraj). Res je, da v tej zadevi samo izračun vrednosti povzroči potrebo po izračunu, ali je presežen 5-odstotni prag iz točke 68(b) Smernic, vendar bi bila splošna zavrnitev izračunov vrednosti v nasprotju s prejšnjo prakso Komisije in bi oslabila zmožnost preskusa, da se z njim odkrijejo primeri presežne zmogljivosti, npr. če rast ponudbe močno presega že tako veliko rast povpraševanja in če so povprečni spremenljivi stroški razmeroma nizki. Komisija bo zato preverila, ali zmogljivost, ustvarjena z naložbenim projektom, presega 5 % velikosti upoštevnega trga.

Preskus zmogljivosti in izračun povečanja zmogljivosti

| (178) | V skladu s točko 68(b) Smernic se povečanje zmogljivosti izračuna kot delež očitne porabe zadevnega proizvoda, kar po definiciji vključuje dobave tretjim osebam in notranje dobave kartona za embalažo. |
| --- | --- |

(178)

V skladu s točko 68(b) Smernic se povečanje zmogljivosti izračuna kot delež očitne porabe zadevnega proizvoda, kar po definiciji vključuje dobave tretjim osebam in notranje dobave kartona za embalažo.

| (179) | Namen preskusa zmogljivosti v točki 68(b) Smernic je preprečiti bistveno povečanje zmogljivosti (tj. nad 5 %), ki ne temelji na ustreznem povečanju povpraševanja (tj. rast povpraševanja je manjša od rasti BDP v EGP), ki bi imelo škodljive učinke na konkurente, zlasti njegove učinke na cene. Kaj se šteje za bistveno povečanje zmogljivosti, se določi glede na velikost trga. Velikost trga kartona za embalažo je navsezadnje odvisna od velikosti trga proizvoda v nadaljnjem proizvodnem procesu, ne glede na to, ali se proizvod v nadaljnjem proizvodnem procesu proizvaja notranje ali ga proizvajajo tretje osebe. Zato merjenje zmogljivosti izključno v smislu velikosti odprtega trga kartona za embalažo ni ustrezno. Poleg tega, kot je navedeno zgoraj, bi zaradi medsebojne odvisnosti splošnega in odprtega trga znižanje cen na odprtem trgu vplivalo na odločitev integriranih proizvajalcev za proizvodnjo ali nakup in bi takoj povečalo povpraševanje na odprtem trgu. Komisija na podlagi tega običajno meri povečanje zmogljivosti na celotnem trgu (49). |
| --- | --- |

(179)

Namen preskusa zmogljivosti v točki 68(b) Smernic je preprečiti bistveno povečanje zmogljivosti (tj. nad 5 %), ki ne temelji na ustreznem povečanju povpraševanja (tj. rast povpraševanja je manjša od rasti BDP v EGP), ki bi imelo škodljive učinke na konkurente, zlasti njegove učinke na cene. Kaj se šteje za bistveno povečanje zmogljivosti, se določi glede na velikost trga. Velikost trga kartona za embalažo je navsezadnje odvisna od velikosti trga proizvoda v nadaljnjem proizvodnem procesu, ne glede na to, ali se proizvod v nadaljnjem proizvodnem procesu proizvaja notranje ali ga proizvajajo tretje osebe. Zato merjenje zmogljivosti izključno v smislu velikosti odprtega trga kartona za embalažo ni ustrezno. Poleg tega, kot je navedeno zgoraj, bi zaradi medsebojne odvisnosti splošnega in odprtega trga znižanje cen na odprtem trgu vplivalo na odločitev integriranih proizvajalcev za proizvodnjo ali nakup in bi takoj povečalo povpraševanje na odprtem trgu. Komisija na podlagi tega običajno meri povečanje zmogljivosti na celotnem trgu (49).

| (180) | Nemčija je navedla, da skupna zmogljivost, ki naj bi bila ustvarjena s projektom, znaša 6 15  000 ton kartona za embalažo na leto (testliner in fluting iz recikliranega papirja), kar ustreza [...] milijonom EUR v smislu vrednosti. Hkrati je navedla, da je očitna poraba kartona za embalažo v EGP v letu 2006 znašala 23,363 milijona ton (v smislu vrednosti 9  409,76 milijona EUR). Očitna poraba testlinerja do 150 g/m2 in flutinga iz recikliranega papirja v EGP je leta 2006 znašala 18,281 milijona ton (6  752,698 milijona EUR v smislu vrednosti). |
| --- | --- |

(180)

Nemčija je navedla, da skupna zmogljivost, ki naj bi bila ustvarjena s projektom, znaša 6 15  000 ton kartona za embalažo na leto (testliner in fluting iz recikliranega papirja), kar ustreza [...] milijonom EUR v smislu vrednosti. Hkrati je navedla, da je očitna poraba kartona za embalažo v EGP v letu 2006 znašala 23,363 milijona ton (v smislu vrednosti 9  409,76 milijona EUR). Očitna poraba testlinerja do 150 g/m2 in flutinga iz recikliranega papirja v EGP je leta 2006 znašala 18,281 milijona ton (6  752,698 milijona EUR v smislu vrednosti).

| (181) | Glede na navedeno zmogljivost, ustvarjena s projektom družbe Propapier v Eisenhüttenstadtu, znaša 2,6 % celotnega trga kartona za embalažo ([< 3] % v smislu vrednosti), medtem ko znaša 3,4 % skupnega trga za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja ([< 5] % v smislu vrednosti). To pomeni, da zmogljivost, ustvarjena s projektom, znaša manj kot 5 % zadevne očitne porabe (na ravni EGP). |
| --- | --- |

(181)

Glede na navedeno zmogljivost, ustvarjena s projektom družbe Propapier v Eisenhüttenstadtu, znaša 2,6 % celotnega trga kartona za embalažo ([< 3] % v smislu vrednosti), medtem ko znaša 3,4 % skupnega trga za testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja ([< 5] % v smislu vrednosti). To pomeni, da zmogljivost, ustvarjena s projektom, znaša manj kot 5 % zadevne očitne porabe (na ravni EGP).

| (182) | Tudi če bi se kot najslabši mogoči scenarij uporabila višja podatka o ustvarjeni zmogljivosti, ki ju je predložila družba Smurfit Kappa (6 50  000 ton na leto in 7 50  000 ton na leto), 5-odstotni prag ne bi bil presežen na celotnem trgu kartona za embalažo (glej preglednico 2 spodaj).

  Preglednica 2


  Povečanje zmogljivosti na celotnem trgu kartona za embalažo (EGP)








  Upoštevni trg
  (EGP) | Celotni trg kartona za embalažo | Celotni trg recikliranega kartona za embalažo (testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja) |
| --- | --- | --- | --- |
| Obseg v letu 2006 (v tisoč tonah) | 23  363 | 18  281 |
| Vrednost v letu 2006 (v tisoč EUR) | 9 4 09  760 | 6 7 52  698 |
| Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 6 15  000 ton na leto) | 2,6 % | 3,4 % |
| Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 6 15  000 ton na leto) | [< 3] % | [< 5] % |
| Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 6 50  000 ton na leto) | 2,8 % | 3,6 % |
| Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 6 50  000 ton na leto) | [< 3] % | [< 5] % |
| Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 7 50  000 ton na leto) | 3,2 % | 4,1 % |
| Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 7 50  000 ton na leto) | [< 3] % | [< 5] % |

(182)

Tudi če bi se kot najslabši mogoči scenarij uporabila višja podatka o ustvarjeni zmogljivosti, ki ju je predložila družba Smurfit Kappa (6 50  000 ton na leto in 7 50  000 ton na leto), 5-odstotni prag ne bi bil presežen na celotnem trgu kartona za embalažo (glej preglednico 2 spodaj).

Preglednica 2

Povečanje zmogljivosti na celotnem trgu kartona za embalažo (EGP)

Upoštevni trg

(EGP)

Celotni trg kartona za embalažo

Celotni trg recikliranega kartona za embalažo (testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja)

Obseg v letu 2006 (v tisoč tonah)

23  363

18  281

Vrednost v letu 2006 (v tisoč EUR)

9 4 09  760

6 7 52  698

Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 6 15  000 ton na leto)

2,6 %

3,4 %

Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 6 15  000 ton na leto)

[< 3] %

[< 5] %

Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 6 50  000 ton na leto)

2,8 %

3,6 %

Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 6 50  000 ton na leto)

[< 3] %

[< 5] %

Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 7 50  000 ton na leto)

3,2 %

4,1 %

Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 7 50  000 ton na leto)

[< 3] %

[< 5] %

| (183) | Da bi upoštevala pristop na podlagi najslabšega mogočega scenarija, je Komisija izračunala tudi povečanje zmogljivosti kot delež prodaje kartona za embalažo na odprtem trgu. V tem primeru je treba upoštevati samo tisti del skupne zmogljivosti, ustvarjene z naložbo, ki je namenjen proizvodnji za prodajo na odprtem trgu. Po navedbah Nemčije je to znašalo [< 2 50  000] ton na leto. Preostala zmogljivost, ki naj bi bila ustvarjena, tj. [> 3 65  000] ton na leto (ki bi jo morala družba Progroup brez naložbe kupiti od tretjih oseb in bi se tako dejansko štela za povpraševanje na odprtem trgu), bi se zdaj uporabila interno znotraj skupine za nadaljnjo predelavo v valoviti karton in bi jo bilo zato treba odšteti od velikosti odprtega trga. |
| --- | --- |

(183)

Da bi upoštevala pristop na podlagi najslabšega mogočega scenarija, je Komisija izračunala tudi povečanje zmogljivosti kot delež prodaje kartona za embalažo na odprtem trgu. V tem primeru je treba upoštevati samo tisti del skupne zmogljivosti, ustvarjene z naložbo, ki je namenjen proizvodnji za prodajo na odprtem trgu. Po navedbah Nemčije je to znašalo [< 2 50  000] ton na leto. Preostala zmogljivost, ki naj bi bila ustvarjena, tj. [> 3 65  000] ton na leto (ki bi jo morala družba Progroup brez naložbe kupiti od tretjih oseb in bi se tako dejansko štela za povpraševanje na odprtem trgu), bi se zdaj uporabila interno znotraj skupine za nadaljnjo predelavo v valoviti karton in bi jo bilo zato treba odšteti od velikosti odprtega trga.

| (184) | Ker je bila velikost odprtega trga kartona za embalažo v EGP ocenjena na 8,644 milijona ton v letu 2006 (50), bi zmogljivost, ustvarjena s projektom, kot delež velikosti odprtega trga kartona za embalažo znašala samo [< 3] % vrednosti (51) (glej preglednico 3 spodaj). |
| --- | --- |

(184)

Ker je bila velikost odprtega trga kartona za embalažo v EGP ocenjena na 8,644 milijona ton v letu 2006 (50), bi zmogljivost, ustvarjena s projektom, kot delež velikosti odprtega trga kartona za embalažo znašala samo [< 3] % vrednosti (51) (glej preglednico 3 spodaj).

| (185) | Nemčija ob prvotni priglasitvi ni mogla predložiti ocene odprtega trga samo za reciklirani karton za embalažo (tj. testliner in fluting iz recikliranega papirja). V pripombah k sklepu o začetku postopka je navedla, da bi bil lahko na podlagi nadaljnje analize preteklih podatkov družbe Pöyry ta trg ocenjen na 6,5 milijona ton v letu 2006. Na podlagi tega bi povečanje zmogljivosti na odprtem trgu kartona za embalažo iz recikliranih vlaken znašalo [< 3] % v smislu vrednosti (glej preglednico 3 spodaj). |
| --- | --- |

(185)

Nemčija ob prvotni priglasitvi ni mogla predložiti ocene odprtega trga samo za reciklirani karton za embalažo (tj. testliner in fluting iz recikliranega papirja). V pripombah k sklepu o začetku postopka je navedla, da bi bil lahko na podlagi nadaljnje analize preteklih podatkov družbe Pöyry ta trg ocenjen na 6,5 milijona ton v letu 2006. Na podlagi tega bi povečanje zmogljivosti na odprtem trgu kartona za embalažo iz recikliranih vlaken znašalo [< 3] % v smislu vrednosti (glej preglednico 3 spodaj).

| (186) | Komisija je izračunala tudi vrednosti, pri čemer je kot najslabši mogoči scenarij zlasti domnevala, da bo dodatna zmogljivost, ustvarjena s projektom družbe Propapier PM2, na odprtem trgu znašala 2 85  000 ton na leto (podatek, ki ga navaja družba Smurfit Kappa). Po nobenem scenariju 5-odstotni prag na odprtem trgu kartona za embalažo ne bi bil presežen (glej preglednico 3 spodaj).

  Preglednica 3


  Povečanje zmogljivosti na odprtem trgu kartona za embalažo (EGP)








  Upoštevni trg
  (EGP) | Odprti trg kartona za embalažo | Odprti trg recikliranega kartona za embalažo (testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja) |
| --- | --- | --- | --- |
| Obseg v letu 2006 (v tisoč tonah) | 8  644 | 6  500 |
| Vrednost v letu 2006 (v tisoč EUR) | 3 4 81  611 | 2 4 00  990 |
| Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 1 50  000 ton na leto) | [< 3] % | [< 3] % |
| Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 1 50  000 ton na leto) | [< 3] % | [< 3] % |
| Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 2 85  000 ton na leto) | [< 5] % | [< 5] % |
| Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 2 85  000 ton na leto) | [< 3] % | [< 5] % |

(186)

Komisija je izračunala tudi vrednosti, pri čemer je kot najslabši mogoči scenarij zlasti domnevala, da bo dodatna zmogljivost, ustvarjena s projektom družbe Propapier PM2, na odprtem trgu znašala 2 85  000 ton na leto (podatek, ki ga navaja družba Smurfit Kappa). Po nobenem scenariju 5-odstotni prag na odprtem trgu kartona za embalažo ne bi bil presežen (glej preglednico 3 spodaj).

Preglednica 3

Povečanje zmogljivosti na odprtem trgu kartona za embalažo (EGP)

Upoštevni trg

(EGP)

Odprti trg kartona za embalažo

Odprti trg recikliranega kartona za embalažo (testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja)

Obseg v letu 2006 (v tisoč tonah)

8  644

6  500

Vrednost v letu 2006 (v tisoč EUR)

3 4 81  611

2 4 00  990

Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 1 50  000 ton na leto)

[< 3] %

[< 3] %

Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 1 50  000 ton na leto)

[< 3] %

[< 3] %

Povečanje zmogljivosti glede na obseg (če se uporabi 2 85  000 ton na leto)

[< 5] %

[< 5] %

Povečanje zmogljivosti glede na vrednost (če se uporabi 2 85  000 ton na leto)

[< 3] %

[< 5] %

| (187) | Komisija zavrača teorijo ‚učinka izpodrivanja‘, na katero se sklicuje pritožnik (glej uvodni izjavi 56 in 57 zgoraj) in po kateri bi bilo treba ‚sproščeno zmogljivost‘, tj. zmogljivost, ki jo družba Progroup ne kupuje več na odprtem trgu, prišteti k proizvodnji kartona za embalažo družbe Progroup, prodani na odprtem trgu, da bi se izračunala zmogljivost, ki se z naložbo družbe Propapier ustvarja na odprtem trgu. Tak scenarij (z uporabo povečanja zmogljivosti za 5 25  000 ton na leto) bi privedel do povečanja zmogljivosti za več kot 5 %, vendar bi tak pristop, kot trdi tudi Nemčija, privedel do sklepa, da je povečanje zmogljivosti enako na odprtem in celotnem trgu. Enako bi bilo celo, če družba Propapier ne bi ponujala kartona za embalažo na odprtem trgu in bi vso svojo novo proizvodnjo uporabila interno. Ker se v tem primeru na trgu ne proda proizvedeni karton za embalažo, temveč samo izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, tj. valoviti karton, trga kartona za embalažo sploh ne bi bilo treba upoštevati za namene preskusov iz točke 68 Smernic. |
| --- | --- |

(187)

Komisija zavrača teorijo ‚učinka izpodrivanja‘, na katero se sklicuje pritožnik (glej uvodni izjavi 56 in 57 zgoraj) in po kateri bi bilo treba ‚sproščeno zmogljivost‘, tj. zmogljivost, ki jo družba Progroup ne kupuje več na odprtem trgu, prišteti k proizvodnji kartona za embalažo družbe Progroup, prodani na odprtem trgu, da bi se izračunala zmogljivost, ki se z naložbo družbe Propapier ustvarja na odprtem trgu. Tak scenarij (z uporabo povečanja zmogljivosti za 5 25  000 ton na leto) bi privedel do povečanja zmogljivosti za več kot 5 %, vendar bi tak pristop, kot trdi tudi Nemčija, privedel do sklepa, da je povečanje zmogljivosti enako na odprtem in celotnem trgu. Enako bi bilo celo, če družba Propapier ne bi ponujala kartona za embalažo na odprtem trgu in bi vso svojo novo proizvodnjo uporabila interno. Ker se v tem primeru na trgu ne proda proizvedeni karton za embalažo, temveč samo izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, tj. valoviti karton, trga kartona za embalažo sploh ne bi bilo treba upoštevati za namene preskusov iz točke 68 Smernic.

| (188) | Dalje, Excelova preglednica, ki jo je predložila družba Smurfit Kappa, je iz junija 2008, medtem ko lahko Komisija upošteva samo dejstva, poročila in druge podatke, ki bi ji lahko bili na voljo pred datumom sprejetja nične odločbe, tj. 2. aprilom 2008. Čeprav so v dokumentu uporabljeni isti podatki, ki izhajajo iz študije iz leta 2007 (Henry Poole Consulting, glej sprotno opombo 15), izračuni temeljijo na domnevah in drugih podatkih, ki očitno ne izvirajo neposredno iz te študije. |
| --- | --- |

(188)

Dalje, Excelova preglednica, ki jo je predložila družba Smurfit Kappa, je iz junija 2008, medtem ko lahko Komisija upošteva samo dejstva, poročila in druge podatke, ki bi ji lahko bili na voljo pred datumom sprejetja nične odločbe, tj. 2. aprilom 2008. Čeprav so v dokumentu uporabljeni isti podatki, ki izhajajo iz študije iz leta 2007 (Henry Poole Consulting, glej sprotno opombo 15), izračuni temeljijo na domnevah in drugih podatkih, ki očitno ne izvirajo neposredno iz te študije.

| (189) | Kar zadeva izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, tj. valoviti karton, se s projektom ne ustvarja proizvodna zmogljivost, saj je namenjen izključno proizvodnji kartona za embalažo (povečanje zmogljivosti za valoviti karton je 0-odstotno). To pomeni, da 5-odstotni prag iz točke 68(b) Smernic za valoviti karton ni presežen. |
| --- | --- |

(189)

Kar zadeva izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, tj. valoviti karton, se s projektom ne ustvarja proizvodna zmogljivost, saj je namenjen izključno proizvodnji kartona za embalažo (povečanje zmogljivosti za valoviti karton je 0-odstotno). To pomeni, da 5-odstotni prag iz točke 68(b) Smernic za valoviti karton ni presežen.

| (190) | Splošna sklepna ugotovitev Komisije na podlagi navedenega je, da zmogljivost, ustvarjena s projektom Propapier PM2, znaša manj kot 5 % zadevnih upoštevnih trgov, tako da zadevni ukrep pomoči, ki se preučuje, ne povzroči položaja, ko je za zadevne proizvode presežen prag iz točke 68(b) Smernic. |
| --- | --- |

(190)

Splošna sklepna ugotovitev Komisije na podlagi navedenega je, da zmogljivost, ustvarjena s projektom Propapier PM2, znaša manj kot 5 % zadevnih upoštevnih trgov, tako da zadevni ukrep pomoči, ki se preučuje, ne povzroči položaja, ko je za zadevne proizvode presežen prag iz točke 68(b) Smernic.

Strukturna presežna zmogljivost

| (191) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 60 zgoraj, je družba Smurfit Kappa trdila, da je imel trg kartona za embalažo v obdobju 2001–2006 strukturno presežno zmogljivost in da se je z državno pomočjo za nove naložbe v panogi ta presežna zmogljivost še poslabšala. Komisija bo te trditve proučila, čeprav rezultati preskusa iz točke 68(b) Smernic kažejo, da na trgu s strukturno presežno zmogljivostjo ni bistvenega povečanja zmogljivosti. |
| --- | --- |

(191)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 60 zgoraj, je družba Smurfit Kappa trdila, da je imel trg kartona za embalažo v obdobju 2001–2006 strukturno presežno zmogljivost in da se je z državno pomočjo za nove naložbe v panogi ta presežna zmogljivost še poslabšala. Komisija bo te trditve proučila, čeprav rezultati preskusa iz točke 68(b) Smernic kažejo, da na trgu s strukturno presežno zmogljivostjo ni bistvenega povečanja zmogljivosti.

| (192) | Družba Smurfit Kappa je svojo trditev oprla na študijo London Economics iz leta 2007, v kateri je opozorjeno, da so bile stopnje izkoriščenosti zmogljivosti v letih 2003–2005 pod 90 %, in navedeno, da bi te stopnje tudi od leta 2006 do leta 2007 ostale pod 90 %, če panoga ne bi zaprla zmogljivosti. Nemčija kljub temu trdi, da so se zaustavitve zmogljivosti večinoma nanašale na stare in neučinkovite stroje (52). V poročilu Evropskega računskega sodišča je navedeno, da bila zaprtja v glavnem posledica naravnih sprememb povpraševanja in tehničnih standardov ter prizadevanj za ekonomijo obsega in da je potrebo po zamenjavi strojev mogoče pripisati (1) spremembam proizvodnih tehnologij, (2) razvijajočemu se procesu standardizacije v panogi in (3) mogočim znižanjem stroškov, ki jih zagotavlja ekonomija obsega večjih strojev. Nemčija je zato zavrnila trditev družbe Smurfit Kappa, da se je panoga namerno odločila za zaprtja, da bi ponovno vzpostavila ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu. |
| --- | --- |

(192)

Družba Smurfit Kappa je svojo trditev oprla na študijo London Economics iz leta 2007, v kateri je opozorjeno, da so bile stopnje izkoriščenosti zmogljivosti v letih 2003–2005 pod 90 %, in navedeno, da bi te stopnje tudi od leta 2006 do leta 2007 ostale pod 90 %, če panoga ne bi zaprla zmogljivosti. Nemčija kljub temu trdi, da so se zaustavitve zmogljivosti večinoma nanašale na stare in neučinkovite stroje (52). V poročilu Evropskega računskega sodišča je navedeno, da bila zaprtja v glavnem posledica naravnih sprememb povpraševanja in tehničnih standardov ter prizadevanj za ekonomijo obsega in da je potrebo po zamenjavi strojev mogoče pripisati (1) spremembam proizvodnih tehnologij, (2) razvijajočemu se procesu standardizacije v panogi in (3) mogočim znižanjem stroškov, ki jih zagotavlja ekonomija obsega večjih strojev. Nemčija je zato zavrnila trditev družbe Smurfit Kappa, da se je panoga namerno odločila za zaprtja, da bi ponovno vzpostavila ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu.

| (193) | Komisija ugotavlja, da so v neodvisni študiji iz leta 2007 (študija Deutsche Bank) zaprtja obratov družbe Smurfit Kappa za proizvodnjo papirja za embalažo dejansko predstavljena kot poskus izboljšanja kakovosti osnovnih sredstev. Dalje je v tej študiji navedeno, da je potrebna nova zmogljivost za zadovoljitev povpraševanja v obdobju 2009–2012 (pri čemer se sklicuje na naložbe družb Mondi, Progroup in SAICA) in da bodo stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ostale na zdravih ravneh ne glede na uvedbo nove zmogljivosti v letu 2009 (53). |
| --- | --- |

(193)

Komisija ugotavlja, da so v neodvisni študiji iz leta 2007 (študija Deutsche Bank) zaprtja obratov družbe Smurfit Kappa za proizvodnjo papirja za embalažo dejansko predstavljena kot poskus izboljšanja kakovosti osnovnih sredstev. Dalje je v tej študiji navedeno, da je potrebna nova zmogljivost za zadovoljitev povpraševanja v obdobju 2009–2012 (pri čemer se sklicuje na naložbe družb Mondi, Progroup in SAICA) in da bodo stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ostale na zdravih ravneh ne glede na uvedbo nove zmogljivosti v letu 2009 (53).

| (194) | Po mnenju Komisije zato ni prepričljivih dokazov, da bi se s pomočjo, dodeljeno družbi Propapier, okrepila obstoječa strukturna presežna zmogljivost na trgu kartona za embalažo. Podatki, ki jih je družba Smurfit Kappa predložila glede presežne zmogljivosti, se večinoma nanašajo na obdobje pred naložbo, medtem ko razpoložljive napovedi ob sprejetju nične odločbe, vključno z neodvisno študijo (Deutsche Bank), kažejo na rast povpraševanja od leta 2007. Komisija je vsekakor upoštevala relativno zmanjšanje povpraševanja v obdobju 2001–2006 – v smislu vrednosti –, saj je izračunala delež nove zmogljivosti, ustvarjene na zadevnem trgu, kot se zahteva s točko 68(b) Smernic. |
| --- | --- |

(194)

Po mnenju Komisije zato ni prepričljivih dokazov, da bi se s pomočjo, dodeljeno družbi Propapier, okrepila obstoječa strukturna presežna zmogljivost na trgu kartona za embalažo. Podatki, ki jih je družba Smurfit Kappa predložila glede presežne zmogljivosti, se večinoma nanašajo na obdobje pred naložbo, medtem ko razpoložljive napovedi ob sprejetju nične odločbe, vključno z neodvisno študijo (Deutsche Bank), kažejo na rast povpraševanja od leta 2007. Komisija je vsekakor upoštevala relativno zmanjšanje povpraševanja v obdobju 2001–2006 – v smislu vrednosti –, saj je izračunala delež nove zmogljivosti, ustvarjene na zadevnem trgu, kot se zahteva s točko 68(b) Smernic.

6.5.3   SKLEP O TEM, ALI JE POTREBNO NATANČNO PREVERJANJE NA PODLAGI SPOROČILA O PODROBNI OCENI

| (195) | V Smernicah je navedeno, da bo v primeru preseženih pragov iz točke 68(a) in (b) Smernic Komisija odobrila regionalno pomoč za naložbe samo po natančnem preverjanju po sprožitvi postopka iz člena 88(2) ES, ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami. Komisija ugotavlja, da v obravnavani zadevi pragova iz točke 68 Smernic nista presežena, kar pomeni, da natančno preverjanje na podlagi Sporočila Komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (54) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podrobni oceni) ni potrebno. Kljub temu mora Komisija ugotoviti, da prispevek pomoči k regionalni naložbi prevlada nad njenimi mogočimi negativnimi učinki na trgovino in konkurenco. |
| --- | --- |

(195)

V Smernicah je navedeno, da bo v primeru preseženih pragov iz točke 68(a) in (b) Smernic Komisija odobrila regionalno pomoč za naložbe samo po natančnem preverjanju po sprožitvi postopka iz člena 88(2) ES, ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami. Komisija ugotavlja, da v obravnavani zadevi pragova iz točke 68 Smernic nista presežena, kar pomeni, da natančno preverjanje na podlagi Sporočila Komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (54) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podrobni oceni) ni potrebno. Kljub temu mora Komisija ugotoviti, da prispevek pomoči k regionalni naložbi prevlada nad njenimi mogočimi negativnimi učinki na trgovino in konkurenco.

6.5.4   TEHTANJE POZITIVNIH IN NEGATIVNIH UČINKOV POMOČI

| (196) | Komisija ugotavlja, da so zahteve glede spodbujevalnega učinka iz točke 38 Smernic izpolnjene. Ugotavlja tudi, da je Sodišče potrdilo, da lahko Komisija oceno spodbujevalnega učinka utemelji s sklicevanjem na okoliščino časovnega zaporedja (55). Zato meni, da je imela pomoč spodbujevalni učinek na naložbo in je sprožila njen pozitivni prispevek k razvoju zadevne regije, ki prejema pomoč. |
| --- | --- |

(196)

Komisija ugotavlja, da so zahteve glede spodbujevalnega učinka iz točke 38 Smernic izpolnjene. Ugotavlja tudi, da je Sodišče potrdilo, da lahko Komisija oceno spodbujevalnega učinka utemelji s sklicevanjem na okoliščino časovnega zaporedja (55). Zato meni, da je imela pomoč spodbujevalni učinek na naložbo in je sprožila njen pozitivni prispevek k razvoju zadevne regije, ki prejema pomoč.

| (197) | V Smernicah je navedeno, da je lahko regionalna pomoč uspešen dejavnik samo, če se uporablja zmerno in sorazmerno ter je osredotočena na regije Evropske unije z najbolj omejenimi možnostmi. Zlasti dovoljene zgornje meje pomoči morajo odražati sorazmerno resnost težav, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij. Poleg tega morajo prednosti pomoči glede razvoja manj razvitih regij presegati posledično izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(197)

V Smernicah je navedeno, da je lahko regionalna pomoč uspešen dejavnik samo, če se uporablja zmerno in sorazmerno ter je osredotočena na regije Evropske unije z najbolj omejenimi možnostmi. Zlasti dovoljene zgornje meje pomoči morajo odražati sorazmerno resnost težav, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij. Poleg tega morajo prednosti pomoči glede razvoja manj razvitih regij presegati posledično izkrivljanje konkurence.

| (198) | PDEU Komisiji dovoljuje, da dopusti izkrivljanje konkurence in učinke na trgovino, da se spodbudi regionalni razvoj regij, upravičenih do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Pozitivni učinki naložbe, za katero se prejme pomoč, so pomembnejši za regije z najbolj omejenimi možnostmi iz člena 107(3)(a) PDEU kot za regije iz člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(198)

PDEU Komisiji dovoljuje, da dopusti izkrivljanje konkurence in učinke na trgovino, da se spodbudi regionalni razvoj regij, upravičenih do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Pozitivni učinki naložbe, za katero se prejme pomoč, so pomembnejši za regije z najbolj omejenimi možnostmi iz člena 107(3)(a) PDEU kot za regije iz člena 107(3)(c) PDEU.

| (199) | Največja intenzivnost pomoči – 12,30 % BED –, ki se je uporabljala za naložbeni projekt, je bila predmet znižanja standardnih zgornjih mej regionalne pomoči v skladu s točko 67 Smernic in ne presega veljavne zgornje meje regionalne pomoči. Zato jo je mogoče šteti za sorazmerno z ovirami, ki jih je treba odpraviti v regiji Brandenburg, ki se je v zadevnem obdobju štela za upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(199)

Največja intenzivnost pomoči – 12,30 % BED –, ki se je uporabljala za naložbeni projekt, je bila predmet znižanja standardnih zgornjih mej regionalne pomoči v skladu s točko 67 Smernic in ne presega veljavne zgornje meje regionalne pomoči. Zato jo je mogoče šteti za sorazmerno z ovirami, ki jih je treba odpraviti v regiji Brandenburg, ki se je v zadevnem obdobju štela za upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU.

| (200) | Zaradi ugotovitve, da pomoč zagotavlja spodbudo za izvedbo naložbe v zadevni regiji in je sorazmerna, je treba pretehtati pozitivne in negativne učinke pomoči. |
| --- | --- |

(200)

Zaradi ugotovitve, da pomoč zagotavlja spodbudo za izvedbo naložbe v zadevni regiji in je sorazmerna, je treba pretehtati pozitivne in negativne učinke pomoči.

| (201) | Ker se z naložbo, ki je prejela pomoč, ustvarja 150 neposrednih in 450 posrednih delovnih mest ter razširja industrijska baza zadevne regije, ta naložba prispeva k regionalnemu razvoju regije, ki je bila razglašena za upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Komisija ugotavlja, da pomoč na ustvarjeno delovno mesto (ki znaša približno 3 00  000 EUR na ustvarjeno neposredno delovno mesto, na ustvarjeno neposredno in posredno delovno mesto pa samo 75  000 EUR) ni čezmerna v primerjavi s podobnimi primeri regionalne pomoči za kapitalsko intenzivne naložbe v papirništvu, v katerih se je uporabljala ista standardna zgornja meja regionalne pomoči – 30 % (56). |
| --- | --- |

(201)

Ker se z naložbo, ki je prejela pomoč, ustvarja 150 neposrednih in 450 posrednih delovnih mest ter razširja industrijska baza zadevne regije, ta naložba prispeva k regionalnemu razvoju regije, ki je bila razglašena za upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Komisija ugotavlja, da pomoč na ustvarjeno delovno mesto (ki znaša približno 3 00  000 EUR na ustvarjeno neposredno delovno mesto, na ustvarjeno neposredno in posredno delovno mesto pa samo 75  000 EUR) ni čezmerna v primerjavi s podobnimi primeri regionalne pomoči za kapitalsko intenzivne naložbe v papirništvu, v katerih se je uporabljala ista standardna zgornja meja regionalne pomoči – 30 % (56).

| (202) | S pomočjo se ne ustvarja ali krepi prevladujoči položaj upravičenca do pomoči na trgu, učinki zmogljivosti, ustvarjene z naložbo, na zadevnih proizvodnih trgih pa so omejeni. Ob odločitvi za naložbo in dodelitev pomoči za te trge ni bilo mogoče šteti ali pričakovati, da bodo po končani naložbi imeli strukturno presežno zmogljivost. |
| --- | --- |

(202)

S pomočjo se ne ustvarja ali krepi prevladujoči položaj upravičenca do pomoči na trgu, učinki zmogljivosti, ustvarjene z naložbo, na zadevnih proizvodnih trgih pa so omejeni. Ob odločitvi za naložbo in dodelitev pomoči za te trge ni bilo mogoče šteti ali pričakovati, da bodo po končani naložbi imeli strukturno presežno zmogljivost.

| (203) | Ker se v pomoči upošteva zgornja meja največje zmanjšane intenzivnosti pomoči, ki velja za velike naložbene projekte, v skladu s Smernicami in karto regionalnih pomoči, odobreno za Nemčijo za obdobje 2007–2013, Komisija meni, da pomoč nima čezmernega negativnega učinka na trgovino, ki bi bil nezdružljiv z notranjim trgom. Navaja zlasti, da iz pripomb, prejetih v okviru postopka formalne preiskave, ne izhaja, da bi se naložbeni projekt, če pomoči ne bi bilo, izvedel v drugi regiji Evropske unije, v kateri bi se uporabljala višja ali enaka zgornja meja intenzivnosti pomoči. Prav tako nič ne kaže na to, da je družba Propapier zaradi pomoči preselila svoje dejavnosti in da je to privedlo do izgube delovnih mest v drugih regijah s primerljivimi ali slabšimi družbeno-gospodarskimi razmerami kot v regiji, ki prejme pomoč in v kateri je družba Propapier izvedla naložbo. |
| --- | --- |

(203)

Ker se v pomoči upošteva zgornja meja največje zmanjšane intenzivnosti pomoči, ki velja za velike naložbene projekte, v skladu s Smernicami in karto regionalnih pomoči, odobreno za Nemčijo za obdobje 2007–2013, Komisija meni, da pomoč nima čezmernega negativnega učinka na trgovino, ki bi bil nezdružljiv z notranjim trgom. Navaja zlasti, da iz pripomb, prejetih v okviru postopka formalne preiskave, ne izhaja, da bi se naložbeni projekt, če pomoči ne bi bilo, izvedel v drugi regiji Evropske unije, v kateri bi se uporabljala višja ali enaka zgornja meja intenzivnosti pomoči. Prav tako nič ne kaže na to, da je družba Propapier zaradi pomoči preselila svoje dejavnosti in da je to privedlo do izgube delovnih mest v drugih regijah s primerljivimi ali slabšimi družbeno-gospodarskimi razmerami kot v regiji, ki prejme pomoč in v kateri je družba Propapier izvedla naložbo.

| (204) | Komisija ugotavlja, da je Nemčija dokazala, da projekt družbe Propapier PM2 prispeva k doseganju cilja kohezije, ki je cilj skupnega interesa, in se je izvajal v okviru skladne strategije regionalnega razvoja. Naložba, za katero je bila prejeta pomoč, znatno prispeva k izboljšanju družbeno-gospodarskega položaja in razvoju zadevne regije, zlasti glede na njen učinek na zaposlovanje, ustvarjanje prihodka in razširitev njene industrijske baze. Komisija glede na naravo in obseg projekta meni, da pomoč ne povzroča nesprejemljivega izkrivljanja konkurence in učinka na trgovino. |
| --- | --- |

(204)

Komisija ugotavlja, da je Nemčija dokazala, da projekt družbe Propapier PM2 prispeva k doseganju cilja kohezije, ki je cilj skupnega interesa, in se je izvajal v okviru skladne strategije regionalnega razvoja. Naložba, za katero je bila prejeta pomoč, znatno prispeva k izboljšanju družbeno-gospodarskega položaja in razvoju zadevne regije, zlasti glede na njen učinek na zaposlovanje, ustvarjanje prihodka in razširitev njene industrijske baze. Komisija glede na naravo in obseg projekta meni, da pomoč ne povzroča nesprejemljivega izkrivljanja konkurence in učinka na trgovino.

| (205) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da koristi ukrepa pomoči prevladajo nad posledičnim izkrivljanjem konkurence in negativnimi učinki na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(205)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da koristi ukrepa pomoči prevladajo nad posledičnim izkrivljanjem konkurence in negativnimi učinki na trgovino med državami članicami.

7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

Komisija ugotavlja, da je Nemčija nezakonito dodelila pomoč družbi Propapier PM2 GmbH in s tem kršila člen 108(3) PDEU. Kljub temu ugotavlja, da ukrep izpolnjuje standardna merila iz Smernic, ne vodi do položaja, kjer bi bila za zadevne proizvode presežena pragova iz točke 68(a) in (b) Smernic, ima spodbujevalni učinek in je sorazmerna z regionalnimi omejitvami, ki naj bi jih odpravila. Dalje ugotavlja, da koristi ukrepa pomoči prevladajo nad posledičnim izkrivljanjem konkurence in negativnimi učinki na trgovino med državami članicami. Zato meni, da je pomoč združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(a) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Nemčija dodelila družbi Propapier PM2 GmbH, v znesku 4 3 4 15  903 EUR v diskontirani vrednosti, je v skladu s členom 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 1. oktobra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

1

(2)  Med njimi so bile uradne pritožbe, ki so jih vložili Švedsko združenje gozdarske industrije (Swedish Forest Industries Federation) in Finsko združenje gozdarske industrije (Finnish Forest Industry Federation) 20. decembra 2007 (evidentirana pod referenčno številko CP 365/07); Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken 3. januarja 2008 (evidentirana pod referenčno številko CP 3/08); in Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose 22. februarja 2008 (evidentirana pod referenčno številko CP 47/08).

2

(3)  UL C 131, 29.5.2008, str. 6.

3

(4)  UL C 7, 12.1.2011, str. 10.

4

(5)  Glej Sklep Komisije z dne 23. marca 2011 o državni pomoči v zadevi C 28/05 Glunz AG (UL L 228, 3.9.2011, str. 22) in odločitev Komisije z dne 11. maja 2012 o državni pomoči v zadevi SA.28855 (N 373/09) (ex C 10/09, ex N 528/08), pomoč za prestrukturiranje družbe ING (UL C 260, 29.8.2012, str. 1).

5

(6)  UL C 230, 8.8.2013, str. 39.

6

(7)  Državna pomoč N 459/06 (UL C 295, 5.12.2006, str. 6).

7

(8)  Velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

8

(9)  Za namene tega sklepa se upravičeni stroški in zneski pomoči izračunajo za leto prvotne priglasitve z uporabo diskontne stopnje, ki je veljala ob priglasitvi, tj. 5,42 % (glej točko 41 Smernic).

9

(10)  Objavljena v UL C 41, 24.2.2007, str. 9. Shema, ki se izvaja na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (uredba o regionalnih skupinskih izjemah) (UL L 302, 1.11.2006, str. 29).

10

(11)  Objavljena v UL C 102, 5.5.2007, str. 11. Shema, ki se izvaja na podlagi uredbe o regionalnih skupinskih izjemah (glej sprotno opombo 9 zgoraj).

11

(12)  Izmerjeno glede na standarde kupne moči.

12

(13)  Nemčija je po sprejetju nične odločbe Komisijo obvestila, da je bilo v okviru projekta v regiji ustvarjenih skupno 675 delovnih mest (od tega 36 v elektrarni). Že sama družba Propapier zaposluje 123 delavcev, plačanih po urni postavki, in 23 delavcev s fiksno plačo. Poleg tega je ustvarila 11 pripravniških mest.

13

(14)  Glej točko 88 sodbe v zadevi T-304/08.

14

(15)  Ekonomska analiza državne pomoči za Progroup AG, London Economics, 9. november 2007.

15

(16)  Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (03/07).

16

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1), kakor je bila spremenjena.

17

(18)  Ekonomska analiza naložbene pomoči družbi Progroup, poročilo Zvezni republiki Nemčiji, 11. julij 2013.

18

(19)  Propapier PM2 Investitionszulage, Diskussionsunterlage, Roland Berger Strategy Consultants, 15. julij 2013.

19

(20)  Oddelek za raziskave globalnih trgov Deutsche Bank AG, analitično poročilo družbe Smurfit Kappa, 24. april 2007.

20

(21)  Poročilo Evropskega računskega sodišča, str. 19.

21

(22)  Kot je storila tudi v zadevah v zvezi z državno pomočjo N 203/08 LIP – DE – Pomoč za Papierfabrik Hamburger Sprememberg GmbH & Co KG, in SA.32063 (2011/NN) Poljska – LIP – Mondi Świecie.

22

(23)  Študija Deutsche Bank, str. 21.

23

(24)  Poročilo Evropskega računskega sodišča, str. 9.

24

(25)  Študija Deutsche Bank, str. 12.

25

(26)  Poročilo Evropskega računskega sodišča, str. 10.

26

(27)  Skupna letna stopnja rasti.

27

(28)  Razlika v plači zaradi stroškov usposabljanja in dodatnih plačil, npr. za najemnino in prevoz na delo, ki temelji na primerjavi med obstoječimi lokacijami družbe Prowell v [...].

28

(29)  SPD Landesverband Brandenburg und CDU Landesverband Brandenburg, Vereinbarung zur Zusammenarbeit in einer Regierungskoalition für die 4. Wahlperiode des Brandenburger Landtages 2004 bis 2009, Potsdam, oktober 2004.

29

(30)  Pöyry, Branchenstrategie Papier Brandenburg (Zusammenfassung) im Auftrag des Ministeriums für Wirtschaft des Landes Brandenburg, november 2007.

30

(31)  Npr. seminarjev in praktičnega usposabljanja v Nemčiji in tujini, strokovno usposabljanje v hidravliki in aeromehaniki, posebno usposabljanje za upravljavce stroja Propapier PM2.

31

(32)  Zadeve v zvezi z državno pomočjo N 203/08 LIP – DE – Pomoč družbi Papierfabrik Hamburger Sprememberg GmbH & Co KG, N 865/06 LIP – DE – Pomoč družbi Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH, in SA.32063 (2011/NN) Poljska – LIP – Mondi Świecie.

32

(33)  Uredba o regionalnih skupinskih izjemah (glej sprotno opombo 9).

33

(34)  Glej zadeve v zvezi z državno pomočjo C 28/2005, Glunz AG; C 54/1996, Alitalia (Odločba Komisije 2001/723/ES (UL L 271, 12.10.2001, str. 28)), SA.23839 (C 44/2007), FagorBrandt (Odločba Komisije 2013/283/EU (UL L 166, 18.6.2013, str. 1)) in SA.28855 (2012/C), ING – pomoč za prestrukturiranje.

34

(35)  Zadeva 34/86, Svet proti Parlamentu, Recueil 1986, str. 2155, točka 47; zadeva C-415/96, Španija proti Komisiji, Recueil 1998, str. I-6993, točka 31; in zadeva C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques proti Svetu, Recueil 2000, str. I-8147, točka 82.

35

Svet proti Parlamentu

Španija proti Komisiji

Industrie des poudres sphériques proti Svetu

(36)  Zadeva C-415/96, Španija proti Komisiji, Recueil 1998, str. I-6993, točka 34.

36

Španija proti Komisiji

(37)  Glej Odločbo Komisije 2006/262/ES z dne 21. septembra 2005 o državni pomoči št. C 5/2004 (prej N 609/2003) Nemčije za Kronoply (UL L 94, 1.4.2006, str. 50).

37

(38)  Glej sprotno opombo 4.

38

(39)  Glej uvodno izjavo 3.

39

(40)  Med drugim COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa (10. november 2005); COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän (10. maj 2001); COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV (22. december 2000); COMP/M.2020 – Metsä-Serla/MODO (4. avgust 2000).

40

(41)  Zadeve v zvezi z državno pomočjo N 203/08 LIP – DE – Pomoč za Papierfabrik Hamburger Sprememberg GmbH & Co KG, N 865/06 LIP – DE – Pomoč za Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH, in SA.32063 (2011/NN) Poljska – LIP – Mondi Świecie.

41

(42)  Glej sprotno opombo 38.

42

(43)  Npr. COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa; COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän.

43

(44)  V zvezi s tem je treba opozoriti, da družba Progroup na odprtem trgu prodaja samo karton za embalažo iz recikliranega papirja, tj. testliner do 150 g/m2 in fluting iz recikliranega papirja.

44

2

(45)  Ker integrirani proizvajalci, kot je navedeno zgoraj, dejavno poslujejo na odprtem trgu ne samo zaradi nezadostnih zmogljivosti, ampak tudi zaradi logističnih potreb in odvisno od njihovega posameznega povpraševanja po podvrstah kartona za embalažo, se s to metodo dejansko podceni velikost odprtega trga in torej pomeni pristop najslabšega mogočega scenarija.

45

(46)  FEFCO je krovna organizacija evropskih združenj proizvajalcev valovitega kartona.

46

(47)  V sprotni opombi 62 Smernic je ‚očitna poraba zadevnega proizvoda‘ opredeljena kot ‚proizvodnja, ki ji je prištet uvoz in odštet izvoz‘. Podatke o očitni porabi je družba Pöyry zbrala za namene priglasitve.

47

(48)  Podatki za EU-27 so se uporabili kot približek.

48

(49)  Komisija je na podlagi enakega sklepanja prišla do enake ugotovitve v sklepih o pomoči za druge naložbe v papirništvu, ki so bile izvedene v istem obdobju: zadevah v zvezi z državno pomočjo N 203/08 LIP – DE – Pomoč za Papierfabrik Hamburger Sprememberg GmbH & Co KG in SA.32063 (2011/NN) Poljska – LIP – Mondi Świecie.

49

(50)  Na podlagi pristopa najslabšega mogočega scenarija, predstavljenega v uvodni izjavi 167 tega sklepa.

50

(51)  Izračunan kot [< 2 50  000] ton na leto/(8 6 00  000 ton na leto – [> 3 65  000] ton na leto).

51

(52)  V poročilu Evropskega računskega sodišča je navedeno, da je bila povprečna starost opuščenih papirniških strojev v Evropi med letoma 2000 in 2007 51 let (str. 55 in Dodatek 2).

52

(53)  ‚Stopnje izkoriščenosti zmogljivosti panoge so pomemben kazalnik, kako zdrave so razmere na trgu, in nakazujejo smer cen proizvodov. Evropska stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila lani 92-odstotna in naj bi se v dveh letih predvidoma zvišala [...] Z zdravo rastjo povpraševanja v kombinaciji z omejeno novo ponudbo se bo trg še bolj okrepil.‘ (študija Deutsche Bank, str. 19).

53

(54)  UL C 223, 16.9.2009, str. 3.

54

(55)  Sodba Sodišča prve stopnje v zadevi T-162/06, Kronoply proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. II-1, točka 80.

55

(56)  Glej zadevi v zvezi z državno pomočjo N 203/08 LIP – DE – Pomoč za Papierfabrik Hamburger Sprememberg GmbH & Co KG (pomoč v višini približno 1 83  000 EUR na ustvarjeno neposredno delovno mesto; 200 neposrednih delovnih mest; in nedoločeno število posrednih delovnih mest) in N 865/06 LIP – DE – Pomoč za Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH (pomoč v višini približno 3 67  000 EUR na ustvarjeno neposredno delovno mesto; 100 neposrednih in 100 posrednih delovnih mest).

56

---

| 8.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/83 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/83

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1073

z dne 9. januarja 2015

o državni pomoči SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) Cipra za družbo Cyprus Airways (Public) Ltd

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9362)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   PRVI FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE (SA.35888)

| (1) | Oddelki Komisije so februarja 2012 iz medijev izvedeli, da namerava ciprska vlada posredovati v korist družbe Cyprus Airways (Public) Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba Cyprus Airways ali družba). Da bi Komisija ugotovila, ali bi se lahko pojavila kakršna koli vprašanja v zvezi z državno pomočjo, je po uradni dolžnosti začela preiskovati zadevo. |
| --- | --- |

(1)

Oddelki Komisije so februarja 2012 iz medijev izvedeli, da namerava ciprska vlada posredovati v korist družbe Cyprus Airways (Public) Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba Cyprus Airways ali družba). Da bi Komisija ugotovila, ali bi se lahko pojavila kakršna koli vprašanja v zvezi z državno pomočjo, je po uradni dolžnosti začela preiskovati zadevo.

| (2) | V dopisih z dne 20. februarja 2012, 15. junija 2012 in 23. avgusta 2012 je Komisija zaprosila za informacije. Ciprski organi so nanje odgovorili 6. aprila 2012 in 30. avgusta 2012. Komisija se je s predstavniki ciprskih organov in družbe Cyprus Airways sestala 4. oktobra 2012 v Bruslju. |
| --- | --- |

(2)

V dopisih z dne 20. februarja 2012, 15. junija 2012 in 23. avgusta 2012 je Komisija zaprosila za informacije. Ciprski organi so nanje odgovorili 6. aprila 2012 in 30. avgusta 2012. Komisija se je s predstavniki ciprskih organov in družbe Cyprus Airways sestala 4. oktobra 2012 v Bruslju.

| (3) | Ciprski organi so Komisiji 13. decembra 2012 priglasili državno pomoč za reševanje družbe Cyprus Airways (SA.35888). Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisom z dne 19. decembra 2012. Ciprski organi so nanj odgovorili 4. januarja 2013. |
| --- | --- |

(3)

Ciprski organi so Komisiji 13. decembra 2012 priglasili državno pomoč za reševanje družbe Cyprus Airways (SA.35888). Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisom z dne 19. decembra 2012. Ciprski organi so nanj odgovorili 4. januarja 2013.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 6. marca 2013 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 6. marca 2013) Ciper obvestila, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) v zvezi z nekaterimi državnimi ukrepi, opisanimi v oddelku 3.2.1 spodaj (v nadaljnjem besedilu: prvi formalni postopek preiskave). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 6. marca 2013 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 6. marca 2013) Ciper obvestila, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) v zvezi z nekaterimi državnimi ukrepi, opisanimi v oddelku 3.2.1 spodaj (v nadaljnjem besedilu: prvi formalni postopek preiskave).

| (5) | Sklep Komisije o začetku postopka z dne 6. marca 2013 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je ciprske organe in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede domnevnih ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije o začetku postopka z dne 6. marca 2013 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je ciprske organe in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede domnevnih ukrepov pomoči.

| (6) | Komisija je pripombe ciprskih organov prejela 31. maja 2013. Komisija je v obdobju od 4. aprila do 3. julija 2013 prejela pripombe petih zainteresiranih strani. Pripombe ciprskih organov na pripombe, ki so jih poslale zainteresirane strani, pa je prejela 10. septembra 2013. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pripombe ciprskih organov prejela 31. maja 2013. Komisija je v obdobju od 4. aprila do 3. julija 2013 prejela pripombe petih zainteresiranih strani. Pripombe ciprskih organov na pripombe, ki so jih poslale zainteresirane strani, pa je prejela 10. septembra 2013.

1.2   DRUGI FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE (SA.37220 IN SA.38225)

| (7) | Ciprski organi so s predhodno priglasitvijo z dne 22. julija 2013 Komisiji predložili osnutek načrta prestrukturiranja, 23. oktobra 2013 pa so priglasili še posodobljeno različico tega načrta (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2013) (SA.37220). Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisom z dne 15. novembra 2013. Ciprski organi so nanj odgovorili 10. januarja 2014. |
| --- | --- |

(7)

Ciprski organi so s predhodno priglasitvijo z dne 22. julija 2013 Komisiji predložili osnutek načrta prestrukturiranja, 23. oktobra 2013 pa so priglasili še posodobljeno različico tega načrta (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2013) (SA.37220). Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisom z dne 15. novembra 2013. Ciprski organi so nanj odgovorili 10. januarja 2014.

| (8) | Službe Komisije so v okviru rednega spremljanja odobrenih ali izvzetih shem ocenile izvajanje ciprske sheme pomoči za usposabljanje (3). Komisija je z dopisi z dne 3. decembra 2012, 15. februarja 2013 in 6. maja 2013 zaprosila za informacije, med drugim o pomoči za usposabljanje za družbo Cyprus Airway (SA.38225). Ciprski organi so nanje odgovorili 19. decembra 2012, 14. marca 2013 in 30. maja 2013. |
| --- | --- |

(8)

Službe Komisije so v okviru rednega spremljanja odobrenih ali izvzetih shem ocenile izvajanje ciprske sheme pomoči za usposabljanje (3). Komisija je z dopisi z dne 3. decembra 2012, 15. februarja 2013 in 6. maja 2013 zaprosila za informacije, med drugim o pomoči za usposabljanje za družbo Cyprus Airway (SA.38225). Ciprski organi so nanje odgovorili 19. decembra 2012, 14. marca 2013 in 30. maja 2013.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 4. februarja 2014 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 4. februarja 2014) Ciper obvestila, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z državnimi ukrepi, opisanimi v oddelku 3.2.2 (v nadaljnjem besedilu: drugi formalni postopek preiskave). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 4. februarja 2014 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 4. februarja 2014) Ciper obvestila, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z državnimi ukrepi, opisanimi v oddelku 3.2.2 (v nadaljnjem besedilu: drugi formalni postopek preiskave).

| (10) | Sklep Komisije z dne 4. februarja 2013 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je ciprske organe in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede domnevnih ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

(10)

Sklep Komisije z dne 4. februarja 2013 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je ciprske organe in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede domnevnih ukrepov pomoči.

| (11) | Komisija je pripombe ciprskih organov prejela 31. marca 2014. Pripombe treh zainteresiranih strani je prejela 16. marca 2014. Pripombe ciprskih organov na pripombe zainteresiranih strani pa je prejela 26. junija 2014. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je pripombe ciprskih organov prejela 31. marca 2014. Pripombe treh zainteresiranih strani je prejela 16. marca 2014. Pripombe ciprskih organov na pripombe zainteresiranih strani pa je prejela 26. junija 2014.

| (12) | Komisija je z dopisoma z dne 11. aprila 2014 in 2. julija 2014 zaprosila za dodatne informacije. Ciprski organi so nanju odgovorili 11. maja 2014 in 8. avgusta 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je z dopisoma z dne 11. aprila 2014 in 2. julija 2014 zaprosila za dodatne informacije. Ciprski organi so nanju odgovorili 11. maja 2014 in 8. avgusta 2014.

| (13) | V dopisu z dne 14. novembra 2014 je Ciper pristal na to, da se odpove pravicam, ki izhajajo iz člena 342 Pogodbe v povezavi s členom 3 Uredbe (ES) št. 1/1958, ter da se ta sklep sprejme in priglasi v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(13)

V dopisu z dne 14. novembra 2014 je Ciper pristal na to, da se odpove pravicam, ki izhajajo iz člena 342 Pogodbe v povezavi s členom 3 Uredbe (ES) št. 1/1958, ter da se ta sklep sprejme in priglasi v angleškem jeziku.

2.   CIPRSKI TRG ZA ZRAČNI PROMET

| (14) | Ciper ima dve mednarodni letališči, in sicer Larnaca (LCA – v bližini glavnega mesta Nikozija) in Paphos (PFO). Zaradi majhnosti otoka lahko večina potnikov, ki potuje s Cipra ali na Ciper, zlahka dostopa do obeh letališč. |
| --- | --- |

(14)

Ciper ima dve mednarodni letališči, in sicer Larnaca (LCA – v bližini glavnega mesta Nikozija) in Paphos (PFO). Zaradi majhnosti otoka lahko večina potnikov, ki potuje s Cipra ali na Ciper, zlahka dostopa do obeh letališč.

| (15) | Večina potnikov, ki vstopajo v državo, prihaja iz Združenega kraljestva in Rusije, precej manj potnikov pa prihaja iz Nemčije, Švedske in Grčije. Število potnikov niha glede na letni čas, saj je v poletnih mesecih (julija in avgusta) več kot trikrat več potnikov kot v zimskih mesecih (od decembra do februarja). Pri prometu iz Grčije pa ni večjega sezonskega nihanja. |
| --- | --- |

(15)

Večina potnikov, ki vstopajo v državo, prihaja iz Združenega kraljestva in Rusije, precej manj potnikov pa prihaja iz Nemčije, Švedske in Grčije. Število potnikov niha glede na letni čas, saj je v poletnih mesecih (julija in avgusta) več kot trikrat več potnikov kot v zimskih mesecih (od decembra do februarja). Pri prometu iz Grčije pa ni večjega sezonskega nihanja.

| (16) | Povprečni tržni delež družbe Cyprus Airways je približno 15 % prometa na otok ali z otoka (podatki iz leta 2012), pri čemer njen tržni delež niha glede na letni čas. Najpomembnejša trga družbe sta progi med Ciprom in Grčijo ter med Ciprom in Združenim kraljestvom. Družba Cyprus Airways je bila do sredine leta 2013 dejavna tudi na notranjih letih na grškem trgu. Tudi nekatere proge na Bližnji vzhod so za družbo Cyprus Airways pomenile tradicionalne trge. |
| --- | --- |

(16)

Povprečni tržni delež družbe Cyprus Airways je približno 15 % prometa na otok ali z otoka (podatki iz leta 2012), pri čemer njen tržni delež niha glede na letni čas. Najpomembnejša trga družbe sta progi med Ciprom in Grčijo ter med Ciprom in Združenim kraljestvom. Družba Cyprus Airways je bila do sredine leta 2013 dejavna tudi na notranjih letih na grškem trgu. Tudi nekatere proge na Bližnji vzhod so za družbo Cyprus Airways pomenile tradicionalne trge.

| (17) | Najpomembnejši evropski letalski prevozniki so bili tradicionalno dejavni na istih trgih kot družba Cyprus Airways. Vendar je delovanje nekaterih prog na Ciper odvisno od letnega časa. V zadnjem času se družba Cyprus Airways srečuje tudi s konkurenco nizkocenovnih letalskih prevoznikov, ki včasih opravljajo svojo dejavnost s sedeža na Cipru. |
| --- | --- |

(17)

Najpomembnejši evropski letalski prevozniki so bili tradicionalno dejavni na istih trgih kot družba Cyprus Airways. Vendar je delovanje nekaterih prog na Ciper odvisno od letnega časa. V zadnjem času se družba Cyprus Airways srečuje tudi s konkurenco nizkocenovnih letalskih prevoznikov, ki včasih opravljajo svojo dejavnost s sedeža na Cipru.

| (18) | Ciprsko gospodarstvo se spopada s težavami, na kar kažeta upad bruto domačega proizvoda od leta 2009 ter povečanje proračunskega primanjkljaja in brezposelnosti. Ciper zaradi poslabšanja pogojev financiranja prejema pomoč držav članic euroobmočja in Mednarodnega denarnega sklada (MDS). |
| --- | --- |

(18)

Ciprsko gospodarstvo se spopada s težavami, na kar kažeta upad bruto domačega proizvoda od leta 2009 ter povečanje proračunskega primanjkljaja in brezposelnosti. Ciper zaradi poslabšanja pogojev financiranja prejema pomoč držav članic euroobmočja in Mednarodnega denarnega sklada (MDS).

| (19) | Zaradi recesije na Cipru, pa tudi v drugih evropskih državah, se je število potnikov na Ciper in s Cipra zmanjšalo. Prav tako se je precej znižala cena vozovnice. Uspešnost ciprskega trga v prihodnosti bo odvisna od oživitve evropskega gospodarstva, pa tudi od položaja lokalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(19)

Zaradi recesije na Cipru, pa tudi v drugih evropskih državah, se je število potnikov na Ciper in s Cipra zmanjšalo. Prav tako se je precej znižala cena vozovnice. Uspešnost ciprskega trga v prihodnosti bo odvisna od oživitve evropskega gospodarstva, pa tudi od položaja lokalnega gospodarstva.

3.   OPIS UKREPOV POMOČI

3.1   UPRAVIČENEC

| (20) | Družba Cyprus Airways je bila ustanovljena leta 1947, njene glavne dejavnosti pa so zračni prevoz potnikov in tovora ter druge storitve, povezane z letalskim prevozom. Družba kotira na ciprski borzi. Od začetka leta 2013, tj. po povečanju delniškega kapitala (ki je vključeno v oba formalna postopka preiskave), je glavni delničar družbe država s 93,67-odstotnim lastništvom, zasebni vlagatelji pa so lastniki preostalih delnic. |
| --- | --- |

(20)

Družba Cyprus Airways je bila ustanovljena leta 1947, njene glavne dejavnosti pa so zračni prevoz potnikov in tovora ter druge storitve, povezane z letalskim prevozom. Družba kotira na ciprski borzi. Od začetka leta 2013, tj. po povečanju delniškega kapitala (ki je vključeno v oba formalna postopka preiskave), je glavni delničar družbe država s 93,67-odstotnim lastništvom, zasebni vlagatelji pa so lastniki preostalih delnic.

| (21) | Ob koncu leta 2013 je družba Cyprus Airways opravljala letalske prevoze na približno 15 destinacijah, pri čemer je imela floto šestih letal (Airbus A320) in približno 600 zaposlenih. Uvrščala se je torej med velika podjetja (5). |
| --- | --- |

(21)

Ob koncu leta 2013 je družba Cyprus Airways opravljala letalske prevoze na približno 15 destinacijah, pri čemer je imela floto šestih letal (Airbus A320) in približno 600 zaposlenih. Uvrščala se je torej med velika podjetja (5).

| (22) | Leta 2005 je družba Cyprus Airways prejela 30 milijonov CYP (približno 51 milijonov EUR) pomoči za reševanje, leta 2007 pa še sredstva iz več ukrepov prestrukturiranja, ki so jih sestavljala v glavnem (i) posojila v višini 55 milijonov CYP (približno 96 milijonov EUR), pri čemer je bilo posojilo v višini 45 milijonov CYP (približno 78 milijonov EUR) zavarovano z državnim poroštvom, in (ii) povečanje kapitala v višini 14 milijonov CYP (približno 24 milijonov EUR), ki je pod enakimi pogoji vključevalo javne in zasebne delničarje. Te ukrepe, ki so vključevali načrt prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2007), je Komisija odobrila kot združljivo državno pomoč za prestrukturiranje (6). |
| --- | --- |

(22)

Leta 2005 je družba Cyprus Airways prejela 30 milijonov CYP (približno 51 milijonov EUR) pomoči za reševanje, leta 2007 pa še sredstva iz več ukrepov prestrukturiranja, ki so jih sestavljala v glavnem (i) posojila v višini 55 milijonov CYP (približno 96 milijonov EUR), pri čemer je bilo posojilo v višini 45 milijonov CYP (približno 78 milijonov EUR) zavarovano z državnim poroštvom, in (ii) povečanje kapitala v višini 14 milijonov CYP (približno 24 milijonov EUR), ki je pod enakimi pogoji vključevalo javne in zasebne delničarje. Te ukrepe, ki so vključevali načrt prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2007), je Komisija odobrila kot združljivo državno pomoč za prestrukturiranje (6).

| (23) | Družba Cyprus Airways prejema letno nadomestilo za izgube, ki nastanejo zaradi turške prepovedi preletov za ciprska letala. Nadomestilo temelji na shemi pomoči, ki jo je Komisija odobrila v skladu s členom 107(2)(b) Pogodbe. Upravičenci sheme so letalski prevozniki s sedežem na Cipru (7). |
| --- | --- |

(23)

Družba Cyprus Airways prejema letno nadomestilo za izgube, ki nastanejo zaradi turške prepovedi preletov za ciprska letala. Nadomestilo temelji na shemi pomoči, ki jo je Komisija odobrila v skladu s členom 107(2)(b) Pogodbe. Upravičenci sheme so letalski prevozniki s sedežem na Cipru (7).

3.2   OPIS UKREPOV

3.2.1   Prvi formalni postopek preiskave

| (24) | Komisija je 6. marca 2013 začela formalni postopek preiskave v zvezi z naslednjimi ukrepi: |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 6. marca 2013 začela formalni postopek preiskave v zvezi z naslednjimi ukrepi:

| (25) | V obdobju od septembra do decembra 2012 je država družbi Cyprus Airways izplačala 31,33 milijona EUR v obliki predplačil za načrtovano povečanje delniškega kapitala v skupnem znesku 45 milijonov EUR. Znesek je bil plačan v tranšah. |
| --- | --- |

(25)

V obdobju od septembra do decembra 2012 je država družbi Cyprus Airways izplačala 31,33 milijona EUR v obliki predplačil za načrtovano povečanje delniškega kapitala v skupnem znesku 45 milijonov EUR. Znesek je bil plačan v tranšah.

| (26) | Novembra 2012 je bil Komisiji predložen nov poslovni načrt (v nadaljnjem besedilu: načrt preobrata). V načrtu je bil predviden preobrat družbe v petih letih na podlagi povečanja kapitala, izboljšanih stroškovnih dejavnikov in dejavnikov produktivnosti, novih naložb in reorganizacije družbe v letalskega prevoznika z enim razredom storitev na podlagi izbire („single-class value airline of option-based services“). V načrtu je bila predvidena mejna dobičkonosnost že v drugem letu njegovega izvajanja. Odobrili naj bi ga obstoječi delničarji, ki bi sodelovali pri povečanju kapitala, potrebnega za izvedbo načrta. Načrt nazadnje ni bil izveden. |
| --- | --- |

(26)

Novembra 2012 je bil Komisiji predložen nov poslovni načrt (v nadaljnjem besedilu: načrt preobrata). V načrtu je bil predviden preobrat družbe v petih letih na podlagi povečanja kapitala, izboljšanih stroškovnih dejavnikov in dejavnikov produktivnosti, novih naložb in reorganizacije družbe v letalskega prevoznika z enim razredom storitev na podlagi izbire („single-class value airline of option-based services“). V načrtu je bila predvidena mejna dobičkonosnost že v drugem letu njegovega izvajanja. Odobrili naj bi ga obstoječi delničarji, ki bi sodelovali pri povečanju kapitala, potrebnega za izvedbo načrta. Načrt nazadnje ni bil izveden.

| (27) | V času odobritve ukrepa 1 so ciprski organi trdili, da je država delovala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, da bi zaščitila svoje premoženje do dokončanja načrta preobrata in dokončanja povečevanja kapitala vseh delničarjev. |
| --- | --- |

(27)

V času odobritve ukrepa 1 so ciprski organi trdili, da je država delovala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, da bi zaščitila svoje premoženje do dokončanja načrta preobrata in dokončanja povečevanja kapitala vseh delničarjev.

| (28) | Ciprski organi so predvidevali, da bo do povečanja kapitala prišlo s sorazmernim povečanjem kapitala zasebnih delničarjev, in sicer za dodatnega 13,67 milijona EUR. Vendar so zasebni delničarji prispevali le 1 06  000 EUR, zato se je delniški kapital družbe povečal za samo 31,4 milijona EUR. Državne delnice v družbi Cyprus Airways so se tako z 69,62 % povečale na 93,67 %. |
| --- | --- |

(28)

Ciprski organi so predvidevali, da bo do povečanja kapitala prišlo s sorazmernim povečanjem kapitala zasebnih delničarjev, in sicer za dodatnega 13,67 milijona EUR. Vendar so zasebni delničarji prispevali le 1 06  000 EUR, zato se je delniški kapital družbe povečal za samo 31,4 milijona EUR. Državne delnice v družbi Cyprus Airways so se tako z 69,62 % povečale na 93,67 %.

3.2.1.2   Ukrep 2: Pomoč za reševanje

| (29) | Ciprski organi so 13. decembra 2012 družbi Cyprus Airways priglasili pomoč za reševanje v višini 73 milijonov EUR. Kot so v priglasitvi navedli ciprski organi, je znesek izražal potrebe družbe Cyprus Airways po neto denarnem toku do 30. junija 2013, tj. za šest mesecev. Pomoč za reševanje bi bila zagotovljena kot državno posojilo z 1,76-odstotno obrestno mero in bi morala biti povrnjena do 30. junija 2013. |
| --- | --- |

(29)

Ciprski organi so 13. decembra 2012 družbi Cyprus Airways priglasili pomoč za reševanje v višini 73 milijonov EUR. Kot so v priglasitvi navedli ciprski organi, je znesek izražal potrebe družbe Cyprus Airways po neto denarnem toku do 30. junija 2013, tj. za šest mesecev. Pomoč za reševanje bi bila zagotovljena kot državno posojilo z 1,76-odstotno obrestno mero in bi morala biti povrnjena do 30. junija 2013.

| (30) | Ciprski organi so trdili, da je bilo od 73 milijonov EUR pomoči za reševanje družbi Cyprus Airways že dodeljenega 16,3 milijona EUR v okviru ukrepa 1. Komisija je v sklepu z dne 6. marca 2013 navedla, da so ciprski organi pomoč za reševanje priglasili v obliki posojila, plačilo v višini 16,3 milijona EUR pa je bilo del povečanja kapitala. |
| --- | --- |

(30)

Ciprski organi so trdili, da je bilo od 73 milijonov EUR pomoči za reševanje družbi Cyprus Airways že dodeljenega 16,3 milijona EUR v okviru ukrepa 1. Komisija je v sklepu z dne 6. marca 2013 navedla, da so ciprski organi pomoč za reševanje priglasili v obliki posojila, plačilo v višini 16,3 milijona EUR pa je bilo del povečanja kapitala.

| (31) | Ciprski organi so trdili, da je bila pomoč za reševanje nujna za kratkoročno podporo družbi Cyprus Airways. Priznali so, da so leta 2007 zagotovili pomoč za prestrukturiranje, pri tem pa pojasnili, da je šlo za izjemne okoliščine, ki so onemogočile začetno izvajanje načrta prestrukturiranja iz leta 2007 in ogrozile dolgoročno uspešno poslovanje družbe. Okoliščine so bile povezane s finančnim položajem na Cipru in v Grčiji, tj. na dveh od glavnih trgov, kjer je dejavna družba Cyprus Airways, z nestabilnimi političnimi razmerami na Bližnjem vzhodu, posledicami turške prepovedi preletov za ciprska letala, vstopom novega nizkocenovnega konkurenta na trg, ki je bil domnevno subvencioniran v okviru državne sheme, in podkapitaliziranim položajem družbe Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(31)

Ciprski organi so trdili, da je bila pomoč za reševanje nujna za kratkoročno podporo družbi Cyprus Airways. Priznali so, da so leta 2007 zagotovili pomoč za prestrukturiranje, pri tem pa pojasnili, da je šlo za izjemne okoliščine, ki so onemogočile začetno izvajanje načrta prestrukturiranja iz leta 2007 in ogrozile dolgoročno uspešno poslovanje družbe. Okoliščine so bile povezane s finančnim položajem na Cipru in v Grčiji, tj. na dveh od glavnih trgov, kjer je dejavna družba Cyprus Airways, z nestabilnimi političnimi razmerami na Bližnjem vzhodu, posledicami turške prepovedi preletov za ciprska letala, vstopom novega nizkocenovnega konkurenta na trg, ki je bil domnevno subvencioniran v okviru državne sheme, in podkapitaliziranim položajem družbe Cyprus Airways.

3.2.1.3   Ukrep 3: Prostovoljno nadomestilo

| (32) | V skladu s priglasitvijo z dne 13. decembra 2012 je ciprski ministrski svet 4. decembra 2012 odločil, da dodeli prostovoljno nadomestilo uslužbencem družbe Cyprus Airways, ki bi bili v okviru prestrukturiranja družbe odpuščeni. V skladu s to odločitvijo so bili pogoji prostovoljnega nadomestila, da (i) bo to v skladu s pravili o državni pomoč, da (ii) bodo sindikati družbe sprejeli nov poslovni načrt (tj. načrt preobrata) in da (iii) nadomestilo ne bo preseglo 50 % normalnega nadomestila, ki ga mora odpuščenemu osebju izplačati ciprski sklad za odpuščeno osebje. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s priglasitvijo z dne 13. decembra 2012 je ciprski ministrski svet 4. decembra 2012 odločil, da dodeli prostovoljno nadomestilo uslužbencem družbe Cyprus Airways, ki bi bili v okviru prestrukturiranja družbe odpuščeni. V skladu s to odločitvijo so bili pogoji prostovoljnega nadomestila, da (i) bo to v skladu s pravili o državni pomoč, da (ii) bodo sindikati družbe sprejeli nov poslovni načrt (tj. načrt preobrata) in da (iii) nadomestilo ne bo preseglo 50 % normalnega nadomestila, ki ga mora odpuščenemu osebju izplačati ciprski sklad za odpuščeno osebje.

3.2.2   Drugi formalni postopek preiskave

| (33) | Komisija je 4. februarja 2014 začela formalni postopek preiskave v zvezi z naslednjimi ukrepi: |
| --- | --- |

(33)

Komisija je 4. februarja 2014 začela formalni postopek preiskave v zvezi z naslednjimi ukrepi:

3.2.2.1   Ukrep 4: Pomoč za prestrukturiranje

| (34) | Ciprski organi so 23. oktobra 2013 priglasili pomoč za prestrukturiranje za družbo Cyprus Airways v višini 102,9 milijona EUR, skupaj z novim načrtom prestrukturiranja (tj. načrtom prestrukturiranja iz leta 2013), ki ni povezan z načrtom preobrata iz uvodne izjave 26 zgoraj. Znesek pomoči za prestrukturiranje je obsegal:






  (a) | prispevek države v višini 31,33 milijona za povečanje kapitala, ki je bil že dodeljen leta 2012 (ukrep 1); |
| --- | --- | --- |

(34)

Ciprski organi so 23. oktobra 2013 priglasili pomoč za prestrukturiranje za družbo Cyprus Airways v višini 102,9 milijona EUR, skupaj z novim načrtom prestrukturiranja (tj. načrtom prestrukturiranja iz leta 2013), ki ni povezan z načrtom preobrata iz uvodne izjave 26 zgoraj. Znesek pomoči za prestrukturiranje je obsegal:

(a)

prispevek države v višini 31,33 milijona za povečanje kapitala, ki je bil že dodeljen leta 2012 (ukrep 1);

| (b) | tranše posojila za reševanje, ki je bilo družbi Cyprus Airways (ukrep 2) že dodeljeno v skupnem znesku 34,5 milijona EUR. Dodeljenega zneska družba Cyprus Airways ne bi vrnila, ustrezni dolg pa bi se preoblikoval v lastniški kapital; |
| --- | --- |

(b)

tranše posojila za reševanje, ki je bilo družbi Cyprus Airways (ukrep 2) že dodeljeno v skupnem znesku 34,5 milijona EUR. Dodeljenega zneska družba Cyprus Airways ne bi vrnila, ustrezni dolg pa bi se preoblikoval v lastniški kapital;

| (c) | leta 2007 in kot del odobrenega svežnja pomoči za prestrukturiranje je država zagotovila poroštvo za posojilo v višini 45 milijonov CYP (približno 78 milijonov EUR), ki jih je družba Cyprus Airways dobila od banke Hellenic Bank (glej uvodno izjavo 22 zgoraj). To posojilo je družba Cyprus Airways redno vračala v dveh letnih obrokih, avgusta 2013 pa je neporavnani znesek za plačilo znašal 28,5 milijona EUR. Kot izhaja iz priglašene pomoči za prestrukturiranje, družba neporavnanega zneska banki Hellenic Bank naj ne bi poplačala. Zato naj bi se unovčilo državno poroštvo, kar bi ustvarilo nov dolg družbe Cyprus Airways do države, saj bi morala ta poplačati posojilo. Dolg v višini 28,5 milijona EUR naj bi država pozneje preoblikovala v lastniški kapital družbe Cyprus Airways; |
| --- | --- |

(c)

leta 2007 in kot del odobrenega svežnja pomoči za prestrukturiranje je država zagotovila poroštvo za posojilo v višini 45 milijonov CYP (približno 78 milijonov EUR), ki jih je družba Cyprus Airways dobila od banke Hellenic Bank (glej uvodno izjavo 22 zgoraj). To posojilo je družba Cyprus Airways redno vračala v dveh letnih obrokih, avgusta 2013 pa je neporavnani znesek za plačilo znašal 28,5 milijona EUR. Kot izhaja iz priglašene pomoči za prestrukturiranje, družba neporavnanega zneska banki Hellenic Bank naj ne bi poplačala. Zato naj bi se unovčilo državno poroštvo, kar bi ustvarilo nov dolg družbe Cyprus Airways do države, saj bi morala ta poplačati posojilo. Dolg v višini 28,5 milijona EUR naj bi država pozneje preoblikovala v lastniški kapital družbe Cyprus Airways;

| (d) | podporni sklad družbe Cyprus Airways za zaposlene na Cipru (razen za pilote) je pokojninska shema z določenimi pravicami, ki se krije s prispevki zaposlenih v družbi Cyprus Airways. Celotni znesek, dodeljen podpornemu skladu, ki temelji na pogodbenih upravičenjih osebja („kupna moč“), je nazadnje na voljo družbi. Za kupno moč podpornega sklada prav tako jamči družba. Zaradi slabo izvedenih naložb je bil podporni sklad v precejšnjem primanjkljaju, in sicer je bil 1. januarja 2013 izračunan primanjkljaj v višini 12 milijonov EUR v primeru delujočega podjetja (tj. ob predpostavki, da bo družba Cyprus Airways še naprej poslovala) ali 14,9 milijona EUR, če bo družba prenehala poslovati. Država bo v okviru pomoči za prestrukturiranje krila primanjkljaj podpornega sklada v primeru delujočega podjetja v višini 8,6 milijona EUR, preostali znesek pa se bo kril iz premoženjskih transakcij (prihodki od prodaje premoženja družbe v Nikoziji in prenos premoženja družbe iz Aten na podporni sklad). |
| --- | --- |

(d)

podporni sklad družbe Cyprus Airways za zaposlene na Cipru (razen za pilote) je pokojninska shema z določenimi pravicami, ki se krije s prispevki zaposlenih v družbi Cyprus Airways. Celotni znesek, dodeljen podpornemu skladu, ki temelji na pogodbenih upravičenjih osebja („kupna moč“), je nazadnje na voljo družbi. Za kupno moč podpornega sklada prav tako jamči družba. Zaradi slabo izvedenih naložb je bil podporni sklad v precejšnjem primanjkljaju, in sicer je bil 1. januarja 2013 izračunan primanjkljaj v višini 12 milijonov EUR v primeru delujočega podjetja (tj. ob predpostavki, da bo družba Cyprus Airways še naprej poslovala) ali 14,9 milijona EUR, če bo družba prenehala poslovati. Država bo v okviru pomoči za prestrukturiranje krila primanjkljaj podpornega sklada v primeru delujočega podjetja v višini 8,6 milijona EUR, preostali znesek pa se bo kril iz premoženjskih transakcij (prihodki od prodaje premoženja družbe v Nikoziji in prenos premoženja družbe iz Aten na podporni sklad).

| (35) | Elementa (a) in (b) pomoči za prestrukturiranje ustrezata ukrepoma 1 in 2, ki sta bila pozneje priglašena v okviru pomoči za prestrukturiranje za družbo Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(35)

Elementa (a) in (b) pomoči za prestrukturiranje ustrezata ukrepoma 1 in 2, ki sta bila pozneje priglašena v okviru pomoči za prestrukturiranje za družbo Cyprus Airways.

| (36) | V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo predvideno tudi morebitno kratkoročno posojilo države v višini 10 milijonov EUR, ki bi bilo po navedbah ciprskih organov dodeljeno po tržnih pogojih. Vendar predviden datum dodelitve ali pogoji tega posojila niso bili jasni, pri čemer posojilo ni vključeno v skupni znesek 102,9 milijona EUR. |
| --- | --- |

(36)

V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo predvideno tudi morebitno kratkoročno posojilo države v višini 10 milijonov EUR, ki bi bilo po navedbah ciprskih organov dodeljeno po tržnih pogojih. Vendar predviden datum dodelitve ali pogoji tega posojila niso bili jasni, pri čemer posojilo ni vključeno v skupni znesek 102,9 milijona EUR.

| (37) | Ciprski organi so pojasnili, da se je načrt prestrukturiranja iz leta 2007 prvotno izvajal, kot je bilo predvideno. Vendar so se začeli leta 2009 prihodki družbe zmanjševati zaradi finančne krize v Uniji, zlasti v Grčiji in na Cipru. Drugi dejavniki novih težav družbe so bili turška prepoved preletov, ki družbi Cyprus Airways onemogoča, da bi v konkurenčnem času letenja dosegla velike trge, kot so Rusija, Armenija in Ukrajina, pa tudi nemiri na Bližnjem vzhodu in poslovanje nizkocenovnih konkurentov s sedežem na Cipru. |
| --- | --- |

(37)

Ciprski organi so pojasnili, da se je načrt prestrukturiranja iz leta 2007 prvotno izvajal, kot je bilo predvideno. Vendar so se začeli leta 2009 prihodki družbe zmanjševati zaradi finančne krize v Uniji, zlasti v Grčiji in na Cipru. Drugi dejavniki novih težav družbe so bili turška prepoved preletov, ki družbi Cyprus Airways onemogoča, da bi v konkurenčnem času letenja dosegla velike trge, kot so Rusija, Armenija in Ukrajina, pa tudi nemiri na Bližnjem vzhodu in poslovanje nizkocenovnih konkurentov s sedežem na Cipru.

3.2.2.2   Načrt prestrukturiranja iz leta 2013

| (38) | V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo predvideno obdobje prestrukturiranja od aprila 2012 (prva prodaja premoženja v smislu lastnega prispevka družbe k stroškom prestrukturiranja) do konca leta 2017. Cilj je ponovna vzpostavitev dobičkonosnosti družbe Cyprus Airways od proračunskega leta 2014. Vendar so ciprski organi pojasnili, da v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 ni bil obravnavan temeljni poslovni model družbe. Družba je že sprejela nekatere predvidene ukrepe v skladu z načrtom prestrukturiranja iz leta 2013. |
| --- | --- |

(38)

V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo predvideno obdobje prestrukturiranja od aprila 2012 (prva prodaja premoženja v smislu lastnega prispevka družbe k stroškom prestrukturiranja) do konca leta 2017. Cilj je ponovna vzpostavitev dobičkonosnosti družbe Cyprus Airways od proračunskega leta 2014. Vendar so ciprski organi pojasnili, da v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 ni bil obravnavan temeljni poslovni model družbe. Družba je že sprejela nekatere predvidene ukrepe v skladu z načrtom prestrukturiranja iz leta 2013.

Prestrukturiranje flot in poslovanja

| (39) | V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo predvideno zmanjšanje flote na šest letal (s 13 letal v začetku aprila 2012). To zmanjšanje je bilo doseženo 10. decembra 2013 s prodajo dveh letal v lasti družbe aprila 2012 in iztekom pogodb o najemu petih letal. Pet letal od preostale flote šestih letal, ki jih je družba Cyprus Airways najela, bi še naprej delovalo, eno letalo, ki je v lasti družbe, pa bi bilo nadomestno. |
| --- | --- |

(39)

V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo predvideno zmanjšanje flote na šest letal (s 13 letal v začetku aprila 2012). To zmanjšanje je bilo doseženo 10. decembra 2013 s prodajo dveh letal v lasti družbe aprila 2012 in iztekom pogodb o najemu petih letal. Pet letal od preostale flote šestih letal, ki jih je družba Cyprus Airways najela, bi še naprej delovalo, eno letalo, ki je v lasti družbe, pa bi bilo nadomestno.

| (40) | Zmanjšanje flote bi se izrazilo v zmanjšanju števila prog na 13. Od aprila 2012 so bile že ukinjene naslednje proge: LCA–ATH–SKG–LCA; LCA–ATH–HER–LCA; LCA–ATH–RHO–LCA; LCA–LED (8). Načrtovana je bila še ukinitev naslednjih prog: LCA–HER–RHO–LCA; LCA–SKG–HER–LCA; LCA–SKG–RHO–LCA; LCA–FCO; LCA–VIE in LCA–LHR, ki bi jo nadomestila proga LCA–STN (9). Družba bi zmanjšala tudi pogostost letov naslednjih prog: LCA–LON, LCA–SKG in LCA–HER (10). Predvidena je bila ohranitev naslednjih prog: LCA–ATH, LCA–SKG, LCA–HER, LCA–AMS, LCA–CDG, LCA–SVO, LCA–SOF, LCA–FRA, LCA–MUC, LCA–ZRH, LCA–TLV, LCA–BEY, LCA–STN (11). Po navedbah ciprskih organov je bilo torej v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 predvideno 35-odstotno zmanjšanje zmogljivosti razpoložljivega sedežnega kilometra (12) v primerjavi z zmogljivostjo iz leta 2012. |
| --- | --- |

(40)

Zmanjšanje flote bi se izrazilo v zmanjšanju števila prog na 13. Od aprila 2012 so bile že ukinjene naslednje proge: LCA–ATH–SKG–LCA; LCA–ATH–HER–LCA; LCA–ATH–RHO–LCA; LCA–LED (8). Načrtovana je bila še ukinitev naslednjih prog: LCA–HER–RHO–LCA; LCA–SKG–HER–LCA; LCA–SKG–RHO–LCA; LCA–FCO; LCA–VIE in LCA–LHR, ki bi jo nadomestila proga LCA–STN (9). Družba bi zmanjšala tudi pogostost letov naslednjih prog: LCA–LON, LCA–SKG in LCA–HER (10). Predvidena je bila ohranitev naslednjih prog: LCA–ATH, LCA–SKG, LCA–HER, LCA–AMS, LCA–CDG, LCA–SVO, LCA–SOF, LCA–FRA, LCA–MUC, LCA–ZRH, LCA–TLV, LCA–BEY, LCA–STN (11). Po navedbah ciprskih organov je bilo torej v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 predvideno 35-odstotno zmanjšanje zmogljivosti razpoložljivega sedežnega kilometra (12) v primerjavi z zmogljivostjo iz leta 2012.

| (41) | V načrtu je bila predvidena boljša razporeditev časov letov za čim večje izboljšanje uporabe flote. Proga do Londona je bila z letališča Heathrow zamenjana na letališče Stansted, ki se zaradi svoje privlačnosti šteje za strateško. |
| --- | --- |

(41)

V načrtu je bila predvidena boljša razporeditev časov letov za čim večje izboljšanje uporabe flote. Proga do Londona je bila z letališča Heathrow zamenjana na letališče Stansted, ki se zaradi svoje privlačnosti šteje za strateško.

Ukrepi za znižanje stroškov

| (42) | V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo kot osnovni scenarij predvideno znižanje neposrednih stroškov v skupnem znesku 45,7 milijona EUR do konca proračunskega leta 2014. 16,2 milijona EUR teh znižanj stroškov je povezanih z zmanjšanjem obsega, kar vključuje del odpuščenega osebja in znižanje plač, povezano s tem zmanjšanjem, preostalega 29,5 milijona EUR pa so bili dodatni prihranki. Glavni elementi so odpuščanje osebja (17,6 milijona EUR); drugo znižanje stroškov za osebje (4,5 milijona EUR); znižanje stroškov goriva (ki izhaja iz združene flote Airbus A320 z novo konfiguracijo sedežev – 12,5 milijona EUR); prihranki pri stroških potnikov (kot je odprava možnosti postrežbe hrane v ekonomskem razredu – 5,5 milijona EUR); znižanje pristojbin za zemeljsko oskrbo letal na letališču LCA in ponovna pogajanja za njihovo določitev (4,2 milijona EUR); znižanje letaliških pristojbin in pristojbin na poti ter ponovno pogajanje za njihovo določitev (3,3 milijona EUR); stroški najema opuščenih letal (4,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

(42)

V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo kot osnovni scenarij predvideno znižanje neposrednih stroškov v skupnem znesku 45,7 milijona EUR do konca proračunskega leta 2014. 16,2 milijona EUR teh znižanj stroškov je povezanih z zmanjšanjem obsega, kar vključuje del odpuščenega osebja in znižanje plač, povezano s tem zmanjšanjem, preostalega 29,5 milijona EUR pa so bili dodatni prihranki. Glavni elementi so odpuščanje osebja (17,6 milijona EUR); drugo znižanje stroškov za osebje (4,5 milijona EUR); znižanje stroškov goriva (ki izhaja iz združene flote Airbus A320 z novo konfiguracijo sedežev – 12,5 milijona EUR); prihranki pri stroških potnikov (kot je odprava možnosti postrežbe hrane v ekonomskem razredu – 5,5 milijona EUR); znižanje pristojbin za zemeljsko oskrbo letal na letališču LCA in ponovna pogajanja za njihovo določitev (4,2 milijona EUR); znižanje letaliških pristojbin in pristojbin na poti ter ponovno pogajanje za njihovo določitev (3,3 milijona EUR); stroški najema opuščenih letal (4,5 milijona EUR).

| (43) | Poleg zmanjšanja flot in števila prog so bili do januarja 2014 izvedeni naslednji ukrepi: ukinitev postrežbe hrane v ekonomskem razredu, ponovna pogajanja o določitvi pristojbin za zemeljsko oskrbo letal na letališču LCA, kar je pomenilo prihranek v višini 1,2 milijona EUR (v nasprotju z 0,6 milijona EUR prihranka, pričakovanega v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013); 10-odstotno znižanje plač in prispevkov v podporni sklad. Vendar znižanja pristojbin za pristajanje in parkiranje na letališču LCA v bližnji prihodnosti ni mogoče pričakovati zaradi tekočih sporov o drugih taksah, zaradi česar v tej fazi niso mogoča ponovna pogajanja o pristojbinah za pristajanje in parkiranje. |
| --- | --- |

(43)

Poleg zmanjšanja flot in števila prog so bili do januarja 2014 izvedeni naslednji ukrepi: ukinitev postrežbe hrane v ekonomskem razredu, ponovna pogajanja o določitvi pristojbin za zemeljsko oskrbo letal na letališču LCA, kar je pomenilo prihranek v višini 1,2 milijona EUR (v nasprotju z 0,6 milijona EUR prihranka, pričakovanega v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013); 10-odstotno znižanje plač in prispevkov v podporni sklad. Vendar znižanja pristojbin za pristajanje in parkiranje na letališču LCA v bližnji prihodnosti ni mogoče pričakovati zaradi tekočih sporov o drugih taksah, zaradi česar v tej fazi niso mogoča ponovna pogajanja o pristojbinah za pristajanje in parkiranje.

| (44) | Kar zadeva odpuščanja zaposlenih, se je število osebja od decembra 2011 do januarja 2014 zmanjšalo s 1  037 na 650, pri čemer je očitno že dogovorjeno, da bo odpuščenih še 321 zaposlenih, vendar do teh odpuščanj še ni prišlo. Ciprski organi so pojasnili, da za ta odpuščanja niso bila odobrena prostovoljna nadomestila. |
| --- | --- |

(44)

Kar zadeva odpuščanja zaposlenih, se je število osebja od decembra 2011 do januarja 2014 zmanjšalo s 1  037 na 650, pri čemer je očitno že dogovorjeno, da bo odpuščenih še 321 zaposlenih, vendar do teh odpuščanj še ni prišlo. Ciprski organi so pojasnili, da za ta odpuščanja niso bila odobrena prostovoljna nadomestila.

Pobude v zvezi s prihodki

| (45) | Kar zadeva nove pobude v zvezi s prihodki, je bilo v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 v osnovnem scenariju predvideno povišanje cen vozovnic za 2–3 % na leto od leta 2015. Kot scenarij za slab primer je bilo v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 predvideno enoodstotno znižanje cen v letu 2014 brez dodatnega povišanja cen po letu 2015. Poleg tega se je v načrtu sklicevalo na dodatne prihodke iz dodatnih storitev za potnike, vendar niso bili navedeni nobeni zneski. |
| --- | --- |

(45)

Kar zadeva nove pobude v zvezi s prihodki, je bilo v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 v osnovnem scenariju predvideno povišanje cen vozovnic za 2–3 % na leto od leta 2015. Kot scenarij za slab primer je bilo v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 predvideno enoodstotno znižanje cen v letu 2014 brez dodatnega povišanja cen po letu 2015. Poleg tega se je v načrtu sklicevalo na dodatne prihodke iz dodatnih storitev za potnike, vendar niso bili navedeni nobeni zneski.

Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja – predpostavke

| (46) | V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bila predvidena ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja družbe od leta 2014. V načrtu so bili v osnovnem scenariju ob predpostavki, da bi bilo finančno prestrukturiranje (v okviru ukrepa 4) izvedeno pred koncem leta 2013, predvideni naslednji finančni rezultati:

  Preglednica 1


  Predvideni poslovni izid (osnovni scenarij) (v milijonih EUR) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihodki | 168,1 | 108,2 | 109,6 | 111,7 | 113,1 |
| EBIT | (18,8) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Neto poslovni izidi pred obdavčitvijo | (18,9) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| EBIT % | (24,9) % | 0,4 % | 1,9 % | 4,1 % | 5,3 % |
| Kapitalske rezerve | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Skupaj rezerve | (103,1) | (102,7) | (100,5) | (96,0) | (90,0) |
| Skupni lastniški kapital | 1,4 | 1,8 | 4,0 | 8,5 | 14,5 |

(46)

V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bila predvidena ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja družbe od leta 2014. V načrtu so bili v osnovnem scenariju ob predpostavki, da bi bilo finančno prestrukturiranje (v okviru ukrepa 4) izvedeno pred koncem leta 2013, predvideni naslednji finančni rezultati:

Preglednica 1

Predvideni poslovni izid (osnovni scenarij) (v milijonih EUR)

2013

2014

2015

2016

2017

Prihodki

168,1

108,2

109,6

111,7

113,1

EBIT

(18,8)

0,4

2,1

4,6

6,0

Neto poslovni izidi pred obdavčitvijo

(18,9)

0,4

2,1

4,6

6,0

EBIT %

(24,9) %

0,4 %

1,9 %

4,1 %

5,3 %

Kapitalske rezerve

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Skupaj rezerve

(103,1)

(102,7)

(100,5)

(96,0)

(90,0)

Skupni lastniški kapital

1,4

1,8

4,0

8,5

14,5

| (47) | V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bila predvidena dobičkonosnost naslednja:

  Preglednica 2


  Predvidena dobičkonosnost











  (v %) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Donosnost lastniškega kapitala | 21,2 | 54,1 | 53,5 | 41,3 |
| Donosnosti naložbenega kapitala | 1,2 | 6,1 | 11,4 | 13,0 |

(47)

V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bila predvidena dobičkonosnost naslednja:

Preglednica 2

Predvidena dobičkonosnost

(v %)

2014

2015

2016

2017

Donosnost lastniškega kapitala

21,2

54,1

53,5

41,3

Donosnosti naložbenega kapitala

1,2

6,1

11,4

13,0

| (48) | Rezultati so poleg navedenih ukrepov prestrukturiranja temeljili na naslednjih predpostavkah:






  (a) | zmanjšanje števila potnikov in prihodka zaradi zmanjšanega omrežja; |
| --- | --- | --- |

(48)

Rezultati so poleg navedenih ukrepov prestrukturiranja temeljili na naslednjih predpostavkah:

(a)

zmanjšanje števila potnikov in prihodka zaradi zmanjšanega omrežja;

| (b) | prihranki v stroških goriva zaradi večje uporabe sistema upravljanja porabe goriva. Predvidevana je bila pavšalna cena goriva; |
| --- | --- |

(b)

prihranki v stroških goriva zaradi večje uporabe sistema upravljanja porabe goriva. Predvidevana je bila pavšalna cena goriva;

| (c) | načrtovano reprogramiranje dolga tretjih oseb, kar pomeni, da obresti ne tečejo ali jih ni treba plačati in ni novih posojil; |
| --- | --- |

(c)

načrtovano reprogramiranje dolga tretjih oseb, kar pomeni, da obresti ne tečejo ali jih ni treba plačati in ni novih posojil;

| (d) | nespremenljivo menjalno razmerje USD/EUR do leta 2017; |
| --- | --- |

(d)

nespremenljivo menjalno razmerje USD/EUR do leta 2017;

| (e) | brez možnosti zavarovanja pred nihanji cen goriva ali valutnimi tveganji USD/EUR zaradi nezmožnosti zagotovitve kakršnega koli zavarovanja za takšne instrumente. |
| --- | --- |

(e)

brez možnosti zavarovanja pred nihanji cen goriva ali valutnimi tveganji USD/EUR zaradi nezmožnosti zagotovitve kakršnega koli zavarovanja za takšne instrumente.

| (49) | Dobičkonosnost je temeljila zlasti na preostalih letih LCA–BEY, LCA–TLV, LCA–SOF in LCA-SVO, ki so edini leti z dobički pred obrestmi in davki v obdobju prestrukturiranja. Za druge ohranjene proge se predvideva, da bo čisti dobiček znašal nič ali pa bo negativen. |
| --- | --- |

(49)

Dobičkonosnost je temeljila zlasti na preostalih letih LCA–BEY, LCA–TLV, LCA–SOF in LCA-SVO, ki so edini leti z dobički pred obrestmi in davki v obdobju prestrukturiranja. Za druge ohranjene proge se predvideva, da bo čisti dobiček znašal nič ali pa bo negativen.

| (50) | V načrt prestrukturiranja iz leta 2013 sta bila vključena scenarij za dober primer (najbolj optimistični scenarij) in scenarij za slab primer (najbolj pesimističen scenarij). Scenarij za slab primer je kazal le zmanjšanje prihodka, kot je opisano v uvodni izjavi 45 zgoraj, kar se je kazalo (na ravni dobička pred obrestmi in davki) v izgubi v višini 0,3 milijona EUR za leto 2014, 0 EUR za leto 2015 ter v dobičku v višini 0,3 milijona za leti 2016 in 2017. |
| --- | --- |

(50)

V načrt prestrukturiranja iz leta 2013 sta bila vključena scenarij za dober primer (najbolj optimistični scenarij) in scenarij za slab primer (najbolj pesimističen scenarij). Scenarij za slab primer je kazal le zmanjšanje prihodka, kot je opisano v uvodni izjavi 45 zgoraj, kar se je kazalo (na ravni dobička pred obrestmi in davki) v izgubi v višini 0,3 milijona EUR za leto 2014, 0 EUR za leto 2015 ter v dobičku v višini 0,3 milijona za leti 2016 in 2017.

| (51) | V načrtu so bila predvidena nekatera tveganja, ki so povezana s ponovno vzpostavitvijo uspešnega poslovanja in ki ne izražajo učinka na različne scenarije, predvsem na scenarij za slab primer. Zlasti:






  (a) | makroekonomska tveganja, povezana zlasti z morebitnim povišanjem cen nafte ali spremembo deviznega tečaja USD/EUR. V načrtu je bilo za ti dve tveganji ločeno izračunan učinek enoodstotne variacije na približno 3 10  000 EUR oziroma 4 25  000 EUR za eno leto; |
| --- | --- | --- |

(51)

V načrtu so bila predvidena nekatera tveganja, ki so povezana s ponovno vzpostavitvijo uspešnega poslovanja in ki ne izražajo učinka na različne scenarije, predvsem na scenarij za slab primer. Zlasti:

(a)

makroekonomska tveganja, povezana zlasti z morebitnim povišanjem cen nafte ali spremembo deviznega tečaja USD/EUR. V načrtu je bilo za ti dve tveganji ločeno izračunan učinek enoodstotne variacije na približno 3 10  000 EUR oziroma 4 25  000 EUR za eno leto;

| (b) | tveganje povečane konkurence na progah v Tel Aviv (po pričakovanjih bo sporazum o deregulaciji v zvezi z odprtim zračnim prostorom povzročil večjo konkurenco na tej progi od leta 2015) in Moskvo (zaradi pričakovane večje pogostosti letenja družbe Transaero, konkurenta družbe Cyprus Airways). Morebitni učinek teh tveganj na prihodnje prihodke družbe Cyprus Airways ni bil izračunan. |
| --- | --- |

(b)

tveganje povečane konkurence na progah v Tel Aviv (po pričakovanjih bo sporazum o deregulaciji v zvezi z odprtim zračnim prostorom povzročil večjo konkurenco na tej progi od leta 2015) in Moskvo (zaradi pričakovane večje pogostosti letenja družbe Transaero, konkurenta družbe Cyprus Airways). Morebitni učinek teh tveganj na prihodnje prihodke družbe Cyprus Airways ni bil izračunan.

Stroški prestrukturiranja in financiranje

| (52) | Skupni stroški prestrukturiranja so znašali 147,4 milijona EUR in bi se porazdelili glede na naslednje kategorije:

  Preglednica 3


  Stroški prestrukturiranja (v milijonih EUR)







  Skupne izgube | 99,7 |
| --- | --- | --- |
| Drugi stroški prestrukturiranja (poravnave za najem letal, pravica odpuščanja itd.) | 10,4 |
| Obratna sredstva | 37,4 |
| Skupni stroški prestrukturiranja | 147,4 |

(52)

Skupni stroški prestrukturiranja so znašali 147,4 milijona EUR in bi se porazdelili glede na naslednje kategorije:

Preglednica 3

Stroški prestrukturiranja (v milijonih EUR)

Skupne izgube

99,7

Drugi stroški prestrukturiranja (poravnave za najem letal, pravica odpuščanja itd.)

10,4

Obratna sredstva

37,4

Skupni stroški prestrukturiranja

147,4

| (53) | Skupna pomoč za prestrukturiranje, predvidena v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013, je znašala 102,9 milijona EUR, tj. 69,8 % stroškov prestrukturiranja. Družba bi k stroškom prestrukturiranja („lastni prispevek“) prispevala s prodajo ali prenosom sredstev v ocenjeni skupni vrednosti 54,46 milijona EUR. V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo predvideno, da bi lastni prispevek sestavljale naslednje postavke:

  Preglednica 4


  Lastni prispevek, predlagan v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 | Znesek (v milijonih EUR) | Predvideni datum začetka izvajanja |
| --- | --- | --- | --- |
| Prodaja dveh letal Airbus A319 | 22,1 | sklenjeno aprila 2012 |
| Prodaja večernega slota LHR | 15 | v fazi pogajanj |
| Prodaja jutranjega slota LHR | 10 | proti koncu leta 2014 |
| Prodaja nadomestnih delov | 3,5 | 2,0 milijona EUR leta 2013
  1,1 milijona EUR leta 2014
  0,4 milijona EUR leta 2015 |
| Prodaja premoženja v Nikoziji | 3,1 | sklenjeno 6. avgusta 2013 |
| Prenos premoženja iz Aten na podporni sklad | 0,76 | sporazum o prenosu, sklenjen avgusta 2013 |
| Skupni predlagani lastni prispevek | 54,46 | |

(53)

Skupna pomoč za prestrukturiranje, predvidena v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013, je znašala 102,9 milijona EUR, tj. 69,8 % stroškov prestrukturiranja. Družba bi k stroškom prestrukturiranja („lastni prispevek“) prispevala s prodajo ali prenosom sredstev v ocenjeni skupni vrednosti 54,46 milijona EUR. V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je bilo predvideno, da bi lastni prispevek sestavljale naslednje postavke:

Preglednica 4

Lastni prispevek, predlagan v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013

Znesek (v milijonih EUR)

Predvideni datum začetka izvajanja

Prodaja dveh letal Airbus A319

22,1

sklenjeno aprila 2012

Prodaja večernega slota LHR

15

v fazi pogajanj

Prodaja jutranjega slota LHR

10

proti koncu leta 2014

Prodaja nadomestnih delov

3,5

2,0 milijona EUR leta 2013

1,1 milijona EUR leta 2014

0,4 milijona EUR leta 2015

Prodaja premoženja v Nikoziji

3,1

sklenjeno 6. avgusta 2013

Prenos premoženja iz Aten na podporni sklad

0,76

sporazum o prenosu, sklenjen avgusta 2013

Skupni predlagani lastni prispevek

54,46

| (54) | Kar zadeva izvedeno prodajo (dve letali Airbus A319, premoženje v Nikoziji), so ciprski organi predložili prodajne pogodbe, ki so potrdile zneske, predvidene v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013. Kar zadeva neizvedeno prodajo, so ciprski organi predložili študije o oceni vrednosti, ki so jih v zvezi s slotoma LHR in premoženjem iz Aten izvedle specializirane družbe. |
| --- | --- |

(54)

Kar zadeva izvedeno prodajo (dve letali Airbus A319, premoženje v Nikoziji), so ciprski organi predložili prodajne pogodbe, ki so potrdile zneske, predvidene v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013. Kar zadeva neizvedeno prodajo, so ciprski organi predložili študije o oceni vrednosti, ki so jih v zvezi s slotoma LHR in premoženjem iz Aten izvedle specializirane družbe.

Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence

| (55) | Ciprski organi so predlagali premislek o tem, da bi bili navedeni ukrepi izravnalni ukrepi, kar bi čim bolj zmanjšalo učinek na konkurenco in konkurente. Zlasti:






  (a) | ukinitev dobičkonosnih prog (13), ki predstavljajo 8,8 % razpoložljivega sedežnega kilometra za leto 2012: HER–SKG; LCA–FCO; LCA–LED; LCA–LED–PFO–LED–LCA; RHO–SKG–RHO. Zmogljivosti so se zmanjšale tudi na naslednjih dobičkonosnih progah: LCA–LON; LCA–ATH; LCA–SKG; LCA–HER. Ciprski organi so menili, da se bo razpoložljivi sedežni kilometer na dobičkonosnih progah v primerjavi z zmogljivostjo iz leta 2012 zmanjšal za 24 %; |
| --- | --- | --- |

(55)

Ciprski organi so predlagali premislek o tem, da bi bili navedeni ukrepi izravnalni ukrepi, kar bi čim bolj zmanjšalo učinek na konkurenco in konkurente. Zlasti:

(a)

ukinitev dobičkonosnih prog (13), ki predstavljajo 8,8 % razpoložljivega sedežnega kilometra za leto 2012: HER–SKG; LCA–FCO; LCA–LED; LCA–LED–PFO–LED–LCA; RHO–SKG–RHO. Zmogljivosti so se zmanjšale tudi na naslednjih dobičkonosnih progah: LCA–LON; LCA–ATH; LCA–SKG; LCA–HER. Ciprski organi so menili, da se bo razpoložljivi sedežni kilometer na dobičkonosnih progah v primerjavi z zmogljivostjo iz leta 2012 zmanjšal za 24 %;

| (b) | prodaja dveh slotov LHR. Ker je LHR popolnoma koordinirano letališče, so ciprski organi menili, da bi ta slota zagotovila zadostno nadomestilo morebitnim konkurentom; |
| --- | --- |

(b)

prodaja dveh slotov LHR. Ker je LHR popolnoma koordinirano letališče, so ciprski organi menili, da bi ta slota zagotovila zadostno nadomestilo morebitnim konkurentom;

| (c) | zmanjšanje flote za sedem letal. |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje flote za sedem letal.

| (56) | Ciprski organi so trdili, da udeležba države pri povečanju kapitala leta 2012 ni pomenila državne pomoči, vendar je bil ukrep 1 kljub temu vključen v priglašeno pomoč za prestrukturiranje. Trdili so tudi, da je bil načrt prestrukturiranja iz leta 2013 preudaren, saj je vključeval dovolj izravnalnih ukrepov, lastni prispevek družbe je bil najvišji mogoči in bi lahko srednjeročno znova vzpostavil dobičkonosnost družbe. |
| --- | --- |

(56)

Ciprski organi so trdili, da udeležba države pri povečanju kapitala leta 2012 ni pomenila državne pomoči, vendar je bil ukrep 1 kljub temu vključen v priglašeno pomoč za prestrukturiranje. Trdili so tudi, da je bil načrt prestrukturiranja iz leta 2013 preudaren, saj je vključeval dovolj izravnalnih ukrepov, lastni prispevek družbe je bil najvišji mogoči in bi lahko srednjeročno znova vzpostavil dobičkonosnost družbe.

| (57) | Ciprski organi so na splošno pojasnili pomen zračnega prometa za ciprsko gospodarstvo in znova opozorili na izjemne in nepredvidljive okoliščine, zaradi katerih bi morala biti družbi Cyprus Airways dovoljena dodatna pomoč za prestrukturiranje. K tem okoliščinam so dodali tudi delovanje „nezakonitega“ letališča na zasedenem severnem delu Cipra, ki ga domnevno turški letalski prevozniki uporabljajo za prevoz turistov z evropskih destinacij na Ciper. |
| --- | --- |

(57)

Ciprski organi so na splošno pojasnili pomen zračnega prometa za ciprsko gospodarstvo in znova opozorili na izjemne in nepredvidljive okoliščine, zaradi katerih bi morala biti družbi Cyprus Airways dovoljena dodatna pomoč za prestrukturiranje. K tem okoliščinam so dodali tudi delovanje „nezakonitega“ letališča na zasedenem severnem delu Cipra, ki ga domnevno turški letalski prevozniki uporabljajo za prevoz turistov z evropskih destinacij na Ciper.

3.2.2.3   Ukrep 5: Pomoč za usposabljanje

| (58) | Po navedbah ciprskih organov je družba Cyprus Airways v obdobju 2010–2011 prejela pomoč za usposabljanje v višini 2 69  317,94 EUR v okviru sheme stalnih programov usposabljanja za posamezna podjetja, ki so jo ciprski organi izvajali na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (14) (uredba o splošnih skupinskih izjemah). |
| --- | --- |

(58)

Po navedbah ciprskih organov je družba Cyprus Airways v obdobju 2010–2011 prejela pomoč za usposabljanje v višini 2 69  317,94 EUR v okviru sheme stalnih programov usposabljanja za posamezna podjetja, ki so jo ciprski organi izvajali na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (14) (uredba o splošnih skupinskih izjemah).

| (59) | Ciprski organi so v nasprotju s svojimi utemeljitvami v zvezi z priglašenimi ukrepi (glej npr. uvodno izjavo 68) v svojih dopisih o shemi pomoči za usposabljanje in zlasti v dopisu z dne 14. marca 2013 trdili, da družba Cyprus Airways ni bila v težavah, ko ji je bila odobrena zadevna pomoč za usposabljanje. Menili so torej, da je bil ukrep v skladu z nacionalno shemo pomoči za usposabljanje, ki temelji na uredbi o splošnih skupinskih izjemah, in torej združljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(59)

Ciprski organi so v nasprotju s svojimi utemeljitvami v zvezi z priglašenimi ukrepi (glej npr. uvodno izjavo 68) v svojih dopisih o shemi pomoči za usposabljanje in zlasti v dopisu z dne 14. marca 2013 trdili, da družba Cyprus Airways ni bila v težavah, ko ji je bila odobrena zadevna pomoč za usposabljanje. Menili so torej, da je bil ukrep v skladu z nacionalno shemo pomoči za usposabljanje, ki temelji na uredbi o splošnih skupinskih izjemah, in torej združljiv z notranjim trgom.

3.3   OPIS RAZLOGOV ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

3.3.1   Prvi formalni postopek preiskave

| (60) | Komisija je v sklepu z dne 6. marca 2013 (uvodne izjave 41 do 46) predhodno ugotovila, da bi bilo mogoče družbo Cyprus Airways od leta 2010 šteti za podjetje v težavah v smislu Sporočila Komisije o Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004) (15). |
| --- | --- |

(60)

Komisija je v sklepu z dne 6. marca 2013 (uvodne izjave 41 do 46) predhodno ugotovila, da bi bilo mogoče družbo Cyprus Airways od leta 2010 šteti za podjetje v težavah v smislu Sporočila Komisije o Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004) (15).

| (61) | Glede na to je Komisija predhodno sklenila, da so ukrepi 1, 2 in 3 pomenili državno pomoč, in izrazila dvome glede njihove združljivosti z notranjim trgom. Očitno ti ukrepi niso bili v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004, saj ni bilo načrta prestrukturiranja za povečanje kapitala in oblike pomoči za pomoč za reševanje, ki je očitno vključevala tudi del kapitalske injekcije. Komisija je tudi izrazila dvom v zvezi z načelom enkratnosti pomoči, v skladu s katerim lahko družba pomoč za reševanje in/ali prestrukturiranje prejme le vsakih deset let. Zlasti je podvomila v utemeljitve ciprskih organov o izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, zaradi katerih bi lahko bila dodatna pomoč za prestrukturiranje upravičena. |
| --- | --- |

(61)

Glede na to je Komisija predhodno sklenila, da so ukrepi 1, 2 in 3 pomenili državno pomoč, in izrazila dvome glede njihove združljivosti z notranjim trgom. Očitno ti ukrepi niso bili v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004, saj ni bilo načrta prestrukturiranja za povečanje kapitala in oblike pomoči za pomoč za reševanje, ki je očitno vključevala tudi del kapitalske injekcije. Komisija je tudi izrazila dvom v zvezi z načelom enkratnosti pomoči, v skladu s katerim lahko družba pomoč za reševanje in/ali prestrukturiranje prejme le vsakih deset let. Zlasti je podvomila v utemeljitve ciprskih organov o izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, zaradi katerih bi lahko bila dodatna pomoč za prestrukturiranje upravičena.

3.3.2   Drugi formalni postopek preiskave

| (62) | Komisija je v sklepu z dne 4. februarja 2014 ponovila svojo predhodno ugotovitev, da bi bilo mogoče družbo Cyprus Airways od leta 2010 šteti za podjetje v težavah. Komisija je torej predhodno ugotovila, da so ukrep 4 (ki je vključeval tudi ukrepa 1 in 2) ter ukrep 5 pomenili državno pomoč, in izrazila dvome glede njihove združljivosti z notranjim trgom, saj ukrepi očitno niso bili v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 (ukrepi 1, 2 in 4) ter uredbo o splošnih skupinskih izjemah (ukrep 5). |
| --- | --- |

(62)

Komisija je v sklepu z dne 4. februarja 2014 ponovila svojo predhodno ugotovitev, da bi bilo mogoče družbo Cyprus Airways od leta 2010 šteti za podjetje v težavah. Komisija je torej predhodno ugotovila, da so ukrep 4 (ki je vključeval tudi ukrepa 1 in 2) ter ukrep 5 pomenili državno pomoč, in izrazila dvome glede njihove združljivosti z notranjim trgom, saj ukrepi očitno niso bili v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 (ukrepi 1, 2 in 4) ter uredbo o splošnih skupinskih izjemah (ukrep 5).

| (63) | Komisija je zlasti izrazila dvome, da je načrt prestrukturiranja temeljil na preudarnih predpostavkah in da bi se z njim v razumnem časovnem okviru v skladu z uveljavljeno prakso znova vzpostavilo uspešno poslovanje družbe. Komisija je menila tudi, da raven lastnih prispevkov družbe ni bila zadostna, in se spraševala, ali so predlagani izravnalni ukrepi v resnici zadevali proge, ki ne ustvarjajo izgube. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je zlasti izrazila dvome, da je načrt prestrukturiranja temeljil na preudarnih predpostavkah in da bi se z njim v razumnem časovnem okviru v skladu z uveljavljeno prakso znova vzpostavilo uspešno poslovanje družbe. Komisija je menila tudi, da raven lastnih prispevkov družbe ni bila zadostna, in se spraševala, ali so predlagani izravnalni ukrepi v resnici zadevali proge, ki ne ustvarjajo izgube.

| (64) | Komisija je poleg tega ponovila svoje dvome, ali okoliščine opravičujejo izjeme od načela enkratnosti pomoči. Navedla je, da je družba Cyprus Airways med letoma 2011 in 2013 razširila svojo dejavnost notranjih letov v Grčiji in torej zavestno povečevala svojo izpostavljenost na grškem trgu. Tudi turška prepoved preletov za ciprska letala in delovanje letališča na zasedenem ozemlju otoka se ne moreta šteti za izjemne okoliščine, saj veljata že dlje časa. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je poleg tega ponovila svoje dvome, ali okoliščine opravičujejo izjeme od načela enkratnosti pomoči. Navedla je, da je družba Cyprus Airways med letoma 2011 in 2013 razširila svojo dejavnost notranjih letov v Grčiji in torej zavestno povečevala svojo izpostavljenost na grškem trgu. Tudi turška prepoved preletov za ciprska letala in delovanje letališča na zasedenem ozemlju otoka se ne moreta šteti za izjemne okoliščine, saj veljata že dlje časa.

| (65) | V vsakem primeru je Komisija ugotovila, da bi moral biti znesek, dodeljen kot pomoč za usposabljanje, del pomoči za prestrukturiranje družbi Cyprus Airways in bi jo bilo treba torej upoštevati tudi v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013. |
| --- | --- |

(65)

V vsakem primeru je Komisija ugotovila, da bi moral biti znesek, dodeljen kot pomoč za usposabljanje, del pomoči za prestrukturiranje družbi Cyprus Airways in bi jo bilo treba torej upoštevati tudi v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013.

| (66) | Komisija v sklepu z dne 4. februarja 2014 ni izrazila stališča o opredelitvi državne pomoči v možnem znesku 10 milijonov EUR kratkoročnega posojila, saj pogoji niso bili jasni. |
| --- | --- |

(66)

Komisija v sklepu z dne 4. februarja 2014 ni izrazila stališča o opredelitvi državne pomoči v možnem znesku 10 milijonov EUR kratkoročnega posojila, saj pogoji niso bili jasni.

4.   PRIPOMBE O FORMALNIH POSTOPKIH PREISKAVE

4.1   PRIPOMBE CIPRA

| (67) | Čeprav se ta sklep nanaša na tri ločene postopke, Komisija ugotavlja, da se njihova vsebina prekriva v tem, da se nanašajo na istega upravičenca in da so nekateri ukrepi enaki. Komisija zato meni, da je smiselno združiti ciprske pripombe o obeh formalnih postopkih preiskave. |
| --- | --- |

(67)

Čeprav se ta sklep nanaša na tri ločene postopke, Komisija ugotavlja, da se njihova vsebina prekriva v tem, da se nanašajo na istega upravičenca in da so nekateri ukrepi enaki. Komisija zato meni, da je smiselno združiti ciprske pripombe o obeh formalnih postopkih preiskave.

| (68) | Ciprski organi so v pripombah v okviru prvega formalnega postopka preiskave potrdili, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2009 podjetje v težavah. |
| --- | --- |

(68)

Ciprski organi so v pripombah v okviru prvega formalnega postopka preiskave potrdili, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2009 podjetje v težavah.

| (69) | Kar zadeva prispevek države k povečanju delniškega kapitala leta 2012, so ciprski organi sprva vztrajali, da je država delovala kot preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, da bi zaščitila vrednost svoje naložbe in preprečila negativni učinek na druge poslovne dejavnosti na Cipru, ki so povezane z družbo Cyprus Airways. Nesodelovanje drugih delničarjev je prispevalo k takratnemu težkemu položaju ciprskega gospodarstva. Vendar so se ciprski organi strinjali, da se udeležba države pri povečanju kapitala leta 2012 vključi v priglašeno pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(69)

Kar zadeva prispevek države k povečanju delniškega kapitala leta 2012, so ciprski organi sprva vztrajali, da je država delovala kot preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, da bi zaščitila vrednost svoje naložbe in preprečila negativni učinek na druge poslovne dejavnosti na Cipru, ki so povezane z družbo Cyprus Airways. Nesodelovanje drugih delničarjev je prispevalo k takratnemu težkemu položaju ciprskega gospodarstva. Vendar so se ciprski organi strinjali, da se udeležba države pri povečanju kapitala leta 2012 vključi v priglašeno pomoč za prestrukturiranje.

| (70) | Kar zadeva pomoč za reševanje, so ciprski organi trdili, da je bila ta najnižje gotovinsko plačilo, ki ga je družba zahtevala do dokončanja novega načrta prestrukturiranja, ki je nadomestil načrt preobrata. Trdili so, da je bila 1,66-odstotna obrestna mera (16) takšna, kot jo plačujejo zdrava podjetja. Opozorili so tudi na družbeni vpliv stečaja družbe Cyprus Airways brez pomoči za reševanje in njen pomen za povezljivost otoka. |
| --- | --- |

(70)

Kar zadeva pomoč za reševanje, so ciprski organi trdili, da je bila ta najnižje gotovinsko plačilo, ki ga je družba zahtevala do dokončanja novega načrta prestrukturiranja, ki je nadomestil načrt preobrata. Trdili so, da je bila 1,66-odstotna obrestna mera (16) takšna, kot jo plačujejo zdrava podjetja. Opozorili so tudi na družbeni vpliv stečaja družbe Cyprus Airways brez pomoči za reševanje in njen pomen za povezljivost otoka.

| (71) | Kar zadeva prostovoljno nadomestilo, so ciprski organi trdili, da družba Cyprus Airways odpuščenemu osebju ni bila obvezana plačevati nobenega takšnega nadomestila. Torej če bi država plačevala prostovoljno nadomestilo, to družbi Cyprus Airways ne bi zagotovilo prednosti, saj se s tem ne bi zmanjšale pogodbene obveznosti plačila. |
| --- | --- |

(71)

Kar zadeva prostovoljno nadomestilo, so ciprski organi trdili, da družba Cyprus Airways odpuščenemu osebju ni bila obvezana plačevati nobenega takšnega nadomestila. Torej če bi država plačevala prostovoljno nadomestilo, to družbi Cyprus Airways ne bi zagotovilo prednosti, saj se s tem ne bi zmanjšale pogodbene obveznosti plačila.

| (72) | Kar zadeva trajanje obdobja prestrukturiranja, so opozorili na Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004, ki predvidevajo „čim krajše“ obdobje prestrukturiranja, pri čemer je to v navedenih primerih, pri katerih je Komisija potrdila obdobja prestrukturiranja, trajalo več kot pet let (17). Pojasnili so tudi, da je bilo obdobje do decembra 2012 v glavnem „izgubljeno“, in sicer zaradi zamenjav v upravnem odboru, priprav in neizvedbe načrta preobrata ter poslabšanja finančnega položaja družbe, ki ni omogočilo uresničitve prvotnega načrta, tj. povečanje kapitala pari passu ne vključuje državne pomoči in posojila za reševanje. |
| --- | --- |

(72)

Kar zadeva trajanje obdobja prestrukturiranja, so opozorili na Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004, ki predvidevajo „čim krajše“ obdobje prestrukturiranja, pri čemer je to v navedenih primerih, pri katerih je Komisija potrdila obdobja prestrukturiranja, trajalo več kot pet let (17). Pojasnili so tudi, da je bilo obdobje do decembra 2012 v glavnem „izgubljeno“, in sicer zaradi zamenjav v upravnem odboru, priprav in neizvedbe načrta preobrata ter poslabšanja finančnega položaja družbe, ki ni omogočilo uresničitve prvotnega načrta, tj. povečanje kapitala pari passu ne vključuje državne pomoči in posojila za reševanje.

| (73) | Ciprski organi so v zvezi z načrtom prestrukturiranja iz leta 2013 še vedno trdili, da bi kljub tveganjem povečane konkurence in morebitne izgube potnikov zaradi ukinitve ponudbe hrane v ekonomskem razredu družbi omogočil ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Trdili so tudi, da je načrt temeljil na preudarnih predpostavkah glede finančnega položaja družbe, učinkovitosti ohranjenega omrežja, nihanja cen goriva in deviznega tečaja EUR/USD. Opozorili so tudi, da je načrt prestrukturiranja iz leta 2013 predvideval srednje- do dolgoročne pobude v zvezi s prihodki, ki niso bili vključeni v izračune iz načrta prestrukturiranja iz leta 2013, kot so morebitna uvedba neposrednega trženja in prodajne metode. |
| --- | --- |

(73)

Ciprski organi so v zvezi z načrtom prestrukturiranja iz leta 2013 še vedno trdili, da bi kljub tveganjem povečane konkurence in morebitne izgube potnikov zaradi ukinitve ponudbe hrane v ekonomskem razredu družbi omogočil ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Trdili so tudi, da je načrt temeljil na preudarnih predpostavkah glede finančnega položaja družbe, učinkovitosti ohranjenega omrežja, nihanja cen goriva in deviznega tečaja EUR/USD. Opozorili so tudi, da je načrt prestrukturiranja iz leta 2013 predvideval srednje- do dolgoročne pobude v zvezi s prihodki, ki niso bili vključeni v izračune iz načrta prestrukturiranja iz leta 2013, kot so morebitna uvedba neposrednega trženja in prodajne metode.

| (74) | Ciprski organi so v zvezi s progami z izgubo, ki so bile v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 predvidene za ohranitev, trdili, da so imele vse pozitivni bruto prispevek (tj. krile so vsaj svoje spremenljive stroške) in da je morala družba ohraniti kritično velikost svojega omrežja, da bi lahko pridobila potnike. |
| --- | --- |

(74)

Ciprski organi so v zvezi s progami z izgubo, ki so bile v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 predvidene za ohranitev, trdili, da so imele vse pozitivni bruto prispevek (tj. krile so vsaj svoje spremenljive stroške) in da je morala družba ohraniti kritično velikost svojega omrežja, da bi lahko pridobila potnike.

| (75) | Ciprski organi so opozorili tudi na elemente načrta prestrukturiranja iz leta 2013, ki so se razvijali bolje od predvidevanj, kot je uspešno znižanje stroškov za zemeljsko oskrbo letal na letališču LCA. Pojasnili so tudi, da ni bilo neporavnanih dolgov do družbe za zemeljsko oskrbo letal na letališču LCA. |
| --- | --- |

(75)

Ciprski organi so opozorili tudi na elemente načrta prestrukturiranja iz leta 2013, ki so se razvijali bolje od predvidevanj, kot je uspešno znižanje stroškov za zemeljsko oskrbo letal na letališču LCA. Pojasnili so tudi, da ni bilo neporavnanih dolgov do družbe za zemeljsko oskrbo letal na letališču LCA.

| (76) | Kar zadeva izravnalne ukrepe, so ciprski organi navedli, da so bile vse proge, za katere je bila predlagana opustitev ali zmanjšanje zmogljivosti, razen ene (18), dobičkonosne na ravni bruto prispevka v letu 2012, tj. da so krile svoje spremenljive stroške. Zagotovili so tudi preglednico razpoložljivega sedežnega kilometra po posamezni progi. |
| --- | --- |

(76)

Kar zadeva izravnalne ukrepe, so ciprski organi navedli, da so bile vse proge, za katere je bila predlagana opustitev ali zmanjšanje zmogljivosti, razen ene (18), dobičkonosne na ravni bruto prispevka v letu 2012, tj. da so krile svoje spremenljive stroške. Zagotovili so tudi preglednico razpoložljivega sedežnega kilometra po posamezni progi.

| (77) | Kar zadeva pomoč, omejeno na najmanjšo potrebno in lastni prispevek, so zagotovili dodatna sredstva, ki jih je družba Cyprus Airways nameravala prodati, da bi povečala raven lastnega prispevka, tj. ohranila svoje letalo in dva motorja. Medtem sta bila slota LHR prodana za skupno ceno, ki je bila višja od predvidene, torej je družba znova povečala predvideni lastni prispevek, in sicer na 41,8 % stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(77)

Kar zadeva pomoč, omejeno na najmanjšo potrebno in lastni prispevek, so zagotovili dodatna sredstva, ki jih je družba Cyprus Airways nameravala prodati, da bi povečala raven lastnega prispevka, tj. ohranila svoje letalo in dva motorja. Medtem sta bila slota LHR prodana za skupno ceno, ki je bila višja od predvidene, torej je družba znova povečala predvideni lastni prispevek, in sicer na 41,8 % stroškov prestrukturiranja.

| (78) | Ciprski organi so potrdili, da je podporni sklad del družbe Cyprus Airways, vendar ločen pravni subjekt, in da je prenos premoženja iz Aten pomenil, da ga družba Cyprus Airways ne bi več nadzorovala. Vztrajali so torej, da je bil prenos premoženja iz Aten na podporni sklad pristni lastni prispevek, ki je znižal stroške prestrukturiranja, ki izhajajo iz kritja njegovega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(78)

Ciprski organi so potrdili, da je podporni sklad del družbe Cyprus Airways, vendar ločen pravni subjekt, in da je prenos premoženja iz Aten pomenil, da ga družba Cyprus Airways ne bi več nadzorovala. Vztrajali so torej, da je bil prenos premoženja iz Aten na podporni sklad pristni lastni prispevek, ki je znižal stroške prestrukturiranja, ki izhajajo iz kritja njegovega primanjkljaja.

| (79) | Ciprski organi so tudi pojasnili, da bi se pomoč za prestrukturiranje v okviru ukrepa 4 prilagodila realiziranemu lastnemu prispevku, tako da bi vsota dveh zneskov pokrila le stroške prestrukturiranja. Torej bi višji prihodki z lastnim prispevkom pomenili manjšo pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(79)

Ciprski organi so tudi pojasnili, da bi se pomoč za prestrukturiranje v okviru ukrepa 4 prilagodila realiziranemu lastnemu prispevku, tako da bi vsota dveh zneskov pokrila le stroške prestrukturiranja. Torej bi višji prihodki z lastnim prispevkom pomenili manjšo pomoč za prestrukturiranje.

| (80) | Končni predlagani lastni prispevek je bil torej naslednji:

  Preglednica 5


  Posodobljeni lastni prispevek, predlagan po pripombah Cipra | Znesek (v milijonih EUR) | Realizacija – Ocena |
| --- | --- | --- | --- |
| Prodaja dveh letal Airbus A319 | 22,1 | sklenjeno aprila 2012 |
| Prodaja večernega slota LHR | 6,3 | sporazum o prenosu, sklenjen marca 2014 |
| Prodaja jutranjega slota LHR | 22,8 | sporazum o prenosu, sklenjen junija 2014 |
| Prodaja nadomestnih delov | 3,5 | brez strokovne ocene – predvideno:
  2,0 milijona EUR leta 2013
  1,1 milijona EUR leta 2014
  0,4 milijona EUR leta 2015
  realizirano na podlagi dokazov, ki so jih predložili ciprski organi: 0,86 milijona EUR |
| Prodaja premoženja v Nikoziji | 3,1 | sklenjeno 6. avgusta 2013 |
| Prenos premoženja iz Aten na podporni sklad | 0,76 | podprto s strokovno oceno – sporazum o prenosu, sklenjen avgusta 2013 |
| Prodaja enega letala Airbus A320 | 2,5 | brez strokovne ocene – čakanje na prodajo |
| Prodaja dveh motorjev | 0,51 | sprejeto 28. aprila 2014 |
| Skupni predlagani lastni prispevek | 61,57 | |

(80)

Končni predlagani lastni prispevek je bil torej naslednji:

Preglednica 5

Posodobljeni lastni prispevek, predlagan po pripombah Cipra

Znesek (v milijonih EUR)

Realizacija – Ocena

Prodaja dveh letal Airbus A319

22,1

sklenjeno aprila 2012

Prodaja večernega slota LHR

6,3

sporazum o prenosu, sklenjen marca 2014

Prodaja jutranjega slota LHR

22,8

sporazum o prenosu, sklenjen junija 2014

Prodaja nadomestnih delov

3,5

brez strokovne ocene – predvideno:

2,0 milijona EUR leta 2013

1,1 milijona EUR leta 2014

0,4 milijona EUR leta 2015

realizirano na podlagi dokazov, ki so jih predložili ciprski organi: 0,86 milijona EUR

Prodaja premoženja v Nikoziji

3,1

sklenjeno 6. avgusta 2013

Prenos premoženja iz Aten na podporni sklad

0,76

podprto s strokovno oceno – sporazum o prenosu, sklenjen avgusta 2013

Prodaja enega letala Airbus A320

2,5

brez strokovne ocene – čakanje na prodajo

Prodaja dveh motorjev

0,51

sprejeto 28. aprila 2014

Skupni predlagani lastni prispevek

61,57

| (81) | Ciprski organi so priznali, da je predvideni lastni prispevek v višini 41,8 % nižji od ravni, zahtevane v Smernicah za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 (50 % stroškov prestrukturiranja za velika podjetja). Vendar so trdili, da je šlo v primeru družbe Cyprus Airways za posebno težavo, ki bi morala upravičiti nižji lastni prispevek, zlasti zaradi gospodarskega in finančnega položaja države ter turške prepovedi preletov. Opozorili so tudi na precejšnje zmanjšanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(81)

Ciprski organi so priznali, da je predvideni lastni prispevek v višini 41,8 % nižji od ravni, zahtevane v Smernicah za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 (50 % stroškov prestrukturiranja za velika podjetja). Vendar so trdili, da je šlo v primeru družbe Cyprus Airways za posebno težavo, ki bi morala upravičiti nižji lastni prispevek, zlasti zaradi gospodarskega in finančnega položaja države ter turške prepovedi preletov. Opozorili so tudi na precejšnje zmanjšanje zmogljivosti.

| (82) | Kar zadeva načelo enkratnosti pomoči, so ciprski organi v različnih dopisih ponovili argumente v zvezi z učinkom finančne krize na Grčijo in Ciper, turško prepovedjo preletov za ciprska letala, delovanjem „nezakonitega“ letališča na zasedenem severnem delu Cipra, nestabilnimi političnimi razmerami na Bližnjem vzhodu ter dejstvom, da dodeljevanje pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje ne bi smelo biti zadostna podlaga za nadaljnjo prepoved takšne pomoči istemu upravičencu. |
| --- | --- |

(82)

Kar zadeva načelo enkratnosti pomoči, so ciprski organi v različnih dopisih ponovili argumente v zvezi z učinkom finančne krize na Grčijo in Ciper, turško prepovedjo preletov za ciprska letala, delovanjem „nezakonitega“ letališča na zasedenem severnem delu Cipra, nestabilnimi političnimi razmerami na Bližnjem vzhodu ter dejstvom, da dodeljevanje pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje ne bi smelo biti zadostna podlaga za nadaljnjo prepoved takšne pomoči istemu upravičencu.

| (83) | Ciprski organi so trdili, da je bilo širjenje notranjih letov družbe Cyprus Airways v Grčiji v obdobju 2011–2013 dokaz dejstva, da je bilo učinek krize težko predvideti in da se je na nekaterih progah na Bližnjem vzhodu, ki pomenijo „nezanemarljiv“ del prihodkov družbe, precej zmanjšalo število potnikov, kot je na primer 94-odstotno zmanjšanje števila potnikov iz Egipta. Zadevna opozorila o škodljivem učinku gospodarskih razmer v Evropi in nemirov na Bližnjem vzhodu na družbo Cyprus Airways, ki so bila že vključena v letna poročila družbe za leta 2007, 2008 in 2009, so se po navedbah Komisije v sklepu z dne 6. marca 2013 štela za „splošne izjave“. |
| --- | --- |

(83)

Ciprski organi so trdili, da je bilo širjenje notranjih letov družbe Cyprus Airways v Grčiji v obdobju 2011–2013 dokaz dejstva, da je bilo učinek krize težko predvideti in da se je na nekaterih progah na Bližnjem vzhodu, ki pomenijo „nezanemarljiv“ del prihodkov družbe, precej zmanjšalo število potnikov, kot je na primer 94-odstotno zmanjšanje števila potnikov iz Egipta. Zadevna opozorila o škodljivem učinku gospodarskih razmer v Evropi in nemirov na Bližnjem vzhodu na družbo Cyprus Airways, ki so bila že vključena v letna poročila družbe za leta 2007, 2008 in 2009, so se po navedbah Komisije v sklepu z dne 6. marca 2013 štela za „splošne izjave“.

| (84) | Ciprski organi so opozorili tudi, da je skupno število potnikov na ciprskem trgu v zadnjih letih ostalo razmeroma stabilno, vendar je večina potnikov zdaj iz Izraela in Rusije. Turška prepoved preletov je pomenila, da je bila družba Cyprus Airways zaradi daljšega trajanja letenja v slabšem položaju pri delovanju na ruskem trgu. Zagotovili so tudi dokaze, da se je povprečna cena vozovnic na grških letih (vključno z notranjimi leti) precej znižala, čeprav se število potnikov na grškem trgu od leta 2008 ni bistveno zmanjšalo. |
| --- | --- |

(84)

Ciprski organi so opozorili tudi, da je skupno število potnikov na ciprskem trgu v zadnjih letih ostalo razmeroma stabilno, vendar je večina potnikov zdaj iz Izraela in Rusije. Turška prepoved preletov je pomenila, da je bila družba Cyprus Airways zaradi daljšega trajanja letenja v slabšem položaju pri delovanju na ruskem trgu. Zagotovili so tudi dokaze, da se je povprečna cena vozovnic na grških letih (vključno z notranjimi leti) precej znižala, čeprav se število potnikov na grškem trgu od leta 2008 ni bistveno zmanjšalo.

| (85) | Ciprski organi so v zvezi s kratkoročnim posojilom v višini 10 milijonov EUR pojasnili, da so pričakovali prodajo večernega slota LHR za visoko ceno in da zato odobritev posojila ne bi bila nujna. |
| --- | --- |

(85)

Ciprski organi so v zvezi s kratkoročnim posojilom v višini 10 milijonov EUR pojasnili, da so pričakovali prodajo večernega slota LHR za visoko ceno in da zato odobritev posojila ne bi bila nujna.

| (86) | Poleg tega so ciprski organi zagotovitev pomoči za usposabljanje v obdobju 2010–2011 opravičevali s tem, da je družba Cyprus Airways zašla v težave šele proti koncu leta 2011. To je bilo v nasprotju s prejšnjimi pripombami (glej uvodno izjavo 68 zgoraj). |
| --- | --- |

(86)

Poleg tega so ciprski organi zagotovitev pomoči za usposabljanje v obdobju 2010–2011 opravičevali s tem, da je družba Cyprus Airways zašla v težave šele proti koncu leta 2011. To je bilo v nasprotju s prejšnjimi pripombami (glej uvodno izjavo 68 zgoraj).

4.2   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (87) | Med obema formalnima postopkoma preiskave so pripombe predložili družba Air France Consulting, trije konkurenti (Ryanair, International Airlines Group in še en konkurent, ki pa svoje identitete ni želel razkriti), sindikati družbe Cyprus Airways (19) in upravičenec. |
| --- | --- |

(87)

Med obema formalnima postopkoma preiskave so pripombe predložili družba Air France Consulting, trije konkurenti (Ryanair, International Airlines Group in še en konkurent, ki pa svoje identitete ni želel razkriti), sindikati družbe Cyprus Airways (19) in upravičenec.

| (88) | Družba Air France Consulting, ki je pripravila načrt preobrata, je pojasnila, da je bil v načrtu predviden preobrat v enem letu in popolno finančno okrevanje družbe Cyprus Airways v dveh letih ter da bi lahko bil zahtevani kapital zagotovljen s finančnim prestrukturiranjem in ne z gotovinskim plačilom. Izrazila je tudi svoje prepričanje o verodostojnosti načrta preobrata in trdila, da je načrt temeljil na razvoju dejavnosti letov družbe Cyprus Airways iz Aten na mednarodnih evropskih progah. Nadalje je navedla, da bi odločitve, ki jih je družba Cyprus Airways sprejela leta 2013 (zmanjšanje flote na šest letal in odpustitev 490 zaposlenih), finančni položaj družbe samo še skrhale. |
| --- | --- |

(88)

Družba Air France Consulting, ki je pripravila načrt preobrata, je pojasnila, da je bil v načrtu predviden preobrat v enem letu in popolno finančno okrevanje družbe Cyprus Airways v dveh letih ter da bi lahko bil zahtevani kapital zagotovljen s finančnim prestrukturiranjem in ne z gotovinskim plačilom. Izrazila je tudi svoje prepričanje o verodostojnosti načrta preobrata in trdila, da je načrt temeljil na razvoju dejavnosti letov družbe Cyprus Airways iz Aten na mednarodnih evropskih progah. Nadalje je navedla, da bi odločitve, ki jih je družba Cyprus Airways sprejela leta 2013 (zmanjšanje flote na šest letal in odpustitev 490 zaposlenih), finančni položaj družbe samo še skrhale.

| (89) | Trije konkurenti se niso strinjali z argumenti ciprskih organov v zvezi s pomembnostjo družbe Cyprus Airways za infrastrukturo in razvoj Cipra, pri čemer so navedli, da so pripravljeni povečati število prog na Ciper in s Cipra. |
| --- | --- |

(89)

Trije konkurenti se niso strinjali z argumenti ciprskih organov v zvezi s pomembnostjo družbe Cyprus Airways za infrastrukturo in razvoj Cipra, pri čemer so navedli, da so pripravljeni povečati število prog na Ciper in s Cipra.

| (90) | Kar zadeva obstoj pomoči in združljivost, so se konkurenti strinjali s Komisijo, da udeležba države pri povečanju delniškega kapitala družbe ni nekaj, kar bi naredil vlagatelj v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(90)

Kar zadeva obstoj pomoči in združljivost, so se konkurenti strinjali s Komisijo, da udeležba države pri povečanju delniškega kapitala družbe ni nekaj, kar bi naredil vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

| (91) | Konkurenti so tudi podvomili o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja družbe ter o učinkovitosti ohranjenega omrežja in flote, pa tudi o tem, ali so bile predpostavke načrta in predvidena dobičkonosnost realistične, zlasti kar zadeva prihranke pri gorivu in dodatne prihodke zaradi povišanja cen vozovnic. Opozorili so tudi na konkurenčna tveganja za dobičkonosne proge poleg prog Tel Aviva in Moskva, ki jih je nameravala družba Cyprus Airways ohraniti. |
| --- | --- |

(91)

Konkurenti so tudi podvomili o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja družbe ter o učinkovitosti ohranjenega omrežja in flote, pa tudi o tem, ali so bile predpostavke načrta in predvidena dobičkonosnost realistične, zlasti kar zadeva prihranke pri gorivu in dodatne prihodke zaradi povišanja cen vozovnic. Opozorili so tudi na konkurenčna tveganja za dobičkonosne proge poleg prog Tel Aviva in Moskva, ki jih je nameravala družba Cyprus Airways ohraniti.

| (92) | Konkurenti so tudi dvomili o resnično izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, ki bi upravičile izjemo od načela enkratnosti pomoči. Tudi konkurent, ki ni želel razkriti svoje identitete, je menil, bi bilo treba dobiček prog, predlaganih za izravnalne ukrepe, izračunati na ravni čistega dobička, tj. vključno s pripisanimi fiksnimi stroški, in to ne le na bruto ravni, tj. le z vključitvijo spremenljivih stroškov. |
| --- | --- |

(92)

Konkurenti so tudi dvomili o resnično izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, ki bi upravičile izjemo od načela enkratnosti pomoči. Tudi konkurent, ki ni želel razkriti svoje identitete, je menil, bi bilo treba dobiček prog, predlaganih za izravnalne ukrepe, izračunati na ravni čistega dobička, tj. vključno s pripisanimi fiksnimi stroški, in to ne le na bruto ravni, tj. le z vključitvijo spremenljivih stroškov.

| (93) | Družba Ryanair je podvomila, da bi lahko družba zaradi upora sindikatov dosegla predvideno zmanjšanje števila zaposlenih, in menila, da bi bilo mogoče razlog za morebitno ugotovitev o združljivosti pomoči za prestrukturiranje družbi Cyprus Airways pripisati dejstvu, da družba opušča proge, ki so bile tri leta po potrditvi še vedno nedobičkonosne. Trdila je tudi, da so zanjo in druge družbe veljali enaki pogoji, kar zadeva nemire na Bližnjem vzhodu in gospodarsko krizo v Grčiji in na Cipru. Prav tako je še trdila, da se je drugim družbam kljub temu uspelo prilagoditi in se razviti v novem okolju, in kot primer navedla svojo rast na grškem in ciprskem trgu v zadnjih letih. Družba Ryanair je v svojem dopisu z dne 6. junija 2014 opozorila na časopisni članek z dne 19. maja 2014, v katerem je bilo navedeno, da je ciprska vlada zastavila 4 milijone EUR za odpuščeno osebje družbe Cyprus Airways, pri čemer je trdila, da gre le še za eno obliko državne pomoči družbi Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(93)

Družba Ryanair je podvomila, da bi lahko družba zaradi upora sindikatov dosegla predvideno zmanjšanje števila zaposlenih, in menila, da bi bilo mogoče razlog za morebitno ugotovitev o združljivosti pomoči za prestrukturiranje družbi Cyprus Airways pripisati dejstvu, da družba opušča proge, ki so bile tri leta po potrditvi še vedno nedobičkonosne. Trdila je tudi, da so zanjo in druge družbe veljali enaki pogoji, kar zadeva nemire na Bližnjem vzhodu in gospodarsko krizo v Grčiji in na Cipru. Prav tako je še trdila, da se je drugim družbam kljub temu uspelo prilagoditi in se razviti v novem okolju, in kot primer navedla svojo rast na grškem in ciprskem trgu v zadnjih letih. Družba Ryanair je v svojem dopisu z dne 6. junija 2014 opozorila na časopisni članek z dne 19. maja 2014, v katerem je bilo navedeno, da je ciprska vlada zastavila 4 milijone EUR za odpuščeno osebje družbe Cyprus Airways, pri čemer je trdila, da gre le še za eno obliko državne pomoči družbi Cyprus Airways.

| (94) | Družba Cyprus Airways in njeni sindikati so podpirali argumente ciprskih organov in ponovili svoje prepričanje, da lahko družba uspešno posluje ter ima pomembno vlogo za gospodarstvo in povezljivost Cipra. |
| --- | --- |

(94)

Družba Cyprus Airways in njeni sindikati so podpirali argumente ciprskih organov in ponovili svoje prepričanje, da lahko družba uspešno posluje ter ima pomembno vlogo za gospodarstvo in povezljivost Cipra.

4.3   PRIPOMBE CIPRA K PRIPOMBAM ZAINTERESIRANIH STRANI

| (95) | Ciprski organi so menili, da jim zaradi posodobljenega načrta prestrukturiranja ni treba predložiti pripomb k načrtu preobrata in k pripombam družbe Air France Consulting. Ponovili so, da ima družba Cyprus Airways pomembno vlogo za gospodarstvo in povezljivost otoka, ter vztrajali pri prepričanju, da so bili nemiri na Bližnjem vzhodu izjemne in nepredvidljive okoliščine, ki so vplivale na družbo Cyprus Airways. Podvomili so, da bi lahko konkurenti glede na sezonsko naravo trga zapolnili vse vrzeli v povezljivosti, do katerih bi prišlo ob morebitnem stečaju družbe Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(95)

Ciprski organi so menili, da jim zaradi posodobljenega načrta prestrukturiranja ni treba predložiti pripomb k načrtu preobrata in k pripombam družbe Air France Consulting. Ponovili so, da ima družba Cyprus Airways pomembno vlogo za gospodarstvo in povezljivost otoka, ter vztrajali pri prepričanju, da so bili nemiri na Bližnjem vzhodu izjemne in nepredvidljive okoliščine, ki so vplivale na družbo Cyprus Airways. Podvomili so, da bi lahko konkurenti glede na sezonsko naravo trga zapolnili vse vrzeli v povezljivosti, do katerih bi prišlo ob morebitnem stečaju družbe Cyprus Airways.

| (96) | Kar zadeva združljivost ukrepov s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004, so ciprski organi vztrajali, da je načrt prestrukturiranja iz leta 2013 temeljil na realističnih predpostavkah in ni podcenjeval nobenih negativnih učinkov, ki bi nastali zaradi majhne flote ali težav pri uresničevanju pobud v zvezi s stroški. |
| --- | --- |

(96)

Kar zadeva združljivost ukrepov s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004, so ciprski organi vztrajali, da je načrt prestrukturiranja iz leta 2013 temeljil na realističnih predpostavkah in ni podcenjeval nobenih negativnih učinkov, ki bi nastali zaradi majhne flote ali težav pri uresničevanju pobud v zvezi s stroški.

| (97) | Poleg tega so ciprski organi v svojem dopisu z dne 9. septembra 2013 navedli, da odpuščenim zaposlenim niso bila dodeljena nobena prostovoljna plačila. Nato so v dopisu z dne 3. avgusta 2014 še pojasnili, da se je vlada zaradi socialno-ekonomskih razlogov odločila, da bo nekdanjim zaposlenim v družbi Cyprus Airways, ki so že dali odpoved ali bili odpuščeni, neposredno izplačala nadomestila. Ta odločitev je bila sprejeta, nadomestila pa izplačana po tem, ko so zaposleni že dali odpoved ali bili odpuščeni, torej pri tem ni šlo za državno pomoč družbi Cyprus Airways. Vse pravne obveznosti družbe Cyprus Airways do teh zaposlenih je v celoti izpolnila družba sama. |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega so ciprski organi v svojem dopisu z dne 9. septembra 2013 navedli, da odpuščenim zaposlenim niso bila dodeljena nobena prostovoljna plačila. Nato so v dopisu z dne 3. avgusta 2014 še pojasnili, da se je vlada zaradi socialno-ekonomskih razlogov odločila, da bo nekdanjim zaposlenim v družbi Cyprus Airways, ki so že dali odpoved ali bili odpuščeni, neposredno izplačala nadomestila. Ta odločitev je bila sprejeta, nadomestila pa izplačana po tem, ko so zaposleni že dali odpoved ali bili odpuščeni, torej pri tem ni šlo za državno pomoč družbi Cyprus Airways. Vse pravne obveznosti družbe Cyprus Airways do teh zaposlenih je v celoti izpolnila družba sama.

| (98) | Ciprski organi so tudi menili, da za odobritev pomoči ne bi smeli veljati nobeni pogoji. |
| --- | --- |

(98)

Ciprski organi so tudi menili, da za odobritev pomoči ne bi smeli veljati nobeni pogoji.

5.   OCENA

| (99) | V tem sklepu se bo ocenjevalo, ali ukrepi, ki so predmet preiskave, pomenijo državno pomoč za družbo Cyprus Airways v smislu člena 107(1) Pogodbe in ali bi lahko bila taka pomoč združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(99)

V tem sklepu se bo ocenjevalo, ali ukrepi, ki so predmet preiskave, pomenijo državno pomoč za družbo Cyprus Airways v smislu člena 107(1) Pogodbe in ali bi lahko bila taka pomoč združljiva z notranjim trgom.

| (100) | Komisija ugotavlja, da pomoč, zagotovljena v okviru ukrepa 4, ki je bil oktobra 2013 priglašen skupaj z načrtom prestrukturiranja iz leta 2013, že vključuje pomoč, zagotovljeno v okviru ukrepa 1 (ta je bila izplačana v obliki predplačila v obdobju od septembra do decembra 2012) in ukrepa 2 (pomoč za reševanje, ki je bila priglašena decembra 2012 in delno izplačana v obdobju od januarja do julija 2013). Oba ukrepa sta bila izvedena za zagotovitev kratkoročnega preživetja družbe do dokončanja priprave obsežnega načrta prestrukturiranja. Ker načrt preobrata iz leta 2012 ni bil izveden, Komisija oba ukrepa šteje za del načrta prestrukturiranja iz leta 2013 in bo zato ukrepa 1 in 2 ocenila le, če pomenita državno pomoč, in sicer v okviru ukrepa 4, tj. kot en splošni ukrep pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(100)

Komisija ugotavlja, da pomoč, zagotovljena v okviru ukrepa 4, ki je bil oktobra 2013 priglašen skupaj z načrtom prestrukturiranja iz leta 2013, že vključuje pomoč, zagotovljeno v okviru ukrepa 1 (ta je bila izplačana v obliki predplačila v obdobju od septembra do decembra 2012) in ukrepa 2 (pomoč za reševanje, ki je bila priglašena decembra 2012 in delno izplačana v obdobju od januarja do julija 2013). Oba ukrepa sta bila izvedena za zagotovitev kratkoročnega preživetja družbe do dokončanja priprave obsežnega načrta prestrukturiranja. Ker načrt preobrata iz leta 2012 ni bil izveden, Komisija oba ukrepa šteje za del načrta prestrukturiranja iz leta 2013 in bo zato ukrepa 1 in 2 ocenila le, če pomenita državno pomoč, in sicer v okviru ukrepa 4, tj. kot en splošni ukrep pomoči za prestrukturiranje.

5.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (101) | Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(101)

Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

5.1.1   Ukrepi 1, 2 in 4

| (102) | Komisija je v sklepu z dne 6. marca 2013 predhodno ugotovila, da ukrep 1, tj. udeležba države pri povečanju delniškega kapitala družbe Cyprus Airways leta 2012, pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je v sklepu z dne 6. marca 2013 predhodno ugotovila, da ukrep 1, tj. udeležba države pri povečanju delniškega kapitala družbe Cyprus Airways leta 2012, pomeni državno pomoč.

| (103) | Ukrep je vključeval državna sredstva in se lahko pripiše državi. Po prepričanju Komisije je ukrep družbi Cyprus Airways zagotavljal selektivno prednost, saj je Komisija menila, da zasebni vlagatelj družbi ne bi zagotovil kapitala pod takšnimi pogoji, tj. v tako hudih težavah, kot jih je imela družba Cyprus Airways, ter da na dan dodelitve ni bilo obetov za uspešno poslovanje in drugih možnosti za posojilo delničarjev, vključno z ustreznimi jamstvi. Poleg tega skoraj nihče od obstoječih zasebnih delničarjev družbe Cyprus Airways ni sodeloval pri povečanju kapitala, saj je bilo od zasebnih delničarjev zbranih le 1 06  000 EUR (v primerjavi s prvotno pričakovanim 13,67 milijona EUR). Državne delnice so se tako v družbi Cyprus Airways z 69 % povečale na 93,67 %. Ukrep zato ni bil v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu (20). |
| --- | --- |

(103)

Ukrep je vključeval državna sredstva in se lahko pripiše državi. Po prepričanju Komisije je ukrep družbi Cyprus Airways zagotavljal selektivno prednost, saj je Komisija menila, da zasebni vlagatelj družbi ne bi zagotovil kapitala pod takšnimi pogoji, tj. v tako hudih težavah, kot jih je imela družba Cyprus Airways, ter da na dan dodelitve ni bilo obetov za uspešno poslovanje in drugih možnosti za posojilo delničarjev, vključno z ustreznimi jamstvi. Poleg tega skoraj nihče od obstoječih zasebnih delničarjev družbe Cyprus Airways ni sodeloval pri povečanju kapitala, saj je bilo od zasebnih delničarjev zbranih le 1 06  000 EUR (v primerjavi s prvotno pričakovanim 13,67 milijona EUR). Državne delnice so se tako v družbi Cyprus Airways z 69 % povečale na 93,67 %. Ukrep zato ni bil v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu (20).

| (104) | Komisija se ne strinja s stališčem ciprskih organov, da je država ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, da bi zaščitila vrednost svoje naložbe, saj povečanje kapitala v višini 31,33 milijona EUR nazadnje ni zadostovalo za preživetje družbe. To je bilo dokazano z dejstvom, da je družba le nekaj mesecev pozneje prejela dodatna finančna sredstva za reševanje kot del ukrepa 2 (pomoč za reševanje). Kar zadeva neudeležbo drugih vlagateljev zaradi izjemnih razmer ciprskega gospodarstva v tistem času, Komisija ugotavlja, da bi lahko pričakovali, da bodo tuji vlagatelji izrazili interes, če bi bila takšna naložba privlačna za vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(104)

Komisija se ne strinja s stališčem ciprskih organov, da je država ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, da bi zaščitila vrednost svoje naložbe, saj povečanje kapitala v višini 31,33 milijona EUR nazadnje ni zadostovalo za preživetje družbe. To je bilo dokazano z dejstvom, da je družba le nekaj mesecev pozneje prejela dodatna finančna sredstva za reševanje kot del ukrepa 2 (pomoč za reševanje). Kar zadeva neudeležbo drugih vlagateljev zaradi izjemnih razmer ciprskega gospodarstva v tistem času, Komisija ugotavlja, da bi lahko pričakovali, da bodo tuji vlagatelji izrazili interes, če bi bila takšna naložba privlačna za vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (105) | V vsakem primeru se je Komisija seznanila z namero ciprskih organov, da udeležbo države pri povečanju delniškega kapitala leta 2012 vključi v priglašeno pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(105)

V vsakem primeru se je Komisija seznanila z namero ciprskih organov, da udeležbo države pri povečanju delniškega kapitala leta 2012 vključi v priglašeno pomoč za prestrukturiranje.

| (106) | Ukrep 1 je torej družbi Cyprus Airways omogočil nadaljevanje delovanja, saj se ji ni bilo treba spopadati s posledicami, ki navadno nastanejo zaradi slabih finančnih rezultatov. Ker družba Cyprus Airways na liberaliziranem trgu EGP za zračni promet konkurira z drugimi letalskimi prevozniki EGP, bi lahko ukrep 1 izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(106)

Ukrep 1 je torej družbi Cyprus Airways omogočil nadaljevanje delovanja, saj se ji ni bilo treba spopadati s posledicami, ki navadno nastanejo zaradi slabih finančnih rezultatov. Ker družba Cyprus Airways na liberaliziranem trgu EGP za zračni promet konkurira z drugimi letalskimi prevozniki EGP, bi lahko ukrep 1 izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami.

| (107) | Ukrep 2 je bil priglašen kot posojilo za reševanje v obliki državnega posojila z 1,76-odstotno obrestno mero, ki bi moralo biti povrnjeno do 30. junija 2013. Komisija je v svojem sklepu z dne 6. marca 2013 menila, da noben preudaren upnik družbi v težavah ne bi zagotovil posojila s takšno obrestno mero. Ciprski organi niti niso dokazali, kako bi lahko družba Cyprus Airways povrnila posojilo po šestih mesecih. Ker so vsa merila iz člena 107(1) Pogodbe izpolnjena (kot je nadalje pojasnjeno v sklepu z dne 6. marca 2013, na katerega se v zvezi s to točko sklicuje ta sklep), ukrep 2 pomeni državno pomoč. Ciprski organi so v svojem odgovoru na sklep z dne 6. marca 2013 priznali, da posojilo pomeni pomoč za reševanje. Komisija ugotavlja, da posojilo ne bo poplačano in da so ga ciprski organi priglasili v okviru pomoči za prestrukturiranje (ukrep 4). |
| --- | --- |

(107)

Ukrep 2 je bil priglašen kot posojilo za reševanje v obliki državnega posojila z 1,76-odstotno obrestno mero, ki bi moralo biti povrnjeno do 30. junija 2013. Komisija je v svojem sklepu z dne 6. marca 2013 menila, da noben preudaren upnik družbi v težavah ne bi zagotovil posojila s takšno obrestno mero. Ciprski organi niti niso dokazali, kako bi lahko družba Cyprus Airways povrnila posojilo po šestih mesecih. Ker so vsa merila iz člena 107(1) Pogodbe izpolnjena (kot je nadalje pojasnjeno v sklepu z dne 6. marca 2013, na katerega se v zvezi s to točko sklicuje ta sklep), ukrep 2 pomeni državno pomoč. Ciprski organi so v svojem odgovoru na sklep z dne 6. marca 2013 priznali, da posojilo pomeni pomoč za reševanje. Komisija ugotavlja, da posojilo ne bo poplačano in da so ga ciprski organi priglasili v okviru pomoči za prestrukturiranje (ukrep 4).

| (108) | Ukrep 4 je bil priglašen kot pomoč za prestrukturiranje. Vsi njegovi elementi namreč vključujejo državna sredstva in se lahko pripišejo državi v obliki kapitalske injekcije, pretvorbe dolga v lastniški kapital ali z neposrednim kritjem dela primanjkljaja podpornega sklada. Ukrep 4 družbi Cyprus Airways zagotavlja selektivno prednost, saj vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi zagotovil finančnih sredstev družbi v takšnem finančnem položaju (z nakopičenimi izgubami v višini 99,7 milijona EUR je preveč zadolžena, kapitalska osnova pa odpravljena). Poleg tega bi lahko ukrep iz razlogov iz uvodne izjave 106 zgoraj vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(108)

Ukrep 4 je bil priglašen kot pomoč za prestrukturiranje. Vsi njegovi elementi namreč vključujejo državna sredstva in se lahko pripišejo državi v obliki kapitalske injekcije, pretvorbe dolga v lastniški kapital ali z neposrednim kritjem dela primanjkljaja podpornega sklada. Ukrep 4 družbi Cyprus Airways zagotavlja selektivno prednost, saj vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi zagotovil finančnih sredstev družbi v takšnem finančnem položaju (z nakopičenimi izgubami v višini 99,7 milijona EUR je preveč zadolžena, kapitalska osnova pa odpravljena). Poleg tega bi lahko ukrep iz razlogov iz uvodne izjave 106 zgoraj vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco.

| (109) | Komisija torej ugotavlja, da ukrep 4 pomeni državno pomoč za družbo Cyprus Airways v smislu člena 107(1) Pogodbe. V skladu s priglasitvijo pomoč znaša 102,9 milijona EUR. Komisija se je seznanila z izjavo ciprskih organov, da morebitna dodelitev kratkoročnega posojila v višini 10 milijonov EUR ne bo potrebna in da zato posojilo ni vključeno v skupno pomoč za prestrukturiranje. Komisija v zvezi z datumom dodelitve ugotavlja, da je bil ukrep 4 dodeljen v tranšah. |
| --- | --- |

(109)

Komisija torej ugotavlja, da ukrep 4 pomeni državno pomoč za družbo Cyprus Airways v smislu člena 107(1) Pogodbe. V skladu s priglasitvijo pomoč znaša 102,9 milijona EUR. Komisija se je seznanila z izjavo ciprskih organov, da morebitna dodelitev kratkoročnega posojila v višini 10 milijonov EUR ne bo potrebna in da zato posojilo ni vključeno v skupno pomoč za prestrukturiranje. Komisija v zvezi z datumom dodelitve ugotavlja, da je bil ukrep 4 dodeljen v tranšah.

| (110) | Tranša (a) v višini 31,33 milijona EUR (udeležba države pri povečanju delniškega kapitala v letu 2012) je bila dodeljena, kot sledi:

  Preglednica 6


  Datumi dodelitve ob udeležbi države pri povečanju delniškega kapitala v letu 2012







  Znesek (v milijonih EUR) | Datum dodelitve |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 12. september 2012 |
| 3,0 | 20. september 2012 |
| 5,0 | 26. september 2012 |
| 4,0 | 11. oktober 2012 |
| 16,33 | 28. december 2012 |
| Skupaj: 31,33 | |

(110)

Tranša (a) v višini 31,33 milijona EUR (udeležba države pri povečanju delniškega kapitala v letu 2012) je bila dodeljena, kot sledi:

Preglednica 6

Datumi dodelitve ob udeležbi države pri povečanju delniškega kapitala v letu 2012

Znesek (v milijonih EUR)

Datum dodelitve

3,0

12. september 2012

3,0

20. september 2012

5,0

26. september 2012

4,0

11. oktober 2012

16,33

28. december 2012

Skupaj: 31,33

| (111) | Tranša (b) v višini 34,5 milijona EUR (posojilo za reševanje) je bila dodeljena, kot sledi:

  Preglednica 7


  Datumi dodelitve državnega posojila za reševanje v letu 2013







  Znesek (v milijonih EUR) | Datum dodelitve |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 22. januar 2013 |
| 5,0 | 29. januar 2013 |
| 3,5 | 28. februar 2013 |
| 10,0 | 2. maj 2013 |
| 13,0 | 26. julij 2013 |
| Skupaj: 34,5 | |

(111)

Tranša (b) v višini 34,5 milijona EUR (posojilo za reševanje) je bila dodeljena, kot sledi:

Preglednica 7

Datumi dodelitve državnega posojila za reševanje v letu 2013

Znesek (v milijonih EUR)

Datum dodelitve

3,0

22. januar 2013

5,0

29. januar 2013

3,5

28. februar 2013

10,0

2. maj 2013

13,0

26. julij 2013

Skupaj: 34,5

| (112) | Komisija nima nobenih informacij, da so bile druge tranše ukrepa 4, tj. (c) unovčenje državnega poroštva in naknadna pretvorba dolga v višini 28,5 milijona EUR v lastniški kapital ter (d) kritje primanjkljaja podpornega sklada v višini 8,6 milijona EUR, že dodeljene. |
| --- | --- |

(112)

Komisija nima nobenih informacij, da so bile druge tranše ukrepa 4, tj. (c) unovčenje državnega poroštva in naknadna pretvorba dolga v višini 28,5 milijona EUR v lastniški kapital ter (d) kritje primanjkljaja podpornega sklada v višini 8,6 milijona EUR, že dodeljene.

5.1.2   Ukrep 3

| (113) | Komisija se je seznanila s pojasnilom ciprskih organov iz septembra 2013, da odpuščenemu osebju niso bila dodeljena nobena prostovoljna nadomestila. |
| --- | --- |

(113)

Komisija se je seznanila s pojasnilom ciprskih organov iz septembra 2013, da odpuščenemu osebju niso bila dodeljena nobena prostovoljna nadomestila.

| (114) | Skoraj leto pozneje so ciprski organi v dopisu iz avgusta 2014 navedli, da se je vlada zaradi socialno-ekonomskih razlogov maja/junija 2014 odločila, da bo nekdanjim zaposlenim v družbi Cyprus Airways, ki so že dali odpoved ali bili odpuščeni, neposredno izplačala nadomestila. Odločitev je bila sprejeta, nadomestila pa izplačana po tem, ko so zaposleni že dali odpoved ali bili odpuščeni. Vse pravne obveznosti družbe Cyprus Airways do teh zaposlenih je v celoti izpolnila družba sama. |
| --- | --- |

(114)

Skoraj leto pozneje so ciprski organi v dopisu iz avgusta 2014 navedli, da se je vlada zaradi socialno-ekonomskih razlogov maja/junija 2014 odločila, da bo nekdanjim zaposlenim v družbi Cyprus Airways, ki so že dali odpoved ali bili odpuščeni, neposredno izplačala nadomestila. Odločitev je bila sprejeta, nadomestila pa izplačana po tem, ko so zaposleni že dali odpoved ali bili odpuščeni. Vse pravne obveznosti družbe Cyprus Airways do teh zaposlenih je v celoti izpolnila družba sama.

| (115) | Po navedbah ciprskih organov so bile odpovedi in odpuščanja zaposlenih v družbi Cyprus Airways v okviru načrta prestrukturiranja iz leta 2013 izvedene brez kakršnih koli dodatnih nadomestil, ki jih izplača ciprska vlada. Nazadnje bi bilo treba sprejeti naknadno odločitev, da bi se zaposlenim v družbi Cyprus Airways nadomestilo izplačalo neposredno. |
| --- | --- |

(115)

Po navedbah ciprskih organov so bile odpovedi in odpuščanja zaposlenih v družbi Cyprus Airways v okviru načrta prestrukturiranja iz leta 2013 izvedene brez kakršnih koli dodatnih nadomestil, ki jih izplača ciprska vlada. Nazadnje bi bilo treba sprejeti naknadno odločitev, da bi se zaposlenim v družbi Cyprus Airways nadomestilo izplačalo neposredno.

| (116) | Zdi se torej, da je bila prvotna namera ciprskih organov, da zagotovijo prostovoljna nadomestila odpuščenemu osebju, opuščena, zato po mnenju Komisija ni nujno, da se ukrep 3 šteje za državno pomoč. |
| --- | --- |

(116)

Zdi se torej, da je bila prvotna namera ciprskih organov, da zagotovijo prostovoljna nadomestila odpuščenemu osebju, opuščena, zato po mnenju Komisija ni nujno, da se ukrep 3 šteje za državno pomoč.

5.1.3   Ukrep 5

| (117) | Znesek v višini 2 69  317,94 EUR je bil družbi Cyprus Airways dodeljen s shemo državne pomoči v letih 2010 in 2011, kar je omogočilo dodelitev nepovratnih sredstev iz državnega proračuna izbranim družbam za usposabljanje. Komisija torej ugotavlja, da ukrep 5 pomeni državno pomoč za družbo Cyprus Airways v smislu člena 107(1) Pogodbe. Ciprski organi tej opredelitvi niso nasprotovali. |
| --- | --- |

(117)

Znesek v višini 2 69  317,94 EUR je bil družbi Cyprus Airways dodeljen s shemo državne pomoči v letih 2010 in 2011, kar je omogočilo dodelitev nepovratnih sredstev iz državnega proračuna izbranim družbam za usposabljanje. Komisija torej ugotavlja, da ukrep 5 pomeni državno pomoč za družbo Cyprus Airways v smislu člena 107(1) Pogodbe. Ciprski organi tej opredelitvi niso nasprotovali.

| (118) | Pomoč za usposabljanje je bila družbi Cyprus Airways dodeljena za 303 projekte usposabljanja v letih 2010 in 2011. Vendar ciprski organi niso predložili razčlenitve datumov dodelitve po posameznem projektu. |
| --- | --- |

(118)

Pomoč za usposabljanje je bila družbi Cyprus Airways dodeljena za 303 projekte usposabljanja v letih 2010 in 2011. Vendar ciprski organi niso predložili razčlenitve datumov dodelitve po posameznem projektu.

5.1.4   Sklep o obstoju državne pomoči

| (119) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ni treba oceniti, ali ukrep 3 pomeni državno pomoč. Komisija meni, da ukrepi 1, 2, 4 in 5 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(119)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ni treba oceniti, ali ukrep 3 pomeni državno pomoč. Komisija meni, da ukrepi 1, 2, 4 in 5 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (120) | Skupni znesek državne pomoči, ki jo vključujejo ukrepi 1, 2 in 4, znaša 102,9 milijona EUR. Prvi dve tranši, tj. 65,83 milijona EUR, sta že bili dodeljeni na različne datume v obdobju med 12. septembrom 2012 in 26. julijem 2013. |
| --- | --- |

(120)

Skupni znesek državne pomoči, ki jo vključujejo ukrepi 1, 2 in 4, znaša 102,9 milijona EUR. Prvi dve tranši, tj. 65,83 milijona EUR, sta že bili dodeljeni na različne datume v obdobju med 12. septembrom 2012 in 26. julijem 2013.

| (121) | Državna pomoč, vključena v ukrep 5, znaša 2 69  317,94 EUR in je bila dodeljena v obdobju 2010–2011. |
| --- | --- |

(121)

Državna pomoč, vključena v ukrep 5, znaša 2 69  317,94 EUR in je bila dodeljena v obdobju 2010–2011.

5.2   NEZAKONITA POMOČ

| (122) | Ukrepi 1, 2 in torej tudi 4 pomenijo državno pomoč ter so bili dodeljeni ob kršitvi obveznosti priglasitve in mirovanja iz člena 108(3) Pogodbe. Enako velja za ukrep 5. Zato vsak od teh ukrepov pomeni nezakonito državno pomoč. |
| --- | --- |

(122)

Ukrepi 1, 2 in torej tudi 4 pomenijo državno pomoč ter so bili dodeljeni ob kršitvi obveznosti priglasitve in mirovanja iz člena 108(3) Pogodbe. Enako velja za ukrep 5. Zato vsak od teh ukrepov pomeni nezakonito državno pomoč.

5.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (123) | Ker nekateri ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba njihovo združljivost oceniti ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena. V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo uveljavljati morebitne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za takšno združljivost izpolnjeni (21). |
| --- | --- |

(123)

Ker nekateri ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba njihovo združljivost oceniti ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena. V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo uveljavljati morebitne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za takšno združljivost izpolnjeni (21).

| (124) | Ciprski organi so sprva menili, da ukrep 1 ni pomenil državne pomoči, in priglasili ukrep 2 kot pomoč za reševanje. Vendar so po prvem formalnem postopku preiskave in glede na dvome, ki jih je v njem izrazila Komisija, ter po predvidenem neodplačilu posojila za reševanje v okviru ukrepa 2 naknadno trdili, da so ukrepi 1, 2 in 4 združljivi kot pomoč za prestrukturiranje v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. |
| --- | --- |

(124)

Ciprski organi so sprva menili, da ukrep 1 ni pomenil državne pomoči, in priglasili ukrep 2 kot pomoč za reševanje. Vendar so po prvem formalnem postopku preiskave in glede na dvome, ki jih je v njem izrazila Komisija, ter po predvidenem neodplačilu posojila za reševanje v okviru ukrepa 2 naknadno trdili, da so ukrepi 1, 2 in 4 združljivi kot pomoč za prestrukturiranje v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004.

| (125) | Ciprski organi so 22. julija 2013 predhodno priglasili načrt prestrukturiranja, posodobljen načrt pa priglasili 23. oktobra 2013. Naknadno so predložili dodatna pojasnila. Vendar so glavne predpostavke in zamisli iz načrta prestrukturiranja iz leta 2013 od priglasitve 23. oktobra 2013 ostale nespremenjene. |
| --- | --- |

(125)

Ciprski organi so 22. julija 2013 predhodno priglasili načrt prestrukturiranja, posodobljen načrt pa priglasili 23. oktobra 2013. Naknadno so predložili dodatna pojasnila. Vendar so glavne predpostavke in zamisli iz načrta prestrukturiranja iz leta 2013 od priglasitve 23. oktobra 2013 ostale nespremenjene.

| (126) | V zvezi z ukrepom 5 so ciprski organi trdili, da je bil združljiv kot pomoč za usposabljanje v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah. Vendar je Komisija ugotovila, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2009 podjetje v težavah, kar se tudi sklada z dopisom ciprskih organov. V skladu s členom 1(6)(c) uredbe o splošnih skupinskih izjemah so podjetja v težavah izključena iz njenega področja uporabe. Zato družba Cyprus Airways od leta 2009 ni bila upravičena do pomoči za usposabljanje. |
| --- | --- |

(126)

V zvezi z ukrepom 5 so ciprski organi trdili, da je bil združljiv kot pomoč za usposabljanje v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah. Vendar je Komisija ugotovila, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2009 podjetje v težavah, kar se tudi sklada z dopisom ciprskih organov. V skladu s členom 1(6)(c) uredbe o splošnih skupinskih izjemah so podjetja v težavah izključena iz njenega področja uporabe. Zato družba Cyprus Airways od leta 2009 ni bila upravičena do pomoči za usposabljanje.

| (127) | V skladu s točko 20 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 „se, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, to podjetje [v težavah] toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike. Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti.“ Komisija lahko torej oceni le ukrep 5 kot pomoč za prestrukturiranje, za katerega velja načrt prestrukturiranja iz leta 2013. |
| --- | --- |

(127)

V skladu s točko 20 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 „se, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, to podjetje [v težavah] toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike. Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti.“ Komisija lahko torej oceni le ukrep 5 kot pomoč za prestrukturiranje, za katerega velja načrt prestrukturiranja iz leta 2013.

| (128) | Glede na to, da je za ukrepe 1, 2, 4 in 5 ustrezna le ena podlaga za združljivost, Komisija meni, da je smiselno oceniti vse ukrepe skupaj. Za to oceno se bo Komisija zlati sklicevala na točke 31–77 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. |
| --- | --- |

(128)

Glede na to, da je za ukrepe 1, 2, 4 in 5 ustrezna le ena podlaga za združljivost, Komisija meni, da je smiselno oceniti vse ukrepe skupaj. Za to oceno se bo Komisija zlati sklicevala na točke 31–77 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004.

5.3.1   Upravičenost – podjetje v težavah

| (129) | V sklepu z dne 6. marca 2013 (uvodne izjave 41–46) je Komisija predhodno menila, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2010 podjetje v težavah. Ta predhodna ugotovitev je bila potrjena v sklepu z dne 4. februarja 2014 (uvodni izjavi 83 in 84). Pozneje so ciprski organi priznali, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2009 podjetje v težavah. |
| --- | --- |

(129)

V sklepu z dne 6. marca 2013 (uvodne izjave 41–46) je Komisija predhodno menila, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2010 podjetje v težavah. Ta predhodna ugotovitev je bila potrjena v sklepu z dne 4. februarja 2014 (uvodni izjavi 83 in 84). Pozneje so ciprski organi priznali, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2009 podjetje v težavah.

| (130) | Glede na informacije iz javno dostopnih finančnih poročil so bili ključni finančni podatki družbe Cyprus Airways od leta 2009 naslednji:

  Preglednica 8


  Ključni finančni podatki družbe Cyprus Airways od leta 2008 do prve polovice leta 2012 (v milijonih EUR) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Prva polovica leta 2012 (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 311,4 | 247,5 | 236,3 | 212,8 | 71,3 |
| Prihodki pred davki (EBT) | 2,1 | –3,2 | –2,9 | –23,8 | –34,2 |
| Delniški kapital | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 |
| Osnovni kapital | 13,9 | 9,4 | 7,7 | –15,9 | –48,6 |

(130)

Glede na informacije iz javno dostopnih finančnih poročil so bili ključni finančni podatki družbe Cyprus Airways od leta 2009 naslednji:

Preglednica 8

Ključni finančni podatki družbe Cyprus Airways od leta 2008 do prve polovice leta 2012 (v milijonih EUR)

2008

2009

2010

2011

Prva polovica leta 2012 (22)

Promet

311,4

247,5

236,3

212,8

71,3

Prihodki pred davki (EBT)

2,1

–3,2

–2,9

–23,8

–34,2

Delniški kapital

35,2

35,2

35,2

35,2

35,2

Osnovni kapital

13,9

9,4

7,7

–15,9

–48,6

| (131) | Točka 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 določa, da je družba z omejeno odgovornostjo v težavah, če je bila „izgubljena več kot polovica njenega osnovnega kapitala in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala“. |
| --- | --- |

(131)

Točka 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 določa, da je družba z omejeno odgovornostjo v težavah, če je bila „izgubljena več kot polovica njenega osnovnega kapitala in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala“.

| (132) | Poleg tega točka 11 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 določa, da se lahko podjetje šteje za podjetje v težavah „ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežna zmogljivost, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev“. Glede tega je Splošno sodišče navedlo, da je „obstoj negativnega lastniškega kapitala [...] mogoče [...] šteti za pomemben znak finančnih težav podjetja“ (23). |
| --- | --- |

(132)

Poleg tega točka 11 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 določa, da se lahko podjetje šteje za podjetje v težavah „ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežna zmogljivost, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev“. Glede tega je Splošno sodišče navedlo, da je „obstoj negativnega lastniškega kapitala [...] mogoče [...] šteti za pomemben znak finančnih težav podjetja“ (23).

| (133) | Točka 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 izraža predpostavko, da podjetje, ki ima ogromne izgube osnovnega kapitala, ne bo moglo preprečiti izgub, ki bi kratko- ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe. Komisija meni, da enaka predpostavka a fortiori velja za družbo, ki je izgubila celotni osnovni kapital in ima negativni lastniški kapital (24). |
| --- | --- |

(133)

Točka 10(a) Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 izraža predpostavko, da podjetje, ki ima ogromne izgube osnovnega kapitala, ne bo moglo preprečiti izgub, ki bi kratko- ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe. Komisija meni, da enaka predpostavka a fortiori velja za družbo, ki je izgubila celotni osnovni kapital in ima negativni lastniški kapital (24).

| (134) | Kot je navedeno v preglednici 8 zgoraj, je imela družba Cyprus Airways od leta 2011 negativni lastniški kapital. Ta se je zniževal že v letih 2009 in 2010, pri čemer je bil veliko pod ravnjo osnovnega kapitala. Kar zadeva točko 11, preglednica 8 kaže, da je začel promet družbe Cyprus Airways upadati že leta 2009, izgube pa naraščati. Leta 2009 je promet upadel za skoraj 21 % v primerjavi z letom 2008, družba pa je zabeležila izgubo (EBT) v višini 3,2 milijona EUR. Ta trend se je v naslednjih letih nadaljeval. |
| --- | --- |

(134)

Kot je navedeno v preglednici 8 zgoraj, je imela družba Cyprus Airways od leta 2011 negativni lastniški kapital. Ta se je zniževal že v letih 2009 in 2010, pri čemer je bil veliko pod ravnjo osnovnega kapitala. Kar zadeva točko 11, preglednica 8 kaže, da je začel promet družbe Cyprus Airways upadati že leta 2009, izgube pa naraščati. Leta 2009 je promet upadel za skoraj 21 % v primerjavi z letom 2008, družba pa je zabeležila izgubo (EBT) v višini 3,2 milijona EUR. Ta trend se je v naslednjih letih nadaljeval.

| (135) | Komisija glede na navedeno in ob upoštevanju dopisov ciprskih organov (glej uvodno izjavo 68 zgoraj) ugotavlja, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2009 podjetje v težavah delno v skladu s točko 10 (zlasti od leta 2011), v vsakem primeru pa v skladu s točko 11 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. |
| --- | --- |

(135)

Komisija glede na navedeno in ob upoštevanju dopisov ciprskih organov (glej uvodno izjavo 68 zgoraj) ugotavlja, da je bila družba Cyprus Airways od leta 2009 podjetje v težavah delno v skladu s točko 10 (zlasti od leta 2011), v vsakem primeru pa v skladu s točko 11 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004.

| (136) | V skladu s točko 33 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 mora podjetje „izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic“. Ta pogoj je torej izpolnjen. |
| --- | --- |

(136)

V skladu s točko 33 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 mora podjetje „izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic“. Ta pogoj je torej izpolnjen.

5.3.2   Trajanje načrta prestrukturiranja iz leta 2013 – ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja

| (137) | V točkah 35–37 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 je določeno naslednje: „35. Načrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v smiselnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predvidevanj prihodnjih pogojev poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora zato biti vezana na trden načrt za prestrukturiranje, h kateremu se zaveže zadevna država članica. Načrt mora biti z vsemi potrebnimi podrobnostmi preložen Komisiji in mora vsebovati tudi tržno raziskavo. Izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti v glavnem posledica notranjih ukrepov v načrtu za prestrukturiranje; lahko temelji na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cen in povpraševanja, na katere podjetje nima velikega vpliva, vendar le, če so tržna predvidevanja splošno potrjena. Prestrukturiranje mora vključevati opustitev dejavnosti, ki bi tudi po prestrukturiranju povzročale izgube v strukturnem smislu.“ |
| --- | --- |

(137)

V točkah 35–37 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 je določeno naslednje: „35. Načrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v smiselnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predvidevanj prihodnjih pogojev poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora zato biti vezana na trden načrt za prestrukturiranje, h kateremu se zaveže zadevna država članica. Načrt mora biti z vsemi potrebnimi podrobnostmi preložen Komisiji in mora vsebovati tudi tržno raziskavo. Izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti v glavnem posledica notranjih ukrepov v načrtu za prestrukturiranje; lahko temelji na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cen in povpraševanja, na katere podjetje nima velikega vpliva, vendar le, če so tržna predvidevanja splošno potrjena. Prestrukturiranje mora vključevati opustitev dejavnosti, ki bi tudi po prestrukturiranju povzročale izgube v strukturnem smislu.“

| (138) | „36. Načrt za prestrukturiranje mora opisati okoliščine, ki so privedle do težav podjetja, in s tem nuditi temelj za ocenitev ustreznosti predlaganih ukrepov. Med drugim mora upoštevati sedanje stanje in pričakovano povpraševanje in ponudbo na ustreznem proizvodnem trgu v prihodnosti ter vsebovati scenarije, ki odražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja ter značilne prednosti in slabosti podjetja. Podjetju mora omogočati, da se razvija v smeri nove strukture, ki mu nudi možnosti za dolgoročno sposobnost preživetja in omogoča, da podjetje stoji na lastnih nogah.“ |
| --- | --- |

(138)

„36. Načrt za prestrukturiranje mora opisati okoliščine, ki so privedle do težav podjetja, in s tem nuditi temelj za ocenitev ustreznosti predlaganih ukrepov. Med drugim mora upoštevati sedanje stanje in pričakovano povpraševanje in ponudbo na ustreznem proizvodnem trgu v prihodnosti ter vsebovati scenarije, ki odražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja ter značilne prednosti in slabosti podjetja. Podjetju mora omogočati, da se razvija v smeri nove strukture, ki mu nudi možnosti za dolgoročno sposobnost preživetja in omogoča, da podjetje stoji na lastnih nogah.“

| (139) | „37. Načrt mora zagotavljati preobrat, ki bo podjetju omogočil, da bo po zaključku prestrukturiranja vse svoje stroške krilo samo, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami. Pričakovan donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. Če težave podjetja izvirajo iz napak v sistemu upravljanja podjetja, je treba uvesti ustrezne prilagoditve.“ |
| --- | --- |

(139)

„37. Načrt mora zagotavljati preobrat, ki bo podjetju omogočil, da bo po zaključku prestrukturiranja vse svoje stroške krilo samo, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami. Pričakovan donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. Če težave podjetja izvirajo iz napak v sistemu upravljanja podjetja, je treba uvesti ustrezne prilagoditve.“

| (140) | Kar zadeva trajanje, priglašeni načrt prestrukturiranja zajema obdobje od prve prodaja premoženja v smislu lastnega prispevka družbe k stroškom prestrukturiranja v obdobju od aprila 2012 do konca leta 2017 in predvideva ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti družbe Cyprus Airways od proračunskega leta 2014. Torej v skladu s priglasitvijo obdobje prestrukturiranja traja pet let in šest mesecev. |
| --- | --- |

(140)

Kar zadeva trajanje, priglašeni načrt prestrukturiranja zajema obdobje od prve prodaja premoženja v smislu lastnega prispevka družbe k stroškom prestrukturiranja v obdobju od aprila 2012 do konca leta 2017 in predvideva ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti družbe Cyprus Airways od proračunskega leta 2014. Torej v skladu s priglasitvijo obdobje prestrukturiranja traja pet let in šest mesecev.

| (141) | Komisija ugotavlja, da je to obdobje daljše od obdobja prestrukturiranja, ki ga je Komisija odobrila drugim letalskim prevoznikom, tj. navadno pet let (25). |
| --- | --- |

(141)

Komisija ugotavlja, da je to obdobje daljše od obdobja prestrukturiranja, ki ga je Komisija odobrila drugim letalskim prevoznikom, tj. navadno pet let (25).

| (142) | Komisija tudi ugotavlja, da je bil ukrep 5 odobren v obdobju 2010–2011. Glede na to, da je bil ukrep 5 odobren v času, ko je družba že bila v finančnih težavah, pa ni bil v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah. To pomeni, da je ukrep pomenil nezdružljivo pomoč za usposabljanje ali da bi ga bilo treba šteti za pomoč za prestrukturiranje, njeno združljivost pa oceniti v tem okviru. Po zadnjem scenariju bi se obdobje prestrukturiranja podaljšalo na približno sedem let (in bi bilo tudi takrat del priglašenega načrta prestrukturiranja). |
| --- | --- |

(142)

Komisija tudi ugotavlja, da je bil ukrep 5 odobren v obdobju 2010–2011. Glede na to, da je bil ukrep 5 odobren v času, ko je družba že bila v finančnih težavah, pa ni bil v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah. To pomeni, da je ukrep pomenil nezdružljivo pomoč za usposabljanje ali da bi ga bilo treba šteti za pomoč za prestrukturiranje, njeno združljivost pa oceniti v tem okviru. Po zadnjem scenariju bi se obdobje prestrukturiranja podaljšalo na približno sedem let (in bi bilo tudi takrat del priglašenega načrta prestrukturiranja).

| (143) | Komisija lahko v utemeljenih primerih sprejme daljše obdobje prestrukturiranja. Vendar ciprski organi v tem primeru niso mogli utemeljiti, zakaj bi družba Cyprus Airways za dokončanje prestrukturiranja potrebovala več kot pet let. Komisija ugotavlja, da je „izgubljeni“ čas, ki so ga ciprski organi navedli v uvodni izjavi 72 zgoraj, nastal zaradi zamud v postopku odločanja države (26) in je bil torej pod nadzorom ciprskih organov. V nasprotju z drugimi primeri v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 družbe Cyprus Airways ni navedenih nobenih posebnosti, ki bi jih Komisija pred tem sprejela v sklepih, na katere se sklicujejo ciprski organi, kar bi ji omogočilo odobritev daljšega obdobja prestrukturiranja v tem primeru. Takšne posebnosti bi lahko bile na primer izrazito zmanjšanje zmogljivosti ali izredno majhen tržni delež (27). |
| --- | --- |

(143)

Komisija lahko v utemeljenih primerih sprejme daljše obdobje prestrukturiranja. Vendar ciprski organi v tem primeru niso mogli utemeljiti, zakaj bi družba Cyprus Airways za dokončanje prestrukturiranja potrebovala več kot pet let. Komisija ugotavlja, da je „izgubljeni“ čas, ki so ga ciprski organi navedli v uvodni izjavi 72 zgoraj, nastal zaradi zamud v postopku odločanja države (26) in je bil torej pod nadzorom ciprskih organov. V nasprotju z drugimi primeri v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 družbe Cyprus Airways ni navedenih nobenih posebnosti, ki bi jih Komisija pred tem sprejela v sklepih, na katere se sklicujejo ciprski organi, kar bi ji omogočilo odobritev daljšega obdobja prestrukturiranja v tem primeru. Takšne posebnosti bi lahko bile na primer izrazito zmanjšanje zmogljivosti ali izredno majhen tržni delež (27).

| (144) | Zato se Komisija ne strinja, da je časovni okvir petih let in šestih mesecev (še manj pa sedmih let) smiseln v primeru družbe Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(144)

Zato se Komisija ne strinja, da je časovni okvir petih let in šestih mesecev (še manj pa sedmih let) smiseln v primeru družbe Cyprus Airways.

| (145) | Komisija v zvezi z vsebino načrta prestrukturiranja iz leta 2013 ugotavlja, da ciprski organi niso zadovoljivo odpravili pomislekov, izraženih v sklepu z dne 4. februarja 2014. |
| --- | --- |

(145)

Komisija v zvezi z vsebino načrta prestrukturiranja iz leta 2013 ugotavlja, da ciprski organi niso zadovoljivo odpravili pomislekov, izraženih v sklepu z dne 4. februarja 2014.

| (146) | Ciprski organi so zlasti trdili, da je načrt upošteval učinkovitost ohranjenega omrežja in morebitno zmanjšanje povpraševanja potnikov ter da ni bilo tveganja škodljivega nihanja cen goriva in deviznega tečaja EUR/USD na podlagi njunega nedavnega nihanja. Trdili do tudi, da je bil predvideni finančni položaj družbe zadovoljiv v primerjavi s slabim poslovanjem v preteklosti. Opozorili so na elemente načrta prestrukturiranja iz leta 2013, ki so se razvijali bolje od predvidevanj, kot je ponovno pogajanje o stroških za zemeljsko oskrbo letal na letališču Larnaca. |
| --- | --- |

(146)

Ciprski organi so zlasti trdili, da je načrt upošteval učinkovitost ohranjenega omrežja in morebitno zmanjšanje povpraševanja potnikov ter da ni bilo tveganja škodljivega nihanja cen goriva in deviznega tečaja EUR/USD na podlagi njunega nedavnega nihanja. Trdili do tudi, da je bil predvideni finančni položaj družbe zadovoljiv v primerjavi s slabim poslovanjem v preteklosti. Opozorili so na elemente načrta prestrukturiranja iz leta 2013, ki so se razvijali bolje od predvidevanj, kot je ponovno pogajanje o stroških za zemeljsko oskrbo letal na letališču Larnaca.

| (147) | Vendar je Komisija v sklepu z dne 4. februarja 2014 podvomila o tem, saj je utemeljeno menila, da več predpostavk iz načrta prestrukturiranja iz leta 2013 ni bilo dovolj preudarnih glede na izkušnje z drugimi načrti prestrukturiranja v letalskem sektorju ter glede na konkurenčne razmere na trgu in splošno načelo, da mora verodostojno prestrukturiranje upoštevati tudi realistično možnost neugodnih razmer. |
| --- | --- |

(147)

Vendar je Komisija v sklepu z dne 4. februarja 2014 podvomila o tem, saj je utemeljeno menila, da več predpostavk iz načrta prestrukturiranja iz leta 2013 ni bilo dovolj preudarnih glede na izkušnje z drugimi načrti prestrukturiranja v letalskem sektorju ter glede na konkurenčne razmere na trgu in splošno načelo, da mora verodostojno prestrukturiranje upoštevati tudi realistično možnost neugodnih razmer.

| (148) | Komisija dejansko ugotavlja, da predpostavke družbe Cyprus Airways niso niti splošno potrjene niti podprte z dokazi o tržnih obetih. Konkurenti so tudi izpodbijali te predpostavke, zlasti glede morebitnega pritiska konkurentov na predvidenih dobičkonosnih progah, prihrankov pri gorivu in pričakovanega prihodka iz dviga cen vozovnic. |
| --- | --- |

(148)

Komisija dejansko ugotavlja, da predpostavke družbe Cyprus Airways niso niti splošno potrjene niti podprte z dokazi o tržnih obetih. Konkurenti so tudi izpodbijali te predpostavke, zlasti glede morebitnega pritiska konkurentov na predvidenih dobičkonosnih progah, prihrankov pri gorivu in pričakovanega prihodka iz dviga cen vozovnic.

| (149) | Komisija ugotavlja, da je v osnovnem scenariju načrta prestrukturiranja iz leta 2013 predvideno, da bo družba dobiček pred obrestmi in davki v višini 0,4 milijona EUR dosegla že leta 2014 in ga v naslednjih letih povečala. Vendar Komisija ugotavlja, da v načrtu niso predvidene nobene obresti na dolgove tretjih oseb ali njihovo plačilo v celotnem obdobju prestrukturiranja. V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je navedeno le, da je treba dolgove tretjih oseb reprogramirati, pri čemer ni natančno navedeno, kako naj bi bilo to doseženo. V bilanci stanja za obdobje 2013–2018 je bilo napovedano, da bodo poslovne in druge obveznosti (razen dolga banki Hellenic bank) ostale na ravni 27,9 milijona EUR. Zato je znesek dolga tretjih oseb precejšen in vsakršen neuspeh pri njegovem reprogramiranju bi lahko imel resne posledice za finančne napovedi. |
| --- | --- |

(149)

Komisija ugotavlja, da je v osnovnem scenariju načrta prestrukturiranja iz leta 2013 predvideno, da bo družba dobiček pred obrestmi in davki v višini 0,4 milijona EUR dosegla že leta 2014 in ga v naslednjih letih povečala. Vendar Komisija ugotavlja, da v načrtu niso predvidene nobene obresti na dolgove tretjih oseb ali njihovo plačilo v celotnem obdobju prestrukturiranja. V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 je navedeno le, da je treba dolgove tretjih oseb reprogramirati, pri čemer ni natančno navedeno, kako naj bi bilo to doseženo. V bilanci stanja za obdobje 2013–2018 je bilo napovedano, da bodo poslovne in druge obveznosti (razen dolga banki Hellenic bank) ostale na ravni 27,9 milijona EUR. Zato je znesek dolga tretjih oseb precejšen in vsakršen neuspeh pri njegovem reprogramiranju bi lahko imel resne posledice za finančne napovedi.

| (150) | Komisija ponavlja svoj argument iz sklepa z dne 4. februarja 2014, da bo družba Cyprus Airways ob koncu obdobja prestrukturiranja družba z ničnimi kapitalskimi rezervami in negativnimi skupnimi rezervami. Za takšno družbo se ne more šteti, da je poslovno uspešna, saj praktično ne bo imela nobene varnostne rezerve. |
| --- | --- |

(150)

Komisija ponavlja svoj argument iz sklepa z dne 4. februarja 2014, da bo družba Cyprus Airways ob koncu obdobja prestrukturiranja družba z ničnimi kapitalskimi rezervami in negativnimi skupnimi rezervami. Za takšno družbo se ne more šteti, da je poslovno uspešna, saj praktično ne bo imela nobene varnostne rezerve.

| (151) | Komisija nadalje ugotavlja, da se ukrepi, predlagani v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013, ne zdijo primerni za obravnavanje razmer, ki so povzročile težave družbe, kot je določeno v priglasitvi. V načrtu je predvidena zlasti ohranitev treh nedobičkonosnih prog v Grčijo in dveh na Bližnji vzhod, čeprav sta ta trga prispevala k težavam družbe. V načrtu je predvidena tudi ohranitev vsaj štirih prog v neposredni konkurenci z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki in dvig cen vozovnic. Poleg tega je v njem predvideno, da družba ohrani vsaj eno progo, ki jo je precej prizadela turška prepoved preletov. |
| --- | --- |

(151)

Komisija nadalje ugotavlja, da se ukrepi, predlagani v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013, ne zdijo primerni za obravnavanje razmer, ki so povzročile težave družbe, kot je določeno v priglasitvi. V načrtu je predvidena zlasti ohranitev treh nedobičkonosnih prog v Grčijo in dveh na Bližnji vzhod, čeprav sta ta trga prispevala k težavam družbe. V načrtu je predvidena tudi ohranitev vsaj štirih prog v neposredni konkurenci z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki in dvig cen vozovnic. Poleg tega je v njem predvideno, da družba ohrani vsaj eno progo, ki jo je precej prizadela turška prepoved preletov.

| (152) | V nobenem primeru pa načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne vključuje nobene konkretne ocene prihodnjih obetov glede ponudbe in povpraševanja na zadevnih trgih, razen priznanja tveganja pritiska konkurence na nekaterih progah, ki bi se ohranile. |
| --- | --- |

(152)

V nobenem primeru pa načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne vključuje nobene konkretne ocene prihodnjih obetov glede ponudbe in povpraševanja na zadevnih trgih, razen priznanja tveganja pritiska konkurence na nekaterih progah, ki bi se ohranile.

| (153) | Komisija nadalje ugotavlja, da najbolj pesimistični scenarij ne upošteva dovolj slabosti družbe in tveganj na zadevnih trgih, pri čemer jih je bilo nekaj opredeljenih v samem načrtu. Takšne slabosti in tveganja vključujejo pritisk konkurentov, odklon ključnih parametrov, ki kažejo finančne napovedi izhodiščnega stanja (na primer povprečni prihodek na enoto na posameznega potnika (donos), cena goriva, devizni tečaj USD/EUR, zmanjšanje povpraševanja) in gospodarske razmere na ključnih trgih. |
| --- | --- |

(153)

Komisija nadalje ugotavlja, da najbolj pesimistični scenarij ne upošteva dovolj slabosti družbe in tveganj na zadevnih trgih, pri čemer jih je bilo nekaj opredeljenih v samem načrtu. Takšne slabosti in tveganja vključujejo pritisk konkurentov, odklon ključnih parametrov, ki kažejo finančne napovedi izhodiščnega stanja (na primer povprečni prihodek na enoto na posameznega potnika (donos), cena goriva, devizni tečaj USD/EUR, zmanjšanje povpraševanja) in gospodarske razmere na ključnih trgih.

| (154) | Najbolj pesimistični scenarij je izražal le enoodstotni upad prihodka ter v letih 2016 in 2017 predvidel dobiček pred obrestmi in davki le v višini 0,3 milijona EUR. Če pa bi se, kot se je priznalo v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013, kakršno koli dodatno tveganje uresničilo, na primer enoodstoten dvig cene nafte ali enoodstotna sprememba deviznega tečaja EUR/USD, bi to zadostovalo za poslabšanje predvidenega dobička (glej uvodno izjavo 51 zgoraj). Ta tveganja je še poslabšalo dejstvo, da družba Cyprus Airways nima potrebnega sekundarnega zavarovanja, da bi se zaščitila pred tveganji nihanja cene goriva ali deviznega tečaja. Komisija tudi ugotavlja, da so se za uresničitev najbolj pesimističnega scenarija v prejšnjih zadevah v zvezi z letalskimi prevozniki upoštevala veliko večja odstopanja od parametrov izhodiščnega stanja (28). Nadalje, tveganje precejšnjega povečanja konkurence, zlasti na progah Tel Aviv in Moskva, ki sta četrta in peta najpomembnejša proga družbe Cyprus Airways glede na število potnikov, ni bilo upoštevano, čeprav je bilo izrecno navedeno v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013. Poleg tega bi bilo treba upoštevati tudi možnost dolgotrajne recesije v Grčiji in na Cipru. |
| --- | --- |

(154)

Najbolj pesimistični scenarij je izražal le enoodstotni upad prihodka ter v letih 2016 in 2017 predvidel dobiček pred obrestmi in davki le v višini 0,3 milijona EUR. Če pa bi se, kot se je priznalo v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013, kakršno koli dodatno tveganje uresničilo, na primer enoodstoten dvig cene nafte ali enoodstotna sprememba deviznega tečaja EUR/USD, bi to zadostovalo za poslabšanje predvidenega dobička (glej uvodno izjavo 51 zgoraj). Ta tveganja je še poslabšalo dejstvo, da družba Cyprus Airways nima potrebnega sekundarnega zavarovanja, da bi se zaščitila pred tveganji nihanja cene goriva ali deviznega tečaja. Komisija tudi ugotavlja, da so se za uresničitev najbolj pesimističnega scenarija v prejšnjih zadevah v zvezi z letalskimi prevozniki upoštevala veliko večja odstopanja od parametrov izhodiščnega stanja (28). Nadalje, tveganje precejšnjega povečanja konkurence, zlasti na progah Tel Aviv in Moskva, ki sta četrta in peta najpomembnejša proga družbe Cyprus Airways glede na število potnikov, ni bilo upoštevano, čeprav je bilo izrecno navedeno v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013. Poleg tega bi bilo treba upoštevati tudi možnost dolgotrajne recesije v Grčiji in na Cipru.

| (155) | Komisija zato ugotavlja, da načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne obravnava dovolj razmer, ki so povzročile težave družbe Cyprus Airways, da ne upošteva v celoti prihodnjih obetov trga ter da ne vključuje verodostojnega in najbolj pesimističnega scenarija. |
| --- | --- |

(155)

Komisija zato ugotavlja, da načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne obravnava dovolj razmer, ki so povzročile težave družbe Cyprus Airways, da ne upošteva v celoti prihodnjih obetov trga ter da ne vključuje verodostojnega in najbolj pesimističnega scenarija.

| (156) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne obravnava temeljnih težav poslovnega modela družbe, za katerega se zdi, da je pripomogel k njenim težavam. Prestrukturiranje družbe Cyprus Airways temelji na sedanjem poslovnem modelu s tradicionalno dejavnostjo kot letalski prevoznik, ki ponuja celovite storitve, in se opira večinoma na vmesne stranke za prodajo vozovnic, pri čemer konkurira z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki ali letalskimi prevozniki, ki ponujajo celovite storitve s širšim omrežjem, večina teh pa se opira na neposredno prodajo vozovnic prek spleta. |
| --- | --- |

(156)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne obravnava temeljnih težav poslovnega modela družbe, za katerega se zdi, da je pripomogel k njenim težavam. Prestrukturiranje družbe Cyprus Airways temelji na sedanjem poslovnem modelu s tradicionalno dejavnostjo kot letalski prevoznik, ki ponuja celovite storitve, in se opira večinoma na vmesne stranke za prodajo vozovnic, pri čemer konkurira z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki ali letalskimi prevozniki, ki ponujajo celovite storitve s širšim omrežjem, večina teh pa se opira na neposredno prodajo vozovnic prek spleta.

| (157) | Komisija zato ugotavlja, da točke 35–37 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 niso izpolnjene, ker (i) je trajanje načrta prestrukturiranja iz leta 2013 nerazumno dolgo, ker (ii) načrt ne vzpostavlja ponovno dolgoročno uspešnega poslovanja družbe v razumnem časovnem okviru in ne temelji na realistični predpostavkah ter ker (iii) načrt ne upošteva tržnih razmer z dovolj spremenljivimi scenariji. |
| --- | --- |

(157)

Komisija zato ugotavlja, da točke 35–37 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 niso izpolnjene, ker (i) je trajanje načrta prestrukturiranja iz leta 2013 nerazumno dolgo, ker (ii) načrt ne vzpostavlja ponovno dolgoročno uspešnega poslovanja družbe v razumnem časovnem okviru in ne temelji na realistični predpostavkah ter ker (iii) načrt ne upošteva tržnih razmer z dovolj spremenljivimi scenariji.

5.3.3   Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence

| (158) | V skladu s točkami 38–42 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 mora družba, ki prejme pomoč za prestrukturiranje, zagotoviti izravnalne ukrepe za izkrivljanje, ki ga je državna pomoč povzročila konkurenci. Navedeni ukrepi lahko vsebujejo odvzem sredstev, zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu in zmanjševanje vstopnih ovir na zadevnih trgih, pri čemer se morajo nanašati na proge, ki ne ustvarjajo izgube, ali izdelke. |
| --- | --- |

(158)

V skladu s točkami 38–42 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 mora družba, ki prejme pomoč za prestrukturiranje, zagotoviti izravnalne ukrepe za izkrivljanje, ki ga je državna pomoč povzročila konkurenci. Navedeni ukrepi lahko vsebujejo odvzem sredstev, zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu in zmanjševanje vstopnih ovir na zadevnih trgih, pri čemer se morajo nanašati na proge, ki ne ustvarjajo izgube, ali izdelke.

| (159) | Ciprski organi so predlagali izravnalne ukrepe, vključno z ukinitvijo ali zmanjšanjem zmogljivosti prog, ki ne ustvarjajo izgube, prodajo dveh slotov LHR ter zmanjšanjem flote in razpoložljivega sedežnega kilometra. |
| --- | --- |

(159)

Ciprski organi so predlagali izravnalne ukrepe, vključno z ukinitvijo ali zmanjšanjem zmogljivosti prog, ki ne ustvarjajo izgube, prodajo dveh slotov LHR ter zmanjšanjem flote in razpoložljivega sedežnega kilometra.

| (160) | Komisija ugotavlja, da se lahko prodaja dveh slotov v LHR, ki je popolno koordinirano letališče (29), šteje za zadostno zmanjševanje vstopnih ovir za konkurente, zlasti glede na dejstvo, da bo družba Cyprus Airways opustila celotno letališče. Precejšnje zmanjšanje flote je pomemben znak zmanjšanja zmogljivosti. |
| --- | --- |

(160)

Komisija ugotavlja, da se lahko prodaja dveh slotov v LHR, ki je popolno koordinirano letališče (29), šteje za zadostno zmanjševanje vstopnih ovir za konkurente, zlasti glede na dejstvo, da bo družba Cyprus Airways opustila celotno letališče. Precejšnje zmanjšanje flote je pomemben znak zmanjšanja zmogljivosti.

| (161) | Kar zadeva proge, predlagane kot izravnalni ukrepi, je Komisija kot izravnalne ukrepe dosledno upoštevala opuščanje ali zmanjševanje zmogljivosti na progah, ki ne ustvarjajo izgube, tj. na progah s pozitivnim bruto prispevkom, ob upoštevanju spremenljivih stroškov (30). |
| --- | --- |

(161)

Kar zadeva proge, predlagane kot izravnalni ukrepi, je Komisija kot izravnalne ukrepe dosledno upoštevala opuščanje ali zmanjševanje zmogljivosti na progah, ki ne ustvarjajo izgube, tj. na progah s pozitivnim bruto prispevkom, ob upoštevanju spremenljivih stroškov (30).

| (162) | Vendar Komisija ugotavlja, da je imela proga LCA–ATH, za katero so ciprski organi kot izravnalni ukrep predlagali zmanjšanje zmogljivosti, ki deluje v okviru družbe Cyprus Airways, negativni bruto prispevek, ciprski organi pa niso predložili dokazov v podporo svojemu argumentu, da del proge, primerne za izravnalni ukrep (zmanjšanje pogostnosti s štirimi leti na teden), ni ustvarjal izgube. |
| --- | --- |

(162)

Vendar Komisija ugotavlja, da je imela proga LCA–ATH, za katero so ciprski organi kot izravnalni ukrep predlagali zmanjšanje zmogljivosti, ki deluje v okviru družbe Cyprus Airways, negativni bruto prispevek, ciprski organi pa niso predložili dokazov v podporo svojemu argumentu, da del proge, primerne za izravnalni ukrep (zmanjšanje pogostnosti s štirimi leti na teden), ni ustvarjal izgube.

| (163) | Kljub temu Komisija ugotavlja, da je predlagano 24-odstotno zmanjšanje razpoložljivega sedežnega kilometra v primerjavi z zmogljivostjo iz leta 2012 višje od zmanjšanja razpoložljivega sedežnega kilometra, predlaganega v drugih primerih prestrukturiranja letalskih prevoznikov (31). To pomeni, da bi bilo zmanjšanje razpoložljivega sedežnega kilometra zadostno, tudi če zmanjšanje zmogljivosti proge LCA–ATH (ki pomeni le 0,84 % skupnega razpoložljivega sedežnega kilometra) ne bi bilo upoštevano. |
| --- | --- |

(163)

Kljub temu Komisija ugotavlja, da je predlagano 24-odstotno zmanjšanje razpoložljivega sedežnega kilometra v primerjavi z zmogljivostjo iz leta 2012 višje od zmanjšanja razpoložljivega sedežnega kilometra, predlaganega v drugih primerih prestrukturiranja letalskih prevoznikov (31). To pomeni, da bi bilo zmanjšanje razpoložljivega sedežnega kilometra zadostno, tudi če zmanjšanje zmogljivosti proge LCA–ATH (ki pomeni le 0,84 % skupnega razpoložljivega sedežnega kilometra) ne bi bilo upoštevano.

| (164) | Komisija zato ugotavlja, da so točke 38–42 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 izpolnjene. |
| --- | --- |

(164)

Komisija zato ugotavlja, da so točke 38–42 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 izpolnjene.

5.3.4   Pomoč, omejena na najmanjšo potrebno: realen prispevek brez pomoči

| (165) | V skladu s točkami 43–45 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 se od upravičencev pomoči za prestrukturiranje pričakuje pomemben prispevek iz lastnih sredstev k načrtu prestrukturiranja iz leta 2013, ki bi morala biti najmanj 50 % stroškov prestrukturiranja za velika podjetja, kot je družba Cyprus Airways, razen v izjemnih okoliščinah in pri posebnih težavah. Lastni prispevek mora biti stvaren, tj. dejanski, in mora izključevati vse prihodnje dobičke, kot je denarni tok. |
| --- | --- |

(165)

V skladu s točkami 43–45 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 se od upravičencev pomoči za prestrukturiranje pričakuje pomemben prispevek iz lastnih sredstev k načrtu prestrukturiranja iz leta 2013, ki bi morala biti najmanj 50 % stroškov prestrukturiranja za velika podjetja, kot je družba Cyprus Airways, razen v izjemnih okoliščinah in pri posebnih težavah. Lastni prispevek mora biti stvaren, tj. dejanski, in mora izključevati vse prihodnje dobičke, kot je denarni tok.

| (166) | Komisija se je seznanila s posodobljenim zneskom predlaganega lastnega prispevka v višini 61,57 milijona EUR. Ta znaša 41,8 % skupnih stroškov prestrukturiranja v višini 147,4 milijona EUR, pomoč za prestrukturiranje pa bi se prilagodila realiziranemu lastnemu prispevku, tako da bi vsota dveh zneskov pokrila le stroške prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(166)

Komisija se je seznanila s posodobljenim zneskom predlaganega lastnega prispevka v višini 61,57 milijona EUR. Ta znaša 41,8 % skupnih stroškov prestrukturiranja v višini 147,4 milijona EUR, pomoč za prestrukturiranje pa bi se prilagodila realiziranemu lastnemu prispevku, tako da bi vsota dveh zneskov pokrila le stroške prestrukturiranja.

| (167) | Komisija ugotavlja, da bi bil predlagani 41,8-odstotni lastni prispevek, tudi če bi bil v celoti dosežen, pod 50-odstotnim pragom, ki ga določajo Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. |
| --- | --- |

(167)

Komisija ugotavlja, da bi bil predlagani 41,8-odstotni lastni prispevek, tudi če bi bil v celoti dosežen, pod 50-odstotnim pragom, ki ga določajo Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004.

| (168) | Komisija tudi ugotavlja, da je bila na podlagi preglednice 5 iz uvodne izjave 79 dejansko izvedena le prodaja premoženja v vrednosti 55,67 milijona EUR. Prodaja drugih predlaganih predmetov, kot so nadomestni deli in letalo Airbus A320, ni bila v celoti izvedena, ker njihova vrednost ni bila podprta s strokovno cenitvijo. |
| --- | --- |

(168)

Komisija tudi ugotavlja, da je bila na podlagi preglednice 5 iz uvodne izjave 79 dejansko izvedena le prodaja premoženja v vrednosti 55,67 milijona EUR. Prodaja drugih predlaganih predmetov, kot so nadomestni deli in letalo Airbus A320, ni bila v celoti izvedena, ker njihova vrednost ni bila podprta s strokovno cenitvijo.

| (169) | Kar zadeva prodajo nadomestnih delov, njeni dejanski dosedanji prihodki (0,86 milijona EUR) kažejo, da sta bili prvotni oceni v višini 2,0 milijona EUR leta 2013 in 1,1 milijona EUR leta 2014 zelo precenjeni. Ker ni bilo izdelane strokovne cenitve preostalih nadomestnih delov, ki so se prodajali, in ni bilo drugih dokazov, kot je sporazum, ki bi jasno vseboval zaveze kupca o nakupu v prihodnosti, se morebitni prihodki od prodaje nadomestnih delov v prihodnosti ne morejo šteti za dovolj realne in dejanske lastne prispevke. |
| --- | --- |

(169)

Kar zadeva prodajo nadomestnih delov, njeni dejanski dosedanji prihodki (0,86 milijona EUR) kažejo, da sta bili prvotni oceni v višini 2,0 milijona EUR leta 2013 in 1,1 milijona EUR leta 2014 zelo precenjeni. Ker ni bilo izdelane strokovne cenitve preostalih nadomestnih delov, ki so se prodajali, in ni bilo drugih dokazov, kot je sporazum, ki bi jasno vseboval zaveze kupca o nakupu v prihodnosti, se morebitni prihodki od prodaje nadomestnih delov v prihodnosti ne morejo šteti za dovolj realne in dejanske lastne prispevke.

| (170) | Kar zadeva prodajo letala Airbus A320, ki so ga ciprski organi v svojem dopisu z dne 11. maja 2014 opisali kot „staro letalo“, so bile štiri od petih ponudb, predloženih leta 2014, umaknjene, v primeru pete ponudbe pa ponudnik ni odgovoril na nasprotni predlog družbe Cyprus Airways. Ker ciprski organi niso zagotovili nobene strokovne cenitve letala, predvidenega prihodka od prodaje v višini 2,5 milijona EUR ni mogoče sprejeti za dovolj realen in dejanski lastni prispevek. |
| --- | --- |

(170)

Kar zadeva prodajo letala Airbus A320, ki so ga ciprski organi v svojem dopisu z dne 11. maja 2014 opisali kot „staro letalo“, so bile štiri od petih ponudb, predloženih leta 2014, umaknjene, v primeru pete ponudbe pa ponudnik ni odgovoril na nasprotni predlog družbe Cyprus Airways. Ker ciprski organi niso zagotovili nobene strokovne cenitve letala, predvidenega prihodka od prodaje v višini 2,5 milijona EUR ni mogoče sprejeti za dovolj realen in dejanski lastni prispevek.

| (171) | Poleg tega se Komisija ne strinja s ciprskimi organi in meni, da se prenos premoženja na podporni sklad ne more šteti za realen in dejanski lastni prispevek. Razlog je v tem, da podporni sklad ne glede na njegov pravni status nadzira družba Cyprus Airways, njegova sredstva so nazadnje na voljo družbi, njegov primanjkljaj pa pomeni del stroškov prestrukturiranja, kar so potrdili tudi ciprski organi in je bilo opredeljeno v letnih računovodskih izkazih družbe (32). Zato družba Cyprus Airways s prenosom premoženja na podporni sklad k svojim stroškom prestrukturiranja ne doda nobenega realnega lastnega prispevka. |
| --- | --- |

(171)

Poleg tega se Komisija ne strinja s ciprskimi organi in meni, da se prenos premoženja na podporni sklad ne more šteti za realen in dejanski lastni prispevek. Razlog je v tem, da podporni sklad ne glede na njegov pravni status nadzira družba Cyprus Airways, njegova sredstva so nazadnje na voljo družbi, njegov primanjkljaj pa pomeni del stroškov prestrukturiranja, kar so potrdili tudi ciprski organi in je bilo opredeljeno v letnih računovodskih izkazih družbe (32). Zato družba Cyprus Airways s prenosom premoženja na podporni sklad k svojim stroškom prestrukturiranja ne doda nobenega realnega lastnega prispevka.

| (172) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da znaša raven realnega in dejanskega lastnega prispevka 55,67 milijona EUR, kar je 37,8 % stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(172)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da znaša raven realnega in dejanskega lastnega prispevka 55,67 milijona EUR, kar je 37,8 % stroškov prestrukturiranja.

| (173) | Ciprski organi trdijo, da je lahko lastni prispevek pri posebnih težavah izjemoma nižji od 50 %. Natančneje, trdijo, da je mogoče nižjo raven lastnega prispevka v primeru družbe Cyprus Airways utemeljiti z gospodarsko in finančno krizo ter turško prepovedjo preletov čez njen zračni prostor, saj so dodatno obremenile družbo. |
| --- | --- |

(173)

Ciprski organi trdijo, da je lahko lastni prispevek pri posebnih težavah izjemoma nižji od 50 %. Natančneje, trdijo, da je mogoče nižjo raven lastnega prispevka v primeru družbe Cyprus Airways utemeljiti z gospodarsko in finančno krizo ter turško prepovedjo preletov čez njen zračni prostor, saj so dodatno obremenile družbo.

| (174) | Komisija je seznanjena s posebnim položajem ciprskega gospodarstva in priznava, da prodaja premoženja v takšnem položaju ni preprost postopek. Vendar ugotavlja, da družba Cyprus Airways deluje na mednarodnem in likvidnem trgu, zato so lahko morebitni kupci njenega premoženja, vključno z letali, sloti in nadomestnimi deli, iz katerega koli dela sveta in jih torej položaj ciprskega gospodarstva ne zadeva, saj lahko lažje pridobijo finančna sredstva, prenesejo premoženje ali ga uporabijo brez kakršne koli povezave s Ciprom. |
| --- | --- |

(174)

Komisija je seznanjena s posebnim položajem ciprskega gospodarstva in priznava, da prodaja premoženja v takšnem položaju ni preprost postopek. Vendar ugotavlja, da družba Cyprus Airways deluje na mednarodnem in likvidnem trgu, zato so lahko morebitni kupci njenega premoženja, vključno z letali, sloti in nadomestnimi deli, iz katerega koli dela sveta in jih torej položaj ciprskega gospodarstva ne zadeva, saj lahko lažje pridobijo finančna sredstva, prenesejo premoženje ali ga uporabijo brez kakršne koli povezave s Ciprom.

| (175) | Poleg tega velja turška prepoved preletov že več let in nikakor ni povezana s prodajo premoženja, povezanega z letalskim prevoznikom, ki se lahko uporabi drugod. Precejšne zmanjšanje zmogljivosti je pomembno za konkurente, medtem ko je cilj lastnega prispevka omejiti potrebno državno pomoč in pokazati, da trgi verjamejo, da lahko družba znova začne uspešno poslovati. |
| --- | --- |

(175)

Poleg tega velja turška prepoved preletov že več let in nikakor ni povezana s prodajo premoženja, povezanega z letalskim prevoznikom, ki se lahko uporabi drugod. Precejšne zmanjšanje zmogljivosti je pomembno za konkurente, medtem ko je cilj lastnega prispevka omejiti potrebno državno pomoč in pokazati, da trgi verjamejo, da lahko družba znova začne uspešno poslovati.

| (176) | Čeprav je Komisija na podlagi Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 zaradi izjemnih okoliščin sprejela nizke prispevke tudi v višini le 40 % stroškov prestrukturiranja (33), je to še vedno nad ravnjo lastnega prispevka družbe Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(176)

Čeprav je Komisija na podlagi Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 zaradi izjemnih okoliščin sprejela nizke prispevke tudi v višini le 40 % stroškov prestrukturiranja (33), je to še vedno nad ravnjo lastnega prispevka družbe Cyprus Airways.

| (177) | Komisija zato ugotavlja, da točke 43–45 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 niso izpolnjene. Načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne omejuje pomoči na najnižjo mogočo, saj ne vključuje dovolj visokega, realnega in dejanskega lastnega prispevka k stroškom prestrukturiranja družbe Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(177)

Komisija zato ugotavlja, da točke 43–45 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 niso izpolnjene. Načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne omejuje pomoči na najnižjo mogočo, saj ne vključuje dovolj visokega, realnega in dejanskega lastnega prispevka k stroškom prestrukturiranja družbe Cyprus Airways.

5.3.5   Posebni pogoji glede družb na območjih, ki prejemajo pomoč

| (178) | V skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov in višine prispevka upravičenca, če to upravičujejo razlogi regionalnega razvoja ter zlasti če ima upravičenec pomoči svoj sedež v regiji, ki prejema pomoč. |
| --- | --- |

(178)

V skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov in višine prispevka upravičenca, če to upravičujejo razlogi regionalnega razvoja ter zlasti če ima upravičenec pomoči svoj sedež v regiji, ki prejema pomoč.

| (179) | V primeru Cipra morata biti za obdobje 2007–2013 in obdobje 2014–2020 dve regiji, ki skupaj obsegata 50 % prebivalstva Cipra, upravičeni do prejemanja regionalne pomoči za naložbe na podlagi odstopanja od člena 107(3)(c) Pogodbe (zahodno in vzhodno območje) (34). Ciprski organi so tudi trdili, da kaže Ciper številne ozemeljske značilnosti, ki vplivajo na njegov družbeno-gospodarski razvoj, in sicer obrobno naravo regije in njegovo odvisnost od zračnega in pomorskega prometa. Poleg tega so trdili, da bi bilo treba zaradi recesije ciprskega gospodarstva Ciper a fortiori obravnavati kot območje, ki prejema pomoč. |
| --- | --- |

(179)

V primeru Cipra morata biti za obdobje 2007–2013 in obdobje 2014–2020 dve regiji, ki skupaj obsegata 50 % prebivalstva Cipra, upravičeni do prejemanja regionalne pomoči za naložbe na podlagi odstopanja od člena 107(3)(c) Pogodbe (zahodno in vzhodno območje) (34). Ciprski organi so tudi trdili, da kaže Ciper številne ozemeljske značilnosti, ki vplivajo na njegov družbeno-gospodarski razvoj, in sicer obrobno naravo regije in njegovo odvisnost od zračnega in pomorskega prometa. Poleg tega so trdili, da bi bilo treba zaradi recesije ciprskega gospodarstva Ciper a fortiori obravnavati kot območje, ki prejema pomoč.

| (180) | Komisija ugotavlja, da ima družba Cyprus Airways sedež v Nikoziji, ki pa ni v nobenem od območij na Cipru, ki prejemata pomoč. Tudi letališče Larnaca, verjetno glavno središče delovanja družbe Cyprus Airways, ni v nobenem od teh območij, ki prejemajo pomoč. Poleg tega Komisija ugotavlja, da se lahko za zagotovitev enakih pogojev status območja, ki prejema pomoč, določi le s sklepom Komisije v skladu z merili veljavnih smernic o regionalni pomoči in ne na podlagi drugih ozemeljskih značilnosti ali gospodarske recesije. |
| --- | --- |

(180)

Komisija ugotavlja, da ima družba Cyprus Airways sedež v Nikoziji, ki pa ni v nobenem od območij na Cipru, ki prejemata pomoč. Tudi letališče Larnaca, verjetno glavno središče delovanja družbe Cyprus Airways, ni v nobenem od teh območij, ki prejemajo pomoč. Poleg tega Komisija ugotavlja, da se lahko za zagotovitev enakih pogojev status območja, ki prejema pomoč, določi le s sklepom Komisije v skladu z merili veljavnih smernic o regionalni pomoči in ne na podlagi drugih ozemeljskih značilnosti ali gospodarske recesije.

| (181) | Komisija torej ne more sprejeti manj strogih pogojev v zvezi z merili za pomoč. |
| --- | --- |

(181)

Komisija torej ne more sprejeti manj strogih pogojev v zvezi z merili za pomoč.

5.3.6   Načelo enkratnosti pomoči

| (182) | V točki 73 oddelka 3.3 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 je določeno, da se pomoč za reševanje in/ali prestrukturiranje dodeli le enkrat in „če je od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta za prestrukturiranje preteklo manj kot 10 let (upošteva se tisto, kar je bilo najkasneje), Komisija ne dovoli dodelitve nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje“. Ta pogoj se imenuje načelo enkratnosti pomoči. |
| --- | --- |

(182)

V točki 73 oddelka 3.3 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 je določeno, da se pomoč za reševanje in/ali prestrukturiranje dodeli le enkrat in „če je od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta za prestrukturiranje preteklo manj kot 10 let (upošteva se tisto, kar je bilo najkasneje), Komisija ne dovoli dodelitve nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje“. Ta pogoj se imenuje načelo enkratnosti pomoči.

| (183) | Izjema k načelu enkratnosti pomoči je določena v členu 73(c) oddelka 3.3 [prosimo za potrditev]:
  „[...]






  (c) | v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih.“ |
| --- | --- | --- |

(183)

Izjema k načelu enkratnosti pomoči je določena v členu 73(c) oddelka 3.3 [prosimo za potrditev]:

„[...]

(c)

v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih.“

| (184) | Komisija je leta 2007 potrdila pomoč za prestrukturiranje za družbo Cyprus Airways na podlagi načrta prestrukturiranja. Zato družba Cyprus Airways po načelu enkratnosti pomoči zdaj načeloma ni upravičena do nadaljnje pomoči za prestrukturiranje, Komisija pa je tudi izrazila dvome, da gre v tem primeru za izjemne in nepredvidljive okoliščine v smislu točke 73(c). |
| --- | --- |

(184)

Komisija je leta 2007 potrdila pomoč za prestrukturiranje za družbo Cyprus Airways na podlagi načrta prestrukturiranja. Zato družba Cyprus Airways po načelu enkratnosti pomoči zdaj načeloma ni upravičena do nadaljnje pomoči za prestrukturiranje, Komisija pa je tudi izrazila dvome, da gre v tem primeru za izjemne in nepredvidljive okoliščine v smislu točke 73(c).

| (185) | Kljub temu da je bila ta točka obširno obravnavana po začetku dveh formalnih postopkov preiskave, ciprski organi niso mogli utemeljiti, zakaj se je morala družba Cyprus Airways spopadati z izjemnimi in nepredvidljivimi okoliščinami, ki bi dopuščale nadaljnjo pomoč za prestrukturiranje (35). |
| --- | --- |

(185)

Kljub temu da je bila ta točka obširno obravnavana po začetku dveh formalnih postopkov preiskave, ciprski organi niso mogli utemeljiti, zakaj se je morala družba Cyprus Airways spopadati z izjemnimi in nepredvidljivimi okoliščinami, ki bi dopuščale nadaljnjo pomoč za prestrukturiranje (35).

| (186) | Turška prepoved preletov je bila uvedena leta 1974 (36), pri čemer je Ciper vzpostavil odobreno shemo nadomestil dodatnih stroškov, ki so nastali zadevnim letalskim prevoznikom, vključno z družbo Cyprus Airways (glej uvodno izjavo 23 zgoraj). Torej se ta dogodek ne more šteti za izjemno in nepredvidljivo okoliščino, ciprski organi pa v zvezi s tem niso predložili novih dokazov. |
| --- | --- |

(186)

Turška prepoved preletov je bila uvedena leta 1974 (36), pri čemer je Ciper vzpostavil odobreno shemo nadomestil dodatnih stroškov, ki so nastali zadevnim letalskim prevoznikom, vključno z družbo Cyprus Airways (glej uvodno izjavo 23 zgoraj). Torej se ta dogodek ne more šteti za izjemno in nepredvidljivo okoliščino, ciprski organi pa v zvezi s tem niso predložili novih dokazov.

| (187) | Iz podobnih razlogov se tudi delovanje „nezakonitega“ letališča na zasedenem severnem delu Cipra ne more šteti za izjemno in nepredvidljivo okoliščino, saj so imeli turisti možnost potovanja v severni del Cipra ali iz njega že vsaj od leta 2004. |
| --- | --- |

(187)

Iz podobnih razlogov se tudi delovanje „nezakonitega“ letališča na zasedenem severnem delu Cipra ne more šteti za izjemno in nepredvidljivo okoliščino, saj so imeli turisti možnost potovanja v severni del Cipra ali iz njega že vsaj od leta 2004.

| (188) | Komisija v nasprotju s ciprskimi organi meni, da se vstop katerega koli konkurenta, nizkonecenovnega letalskega prevoznika ali letalskega prevoznika, ki ponuja celovite storitve, ne more šteti za izjemno in nepredvidljivo okoliščino glede na to, da družba Cyprus Airways deluje v liberaliziranem sektorju, ob predpostavki, da njeni konkurenti delujejo zakonito. Komisija ni prejela nobene utemeljitve v zvezi s trditvijo, da država subvencionira konkurente družbe Cyprus Airways. Kakor koli, Komisija poudarja, da ni mogoče trditi, da mora država družbi Cyprus Airways zagotoviti državno pomoč za odpravo škodljivega učinka domnevnega ukrepa, ki naj bi ga država uvedla sama, ter te učinke šteti za izjemne in nepredvidljive okoliščine. |
| --- | --- |

(188)

Komisija v nasprotju s ciprskimi organi meni, da se vstop katerega koli konkurenta, nizkonecenovnega letalskega prevoznika ali letalskega prevoznika, ki ponuja celovite storitve, ne more šteti za izjemno in nepredvidljivo okoliščino glede na to, da družba Cyprus Airways deluje v liberaliziranem sektorju, ob predpostavki, da njeni konkurenti delujejo zakonito. Komisija ni prejela nobene utemeljitve v zvezi s trditvijo, da država subvencionira konkurente družbe Cyprus Airways. Kakor koli, Komisija poudarja, da ni mogoče trditi, da mora država družbi Cyprus Airways zagotoviti državno pomoč za odpravo škodljivega učinka domnevnega ukrepa, ki naj bi ga država uvedla sama, ter te učinke šteti za izjemne in nepredvidljive okoliščine.

| (189) | Kar zadeva nemire na Bližnjem vzhodu, Komisija meni, da takšnih razmer ni mogoče šteti za izjemne glede na to, da nemiri v tem delu regije trajajo že več desetletij. Kar zadeva gospodarski učinek zadnjih nemirov, na katere se sklicujejo ciprski organi, in sicer „arabsko pomlad“, letna poročila družbe kažejo, da prihodki od prog, ki povezujejo Ciper z Bližnjim vzhodom in zalivsko regijo, tradicionalno znašajo približno 10 % skupnih prihodkov družbe Cyprus Airways. Torej bi imel tudi precejšen upad prometa razmeroma majhen (čeprav „nezanemarljiv“) učinek, tj. vplival bi na največ 10 % skupnega prihodka družbe Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(189)

Kar zadeva nemire na Bližnjem vzhodu, Komisija meni, da takšnih razmer ni mogoče šteti za izjemne glede na to, da nemiri v tem delu regije trajajo že več desetletij. Kar zadeva gospodarski učinek zadnjih nemirov, na katere se sklicujejo ciprski organi, in sicer „arabsko pomlad“, letna poročila družbe kažejo, da prihodki od prog, ki povezujejo Ciper z Bližnjim vzhodom in zalivsko regijo, tradicionalno znašajo približno 10 % skupnih prihodkov družbe Cyprus Airways. Torej bi imel tudi precejšen upad prometa razmeroma majhen (čeprav „nezanemarljiv“) učinek, tj. vplival bi na največ 10 % skupnega prihodka družbe Cyprus Airways.

| (190) | Komisija priznava poslabšanje grškega in ciprskega gospodarstva, pa tudi morebitno znižanje povprečne cene vozovnic za grške lete. Vendar Komisija znova poudarja, da je družba Cyprus Airways med letoma 2011 in 2013 razširila svojo dejavnost notranjih letov v Grčiji in torej zavestno povečevala svojo izpostavljenost na grškem trgu. |
| --- | --- |

(190)

Komisija priznava poslabšanje grškega in ciprskega gospodarstva, pa tudi morebitno znižanje povprečne cene vozovnic za grške lete. Vendar Komisija znova poudarja, da je družba Cyprus Airways med letoma 2011 in 2013 razširila svojo dejavnost notranjih letov v Grčiji in torej zavestno povečevala svojo izpostavljenost na grškem trgu.

| (191) | Razpoložljivi dokazi v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 in informacije, ki so jih predložili konkurenti, kažejo, da se je skupni potniški promet na ciprskem trgu od leta 2009 povečal, tržni delež družbe Cyprus Airways pa zmanjšal. Poleg tega so se tudi drugi letalski prevozniki, ki delujejo v tej regiji, spopadali z gospodarsko krizo, vendar so svojo politiko oblikovanja cen in omrežje prilagodili tako, da so ostali na trgu. Družba Ryanair je poudarila, da je na navedenih trgih celo dosegla rast. |
| --- | --- |

(191)

Razpoložljivi dokazi v načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 in informacije, ki so jih predložili konkurenti, kažejo, da se je skupni potniški promet na ciprskem trgu od leta 2009 povečal, tržni delež družbe Cyprus Airways pa zmanjšal. Poleg tega so se tudi drugi letalski prevozniki, ki delujejo v tej regiji, spopadali z gospodarsko krizo, vendar so svojo politiko oblikovanja cen in omrežje prilagodili tako, da so ostali na trgu. Družba Ryanair je poudarila, da je na navedenih trgih celo dosegla rast.

| (192) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da družba Cyprus Airways kljub priznanju tveganj z izrecnimi, čeprav „generičnimi“ izjavami v letnih poročilih iz let 2007, 2008 in 2009 (37) ter kljub razpoložljivim možnostim ni opravila potrebnih prilagoditev svojega poslovanja, da bi preprečila učinek gospodarskega poslabšanja na njenih glavnih trgih in ustvarila dobiček na novih, kot so naredili njeni konkurenti. Teh učinkov zato ni mogoče šteti za izjemne in nepredvidljive okoliščine, ampak jih je treba pripisati slabemu upravljanju in poslovanju družbe Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(192)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da družba Cyprus Airways kljub priznanju tveganj z izrecnimi, čeprav „generičnimi“ izjavami v letnih poročilih iz let 2007, 2008 in 2009 (37) ter kljub razpoložljivim možnostim ni opravila potrebnih prilagoditev svojega poslovanja, da bi preprečila učinek gospodarskega poslabšanja na njenih glavnih trgih in ustvarila dobiček na novih, kot so naredili njeni konkurenti. Teh učinkov zato ni mogoče šteti za izjemne in nepredvidljive okoliščine, ampak jih je treba pripisati slabemu upravljanju in poslovanju družbe Cyprus Airways.

| (193) | Komisija zato ugotavlja, da izjema iz točke 73(c) oddelka 3.3 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 ni izpolnjena in da bi pomoč za prestrukturiranje družbi Cyprus Airways kršila načelo enkratnosti pomoči. |
| --- | --- |

(193)

Komisija zato ugotavlja, da izjema iz točke 73(c) oddelka 3.3 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 ni izpolnjena in da bi pomoč za prestrukturiranje družbi Cyprus Airways kršila načelo enkratnosti pomoči.

5.3.7   Sklepna ugotovitev

| (194) | Komisija glede na zgoraj navedeno meni, da je Ciper nezakonito izvajal ukrepe 1, 2, 4 in 5 v korist družbe Cyprus Airways ter s tem kršil člen 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(194)

Komisija glede na zgoraj navedeno meni, da je Ciper nezakonito izvajal ukrepe 1, 2, 4 in 5 v korist družbe Cyprus Airways ter s tem kršil člen 108(3) Pogodbe.

| (195) | Nadalje meni, da ukrepi 1, 2, 4 in 5 ter načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne izpolnjujejo pogojev iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Komisija ni ugotovila nobene druge podlage za združljivost, ciprski organi pa prav tako niso uveljavljali nobene druge podlage za združljivost ukrepov (razen uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah za pomoč za usposabljanje – ukrep 5). Komisija zato meni, da pomoč ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(195)

Nadalje meni, da ukrepi 1, 2, 4 in 5 ter načrt prestrukturiranja iz leta 2013 ne izpolnjujejo pogojev iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Komisija ni ugotovila nobene druge podlage za združljivost, ciprski organi pa prav tako niso uveljavljali nobene druge podlage za združljivost ukrepov (razen uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah za pomoč za usposabljanje – ukrep 5). Komisija zato meni, da pomoč ni združljiva z notranjim trgom.

5.4   IZTERJAVA

| (196) | V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, ko ugotovi, da je nezdružljiva z notranjim trgom (38). Prav tako je ustaljena sodna praksa Sodišča, da je namen obveznosti države članice, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (39). |
| --- | --- |

(196)

V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, ko ugotovi, da je nezdružljiva z notranjim trgom (38). Prav tako je ustaljena sodna praksa Sodišča, da je namen obveznosti države članice, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (39).

| (197) | V tem okviru je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, če prejemnik vrne zneske, ki so bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in se tako odpove ugodnostim, ki jih je užival v primerjavi s konkurenti na trgu, ter če se ponovno vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (40). |
| --- | --- |

(197)

V tem okviru je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, če prejemnik vrne zneske, ki so bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in se tako odpove ugodnostim, ki jih je užival v primerjavi s konkurenti na trgu, ter če se ponovno vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (40).

| (198) | V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (41) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“. |
| --- | --- |

(198)

V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (41) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“.

| (199) | Glede na to, da so bili zadevni ukrepi v skupnem znesku 6 6 0 99  317,94 EUR (31,33 milijona EUR v obliki udeležbe države pri povečanju kapitala (ukrep 1), 34,5 milijona EUR v obliki posojila za reševanje (ukrep 2) in 2 69  317,94 EUR v obliki pomoči za usposabljanje (ukrep 5)) izvedeni ob kršenju člena 108 Pogodbe ter jih je treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba zneske vrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred njihovo dodelitvijo. Vračilo pomoči bi moralo zato zajeti obdobje od datuma, ko je bila upravičencu dodeljena prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa se prištejejo obresti do datuma dejanskega vračila. |
| --- | --- |

(199)

Glede na to, da so bili zadevni ukrepi v skupnem znesku 6 6 0 99  317,94 EUR (31,33 milijona EUR v obliki udeležbe države pri povečanju kapitala (ukrep 1), 34,5 milijona EUR v obliki posojila za reševanje (ukrep 2) in 2 69  317,94 EUR v obliki pomoči za usposabljanje (ukrep 5)) izvedeni ob kršenju člena 108 Pogodbe ter jih je treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba zneske vrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred njihovo dodelitvijo. Vračilo pomoči bi moralo zato zajeti obdobje od datuma, ko je bila upravičencu dodeljena prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa se prištejejo obresti do datuma dejanskega vračila.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (200) | Kar zadeva ukrep 3, je postal postopek iz člena 108(2) Pogodbe nepredmeten, ker Ciper ukrepa ni izvajal. |
| --- | --- |

(200)

Kar zadeva ukrep 3, je postal postopek iz člena 108(2) Pogodbe nepredmeten, ker Ciper ukrepa ni izvajal.

| (201) | Komisija meni, da ukrepi 1, 2, 4 in 5 v zvezi z udeležbo države pri povečanju kapitala, posojilom za reševanje, pomočjo za prestrukturiranje oziroma pomočjo za usposabljanje za družbo Cyprus Airways pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe ter niso združljivi z notranjim trgom, ker ustrezni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 niso bili izpolnjeni in ker ni bilo nobenih drugih razlogov za združljivost. |
| --- | --- |

(201)

Komisija meni, da ukrepi 1, 2, 4 in 5 v zvezi z udeležbo države pri povečanju kapitala, posojilom za reševanje, pomočjo za prestrukturiranje oziroma pomočjo za usposabljanje za družbo Cyprus Airways pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe ter niso združljivi z notranjim trgom, ker ustrezni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 niso bili izpolnjeni in ker ni bilo nobenih drugih razlogov za združljivost.

| (202) | Komisija ugotavlja, da je Ciper nezakonito izvajal ukrepe 1, 2, 4 in 5 ter s tem kršil člen 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(202)

Komisija ugotavlja, da je Ciper nezakonito izvajal ukrepe 1, 2, 4 in 5 ter s tem kršil člen 108(3) Pogodbe.

| (203) | Nazadnje, Komisija opozarja, da je Ciper privolil v sprejetje in objavo tega sklepa v angleškem jeziku – |
| --- | --- |

(203)

Nazadnje, Komisija opozarja, da je Ciper privolil v sprejetje in objavo tega sklepa v angleškem jeziku –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe, ki se je začel 6. marca 2013 v zvezi z morebitnim prostovoljnim nadomestilom Cipra družbi Cyprus Airways, je postal brezpredmeten, ker je Ciper ukrep opustil. Navedeni postopek je s tem končan.

Člen 2

Državna pomoč v višini najmanj 6 6 0 99  317,94 EUR, ki izhaja iz vsote v višini 31,33 milijona EUR v obliki udeležbe države pri povečanju kapitala, 34,5 milijona EUR v obliki posojila za reševanje in 2 69  317,94 EUR v obliki pomoči za usposabljanje ter jo je Ciper s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe nezakonito dodelil družbi Cyprus Airways, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 3

Vsaka dodatna državna pomoč, poleg zneska iz člena 2, ki jo je Ciper dodelil ali jo namerava dodeliti družbi Cyprus Airways v okviru ukrepa 4, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 4

1.   Ciper od upravičenca izterja nezdružljivo pomoč iz člena 2. Ciper od upravičenca izterja tudi vso dodatno pomoč, kot je navedeno v členu 3.

2.   Znesku, ki ga je treba vrniti, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila.

3.   Obresti se v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (42) in v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 (43) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 izračunajo z obrestnoobrestnim računom.

4.   Kar zadeva ukrep 4, Ciper obvesti Komisijo o tem, ali je poleg zneskov iz člena 2 dodelil morebitne dodatne zneske v okviru tega ukrepa, ter o natančnih zneskih, ki so bili dodeljeni, in datumih odobritve.

5.   Kar zadeva ukrep 5, Ciper obvesti Komisijo o datumih dodelitve posameznih zneskov.

6.   Ciper z dnem sprejetja tega sklepa odpravi ukrep 4 in prekliče vsa neizvedena izplačila pomoči iz členov 2 in 3.

Člen 5

1.   Vračilo pomoči iz členov 2 in 3 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Ciper zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

Člen 6

1.   Ciper v dveh mesecih po tem, ko je bil uradno obveščen o tem sklepu, predloži naslednje informacije:

| (a) | informacije, zahtevane v členu 4(4) in (5); |
| --- | --- |

(a)

informacije, zahtevane v členu 4(4) in (5);

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca (44); |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca (44);

| (c) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Ciper obvešča Komisijo o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz členov 2 in 3 ni v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za povračilo pomoči, ki jih je upravičenec že povrnil.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper.

V Bruslju, 9. januarja 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  SA.35888: UL C 152, 30.5.2013, str. 12; SA.37220 in SA.38225: UL C 117, 16.4.2014, str. 125.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  SA.27573 (2012/MX) – Shema stalnih programov usposabljanja za posamezna podjetja – Ciper, na Cipru potrjena s sklepom komisarja za nadzor državnih pomoči, objavljena v Uradnem listu Republike Ciper št. 8025 z dne 21. novembra 2008.

3

Shema stalnih programov usposabljanja za posamezna podjetja – Ciper

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

5

(6)  Odločba Komisije z dne 3. maja 2005 v zadevi N69/2005 (UL C 191, 5.8.2005, str. 4) in Odločba Komisije 2008/137/ES z dne 7. marca 2007 – Državna pomoč C 10/06 (prej N555/05) – Letalska družba Cyprus Airways Public Ltd – Načrt za prestrukturiranje (UL L 49, 22.2.2008, str. 25).

6

(7)  Sklep Komisije z dne 27. junija 2012 v zadevi SA.32523 (11/N) (UL C 230, 1.8.2012, str. 1).

7

(8)  ATH: Atene; SKG: Solun; HER: Heraklion (Kreta); RHO: Rodos; LED: Sankt Peterburg.

8

(9)  FCO: Rim Fiumicino; VIE: Dunaj, LHR: London Heathrow, STN: London Stansted.

9

(10)  LON: skupaj imenovana letališča na območju Londona.

10

(11)  AMS: Amsterdam Schiphol; CDG: Paris Charles de Gaulle; SVO: Moskva Sheremetyevo; SOF: Sofija; FRA: Frankfurt na Majni; MUC: München, ZRH: Zürich; TLV: Tel Aviv; BEY: Bejrut.

11

(12)  ASK pomeni razpoložljivi sedežni kilometer.

12

(13)  V načrtu prestrukturiranja iz leta 2013 so bile obravnavane proge s pozitivnim bruto prispevkom k stroškom družbe, tj. prihodkom se odštejejo spremenljivi stroški, da dobimo dobičkonosne proge.

13

(14)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (UL L 214, 9.8.2008, str. 3).

14

(15)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2), katerega veljavnost je bila podaljšana leta 2009 (UL C 156, 9.7.2009, str. 3) in leta 2012 (UL C 296, 2.10.2012, str. 3). Čeprav je Komisija sprejela in objavila nove smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje (UL C 249, 31.7.2014, str. 1), se bo v svojem sklepu še naprej sklicevala na Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004, ker so bili obravnavani ukrepi priglašeni pred 1. avgustom 2014. Kar zadeva dejstvo, da je bila pomoč že dodeljena brez odobritve Komisije in zato v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe (tj. ukrepa 1 in 5), je treba poudariti, da je bila dodeljena pred začetkom veljavnosti novih smernic.

15

(16)  Ta je nižja od obrestne mere, navedene v priglasitvi pomoči za reševanje, glej uvodno izjavo 29.

16

(17)  Odločba Komisije z dne 22. februarja 2006 v zadevi N 464/2005 v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje za AB Kauno ketaus liejykla (UL C 270, 7.11.2006, str. 2); Odločba Komisije z dne 18. julija 2001 v zadevi NN 92/1999, ukrepi v korist Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen (UL C 328, 23.11.2001, str. 5); Odločba Komisije z dne 1. junija 2005 v zadevi N 584/2004, pomoč za prestrukturiranje za AB Vingriai (UL C 187, 30.7.2005, str. 15); Odločba Komisije 2010/3/ES z dne 6. novembra 2008 o državni pomoči C 19/05 (ex N 203/05) Poljske za Stocznia Szczecińska (UL L 5, 8.1.2010, str. 1).

17

(18)  Zdi se, da je imela proga LCA–ATH–LCA leta 2012 negativni bruto prispevek. Ciprski organi so pojasnili, da je ta proga delovala v povezavi z drugimi notranjimi progami v Grčiji ter da je bila proga med LCA in ATH dobičkonosna na ravni bruto prispevka. Vendar ciprski organi nikoli niso predložili podatkov, ki bi to trditev potrdili.

18

(19)  PASYPI-PALPU (sindikat pilotov ciprskih letalskih prevoznikov), SYNIKA (sindikat zaposlenih v družbi Cyprus Airways), ASYSEKA (neodvisni sindikat zaposlenih v skupini Cyprus Airways), SIDIKEK PEO (sindikat zaposlenih v delno javnih organizacijah in javnem sektorju na Cipru), SYPKKA (sindikat stevardes in stevardov družbe Cyprus Airways).

19

(20)  Glej na primer zadevo C-305/89, Italija proti Komisiji („Alfa Romeo“), Recueil 1991, str. I-1603, točki 18 in 19; zadevo T-16/96, Cityflyer Express proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-757, točka 51; združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke in Lech-Stahlwerke proti Komisiji, Recueil 1999, str. II-17, točka 104; združeni zadevi T-268/08 in T-281/08, Land Burgenland in Avstrija proti Komisiji, ZOdl. 2012, str. II-0000, točka 48.

20

(21)  Zadeva C-364/90, Italija proti Komisiji, Recueil 1993, str. I-2097, točka 20.

21

(22)  Družba Cyprus Airways od prve polovice leta 2012 ni objavila finančnega poročila.

22

(23)  Združeni zadevi T-102/07, Freistaat Sachsen proti Komisiji, in T-120/07, MB Immobilien in MB System proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. II-585, točka 106.

23

(24)  Glej Odločbo Komisije 2008/716/ES z dne 23. junija 2010 o državni pomoči C 38/07 (ex NN 45/07) Francije za Arbel Fauvet Rail SA, točka 35 (UL L 238, 5.9.2008, str. 27).

24

(25)  Glej sklep Komisije z dne 9. julija 2014 v zadevi SA.34191 (2012/C) v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih je Latvija dodelila A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), še neobjavljen, uvodna izjava 179; Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 v zadevi SA.32715 (2012/C) v zvezi z družbo Adria Airways d.d., še neobjavljen, uvodna izjava 131; Sklep Komisije 2013/151/EU z dne 19. september 2012 o državni pomoči SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ki jo je Češka republika odobrila podjetju České aerolinie, a.s. (ČSA – Czech Airlines – Načrt prestrukturiranja) (UL L 92, 3.4.2013, str. 16), uvodna izjava 107, in Sklep Komisije 2012/661/EU z dne 27. junij 2012 državni pomoči št. SA.33015 (2012/C), ki jo namerava Malta dodeliti za Air Malta plc. (UL L 301, 30.10.2012, str. 29), uvodna izjava 93; Sklep Komisije z dne 29. julija 2014 v zadevi SA.36874 (2013/N) v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje za LOT Polish Airlines S.A., še neobjavljen, uvodna izjava 241.

25

(26)  Skoraj štirje meseci so pretekli med resolucijo upravnega odbora iz februarja 2012 in junijem 2012, ko je ministrski svet sprejel osnutek zakona, ki bi omogočil povečanje kapitala. Pred odobritvijo povečanja kapitala pa je ciprski parlament zahteval še dodatne pogoje.

26

(27)  V Odločbi Komisije z dne 22. februarja 2006 v zadevi N464/2005 v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje za AB Kauno ketaus liejykla, ki so jo navedli tudi ciprski organi, je Komisija odobrila daljše obdobje prestrukturiranja, med drugim zaradi 46-odstotnega zmanjšanja zmogljivosti. Družba Cyprus Airways pa bo svojo zmogljivost zmanjšala le za 35 %. Komisija je daljše obdobje prestrukturiranja odobrila tudi zaradi zelo majhnega tržnega deleža družbe, dejstva, da so bili ukrepi vzpostavljeni, preden se je država štela za delujočo tržno gospodarstvo, in izrazitih operativnih ukrepov prestrukturiranja (Odločba Komisije z dne 1. junija 2005 v zadevi N 584/2004, pomoč za prestrukturiranje za AB Vingriai (UL C 187, 30.7.2005, str. 15)). Tudi precedensa za družbi Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen in Stocznia Szczecińska, ki so ju navedli cirski organi, nista pomembna, saj je bila za prvo družbo pomoč odobrena v skladu s starejšimi smernicami za reševanje in prestrukturiranje, pri čemer je bil upoštevan poseben položaj podjetja, ki je bilo prvotno v državni lasti nekdanje Vzhodne Nemčije, za drugo družbo pa pomoč ni bila odobrena.

27

(28)  Glej na primer Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 v zadevi SA.34191 (2012/C) v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih je Latvija dodelila A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), še neobjavljen, uvodna izjava 185; ali Sklep Komisije z dne 29. julija 2014 v zadevi SA.36874 (2013/N) v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje za LOT Polish Airlines S.A, še neobjavljen, uvodna izjava 234.

28

(29)  Popolnoma koordinirana letališča so opredeljena v členu 2(g) Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1). V skladu s členom 3(4) Uredbe (EGS) št. 95/93 so na navedenih letališčih vsaj v nekaterih obdobjih omejene zmogljivosti.

29

(30)  Glej Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 v zadevi SA.34191 (2012/C) v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih je Latvija dodelila A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), še neobjavljen, uvodna izjava 194; Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 v zadevi SA.32715 (2012/C) v zvezi z družbo Adria Airways d.d., še neobjavljen, uvodna izjava 143; Sklep 2013/151/EU, uvodna izjava 130.

30

(31)  Glej Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 v zadevi SA.34191 (2012/C) v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih je Latvija dodelila A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), še neobjavljen, uvodna izjava 195; Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 v zadevi SA.32715 (2012/C) v zvezi z družbo Adria Airways d.d., še neobjavljen, uvodna izjava 136.

31

(32)  Statut družbe Cyprus Airways in letni računovodski izkazi družbe kažejo, da družba upravlja številne pokojninske programe, vključno s podpornim skladom, in da prevzema odgovornost za ohranjanje vrednosti podpornega sklada, ta odgovornost pa je vključena v obveznosti in rezervacije družbe. Poleg tega družba zagotavlja kupno moč pokojnin, tako da te niso nižje od najnižje določene skupne pokojnine.

32

(33)  Glej Odločbo Komisije 2010/175/ES z dne 22. julija 2009 o državni pomoči C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 in PL 34/04) Poljske za Stocznia Gdańsk (UL L 81, 26.3.2010, str. 19), uvodna izjava 276.

33

(34)  Glej Odločbo Komisije z dne 24. januarja 2006 v zadevi N 814/2006 o karti regionalnih pomoči za območja, ki prejemajo pomoč 2007–2013 (UL C 68, 24.3.2007, str. 28).

34

(35)  Ciprski organi se sklicujejo na sklep Komisije o državni pomoči za reševanje, v katerem je priznala izjemne okoliščine in dovolila pomoč za reševanje v manj kot desetletnem obdobju od prejšnje pomoči za prestrukturiranje (Odločba Komisije z dne 15. novembra 2010 v zadevi N 504/2010 – Air Malta plc – Pomoč za reševanje (UL C 102, 2.4.2011, str. 4)). Komisija ugotavlja, da so med družbo Air Malta in obravnavanim primerom velike razlike. Prejšnji ukrep v primeru Air Malta je bil izveden aprila 2004, tj. pred pristopom Malte k EU, in zato Komisija ni bila pristojna za odobritev ukrepa. Malteški organi so trdili, da je bil ukrep iz leta 2004 v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in torej ni pomenil državne pomoči. Komisija zaradi nujnosti odobritve pomoči za reševanje ni mogla sprejeti dokončnega sklepa o značaju pomoči ukrepa iz leta 2004. Vendar je v svojem poznejšem sklepu o pomoči za prestrukturiranje (Sklep 2012/661/EU) sklenila, da ukrep iz leta 2004 ni pomenil državne pomoči. V tem primeru pa ni dvoma, da je družba Cyprus Airways leta 2007 prejela pomoč za prestrukturiranje. Ena od izjemnih okoliščin, ki jo je Komisija sprejela, je bilo dejstvo, da so v času dodelitve ukrepa leta 2004 dostop do Mednarodnega letališča Malta urejale izključno prometne pravice v dvostranskih sporazumih o zračnem prometu, leta 2010 pa je bil dostop odprt za vse prevoznike EU. Od leta 2007 do danes takšne temeljne spremembe, kar zadeva dostop do ciprskih letališč, ni bilo. Poleg tega je bila Malta za več kot 50 % svojega zračnega prometa odvisna od družbe Air Malta, delež družbe Cyprus Airways pri ciprskem zračnem prometu pa je leta 2012 znašal le 15 %, od takrat pa se je ta delež še naprej zmanjševal.

35

(36)  Glej Sklep Komisije z dne 27. junija 2012 v zadevi SA.32523 (11/N), odstavek 11.

36

(37)  Glej letno poročilo iz leta 2007, str. 97; letno poročilo iz leta 2008, str. 88, in letno poročilo iz leta 2009, str. 91.

37

(38)  Glej zadevo C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 813, točka 13.

38

(39)  Glej združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

39

(40)  Glej zadevo C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-030671, točki 64 in 65.

40

(41)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

41

(42)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

42

(43)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

43

(44)  Ta informacija se zagotovi v preglednici, priloženi kot Priloga k temu sklepu.

44

---

PRILOGA

INFORMACIJE O ZNESKIH PREJETE POMOČI, POMOČI, KI JO JE TREBA VRNITI, IN POMOČI, KI JE BILA ŽE VRNJENA (VSI ZNESKI V EUR)

| Identiteta upravičenca – ukrep | Skupni znesek prejete pomoči | Skupni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti
  (Glavnica) | Skupni znesek pomoči, ki je bila že vrnjena |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Obresti za vračilo |
| Družba Cyprus Airways – udeležba države pri povečanju kapitala | 3 1 3 30  000 (1) | 3 1 3 30  000 | | |
| Družba Cyprus Airways – posojilo za reševanje | 3 4 5 00  000 (2) | 3 4 5 00  000 | | |
| Družba Cyprus Airways – pomoč za usposabljanje | 2 69  317,94 (3) | 2 69  317,94 | | |
| [Prosimo, dopolnite, če je bila v okviru ukrepa 4 dodeljena katera koli druga pomoč] | | | | |

Identiteta upravičenca – ukrep

Skupni znesek prejete pomoči

Skupni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti

(Glavnica)

Skupni znesek pomoči, ki je bila že vrnjena

Glavnica

Obresti za vračilo

Družba Cyprus Airways – udeležba države pri povečanju kapitala

3 1 3 30  000 (1)

3 1 3 30  000

Družba Cyprus Airways – posojilo za reševanje

3 4 5 00  000 (2)

3 4 5 00  000

Družba Cyprus Airways – pomoč za usposabljanje

2 69  317,94 (3)

2 69  317,94

[Prosimo, dopolnite, če je bila v okviru ukrepa 4 dodeljena katera koli druga pomoč]

---

(1)  Znesek iz uvodne izjave 110 Sklepa.

(2)  Znesek iz uvodne izjave 111 Sklepa.

(3)  Znesek iz uvodne izjave 117 Sklepa.

---

| 8.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/112

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1074

z dne 19. januarja 2015

o državni pomoči SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ki jo je izvedla Italija –

Dodatno nadomestilo za opravljanje javne službe za družbo CSTP

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 74)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Italijanski organi so z elektronskim dopisom z dne 5. decembra 2012 v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasili dodatno nadomestilo, ki je bilo v skladu s sodbo sodišča Consiglio di Stato (italijanskega vrhovnega sodišča za upravne zadeve) dodeljeno družbi Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA (v nadaljnjem besedilu: CSTP) za opravljanje storitev avtobusnega potniškega prevoza na podlagi koncesij, ki jih je italijanska regija Campania (v nadaljnjem besedilu: regija) dodelila v obdobju 1997–2002 (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(1)

Italijanski organi so z elektronskim dopisom z dne 5. decembra 2012 v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasili dodatno nadomestilo, ki je bilo v skladu s sodbo sodišča Consiglio di Stato (italijanskega vrhovnega sodišča za upravne zadeve) dodeljeno družbi Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA (v nadaljnjem besedilu: CSTP) za opravljanje storitev avtobusnega potniškega prevoza na podlagi koncesij, ki jih je italijanska regija Campania (v nadaljnjem besedilu: regija) dodelila v obdobju 1997–2002 (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

| (2) | Priglasitev je bila registrirana pod številko zadeve SA.35842 in se je od 13. decembra 2012 obravnavala kot nepriglašeni ukrep, saj je morala regija glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, plačati dodatno nadomestilo, dolgovano družbi CSTP, od 7. decembra 2012, tj. po tem, ko je italijanska vlada priglasila ukrep Komisiji, vendar pred sprejetjem sklepa Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Priglasitev je bila registrirana pod številko zadeve SA.35842 in se je od 13. decembra 2012 obravnavala kot nepriglašeni ukrep, saj je morala regija glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, plačati dodatno nadomestilo, dolgovano družbi CSTP, od 7. decembra 2012, tj. po tem, ko je italijanska vlada priglasila ukrep Komisiji, vendar pred sprejetjem sklepa Komisije.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 20. februarja 2014 Italiji sporočila, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 20. februarja 2014 Italiji sporočila, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

| (4) | Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(4)

Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (5) | Italijanski organi so predložili pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka v dopisih z dne 21. in 25. marca 2014. |
| --- | --- |

(5)

Italijanski organi so predložili pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka v dopisih z dne 21. in 25. marca 2014.

| (6) | Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba CSTP, tj. upravičenka do ukrepa. Njene pripombe so bile prejete 25., 26., 27. in 28. marca 2014. |
| --- | --- |

(6)

Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba CSTP, tj. upravičenka do ukrepa. Njene pripombe so bile prejete 25., 26., 27. in 28. marca 2014.

| (7) | Italija v zvezi s pripombami tretje strani ni predložila pripomb. |
| --- | --- |

(7)

Italija v zvezi s pripombami tretje strani ni predložila pripomb.

| (8) | Italijanski organi so po tem, ko je Komisija sprejela podaljšanje roka, z dopisom z dne 15. septembra 2014 predložili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Italijanski organi so po tem, ko je Komisija sprejela podaljšanje roka, z dopisom z dne 15. septembra 2014 predložili dodatne informacije.

2.   OPIS UKREPA

2.1   DRUŽBA

| (9) | Družba CSTP je delniška družba, ki opravlja storitve lokalnega javnega prevoza na podlagi regionalnih in občinskih koncesij. Natančneje, družba CSTP je po navedbah italijanskih organov v celotnem obravnavanem obdobju kot koncesionarka regije upravljala omrežje avtobusnih prog, ki so obsegale približno 9 milijonov km letno. |
| --- | --- |

(9)

Družba CSTP je delniška družba, ki opravlja storitve lokalnega javnega prevoza na podlagi regionalnih in občinskih koncesij. Natančneje, družba CSTP je po navedbah italijanskih organov v celotnem obravnavanem obdobju kot koncesionarka regije upravljala omrežje avtobusnih prog, ki so obsegale približno 9 milijonov km letno.

| (10) | Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, je regija za navedeno storitev v obravnavanem obdobju družbi CSTP že plačala 13 1 6 32  525,80 EUR, od tega 12 5 8 69  212,47 EUR za opravljanje in upravljanje storitve ter 5 7 63  313,32 EUR za naložbe. Ker se zdi, da je bilo to nadomestilo dodeljeno družbi CSTP več kot deset let, preden je Komisija Italiji poslala prvi zahtevek za informacije, se v tem postopku ne bo ocenjevalo (2). |
| --- | --- |

(10)

Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, je regija za navedeno storitev v obravnavanem obdobju družbi CSTP že plačala 13 1 6 32  525,80 EUR, od tega 12 5 8 69  212,47 EUR za opravljanje in upravljanje storitve ter 5 7 63  313,32 EUR za naložbe. Ker se zdi, da je bilo to nadomestilo dodeljeno družbi CSTP več kot deset let, preden je Komisija Italiji poslala prvi zahtevek za informacije, se v tem postopku ne bo ocenjevalo (2).

| (11) | Družba CSTP je poleg navedenih zneskov, ki jih je že prejela, na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 (3) od regije zahtevala dodatno nadomestilo v višini 1 4 5 45  946 EUR za gospodarsko izgubo, ki jo je domnevno utrpela zaradi domnevno naloženih obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(11)

Družba CSTP je poleg navedenih zneskov, ki jih je že prejela, na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 (3) od regije zahtevala dodatno nadomestilo v višini 1 4 5 45  946 EUR za gospodarsko izgubo, ki jo je domnevno utrpela zaradi domnevno naloženih obveznosti javne službe.

| (12) | Leta 2008 je regionalno sodišče za upravne zadeve v Salernu zavrnilo zahtevek družbe CSTP za nadomestilo na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69. Navedeno sodišče je odločilo, da v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (4) družba CSTP ne more zahtevati nadomestila za gospodarsko škodo zaradi uvedbe obveznosti javne službe, dokler najprej ne zahteva, da se navedene obveznosti javne službe prenehajo. |
| --- | --- |

(12)

Leta 2008 je regionalno sodišče za upravne zadeve v Salernu zavrnilo zahtevek družbe CSTP za nadomestilo na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69. Navedeno sodišče je odločilo, da v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (4) družba CSTP ne more zahtevati nadomestila za gospodarsko škodo zaradi uvedbe obveznosti javne službe, dokler najprej ne zahteva, da se navedene obveznosti javne službe prenehajo.

2.2   SODBI SODIŠČA CONSIGLIO DI STATO

| (13) | Sodišče Consiglio di Stato je s sodbo z dne 27. julija 2009 (Sentenza no. 4683/09) ugodilo pritožbi družbe CSTP zoper sodbo regionalnega sodišča za upravne zadeve v Salernu in sklenilo, da je bila družba CSTP upravičena do dodatnega nadomestila za javno službo, ki jo je opravljala v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. V navedeni sodbi ni točno opredeljeno, na podlagi katerega pravnega akta in v kakšni obliki so bile obveznosti javne službe naložene, vendar je v njej poudarjeno, da podjetju, ki opravlja javno službo, ni mogoče zavrniti zahtevka za povračilo stroškov, ki so dejansko nastali pri opravljanju javne službe. Poleg tega je sodišče Consiglio di Stato menilo, da je družba CSTP upravičena do nadomestila za opravljanje javne službe tudi ob odsotnosti predhodne prošnje za prenehanje obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(13)

Sodišče Consiglio di Stato je s sodbo z dne 27. julija 2009 (Sentenza no. 4683/09) ugodilo pritožbi družbe CSTP zoper sodbo regionalnega sodišča za upravne zadeve v Salernu in sklenilo, da je bila družba CSTP upravičena do dodatnega nadomestila za javno službo, ki jo je opravljala v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. V navedeni sodbi ni točno opredeljeno, na podlagi katerega pravnega akta in v kakšni obliki so bile obveznosti javne službe naložene, vendar je v njej poudarjeno, da podjetju, ki opravlja javno službo, ni mogoče zavrniti zahtevka za povračilo stroškov, ki so dejansko nastali pri opravljanju javne službe. Poleg tega je sodišče Consiglio di Stato menilo, da je družba CSTP upravičena do nadomestila za opravljanje javne službe tudi ob odsotnosti predhodne prošnje za prenehanje obveznosti javne službe.

| (14) | Po navedbah sodišča Consiglio di Stato bi morala regija določiti točen znesek dodatnega nadomestila, dolgovanega družbi CSTP, na podlagi zanesljivih računovodskih podatkov družbe, iz katerih je razvidna razlika med stroški, ki jih je mogoče pripisati tistemu delu dejavnosti družbe CSTP, povezanemu z obveznostjo javne službe, in ustreznimi prihodki. Vendar je regija trdila, da zaradi pomanjkanja jasnih in zanesljivih podatkov tega ni mogla storiti. |
| --- | --- |

(14)

Po navedbah sodišča Consiglio di Stato bi morala regija določiti točen znesek dodatnega nadomestila, dolgovanega družbi CSTP, na podlagi zanesljivih računovodskih podatkov družbe, iz katerih je razvidna razlika med stroški, ki jih je mogoče pripisati tistemu delu dejavnosti družbe CSTP, povezanemu z obveznostjo javne službe, in ustreznimi prihodki. Vendar je regija trdila, da zaradi pomanjkanja jasnih in zanesljivih podatkov tega ni mogla storiti.

| (15) | Sodišče Consiglio di Stato je z odredbo (ordinanza) št. 8736/2010 z dne 13. decembra 2010 za izvedbo navedene naloge imenovalo strokovnjaka. Po navedbah italijanskih organov navedenemu strokovnjaku ni uspelo določiti višine nadomestila, zato je sodišče Consiglio di Stato z odredbo št. 5897/2011 z dne 7. novembra 2011 imenovalo dodatnega strokovnjaka in šele z njegovo pomočjo je bil izračunan točen znesek nadomestila, in sicer po „induktivni metodi“, kot jo je vrhovno sodišče za upravne zadeve določilo z odredbo št. 3244/2011 z dne 25. julija 2011. Na podlagi navedenih izračunov sta strokovnjaka z uporabo formule iz člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (tj. tarifne obveznosti) sklenila, da je družba CSTP prejela nezadostno nadomestilo le za leto 1998. Strokovnjaka za izračun (morebitnega) nezadostnega nadomestila na podlagi člena 10 (tj. obveznosti upravljanja ali izvajanja prevoza) navedene uredbe nista mogla uporabiti induktivne metode zaradi pomanjkanja zanesljivih podatkov in nevarnosti podvajanja nadomestila, izračunanega v skladu s členom 11. Tako sta posredno domnevala, da je bila družbi CSTP naložena tarifna obveznost. |
| --- | --- |

(15)

Sodišče Consiglio di Stato je z odredbo (ordinanza) št. 8736/2010 z dne 13. decembra 2010 za izvedbo navedene naloge imenovalo strokovnjaka. Po navedbah italijanskih organov navedenemu strokovnjaku ni uspelo določiti višine nadomestila, zato je sodišče Consiglio di Stato z odredbo št. 5897/2011 z dne 7. novembra 2011 imenovalo dodatnega strokovnjaka in šele z njegovo pomočjo je bil izračunan točen znesek nadomestila, in sicer po „induktivni metodi“, kot jo je vrhovno sodišče za upravne zadeve določilo z odredbo št. 3244/2011 z dne 25. julija 2011. Na podlagi navedenih izračunov sta strokovnjaka z uporabo formule iz člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (tj. tarifne obveznosti) sklenila, da je družba CSTP prejela nezadostno nadomestilo le za leto 1998. Strokovnjaka za izračun (morebitnega) nezadostnega nadomestila na podlagi člena 10 (tj. obveznosti upravljanja ali izvajanja prevoza) navedene uredbe nista mogla uporabiti induktivne metode zaradi pomanjkanja zanesljivih podatkov in nevarnosti podvajanja nadomestila, izračunanega v skladu s členom 11. Tako sta posredno domnevala, da je bila družbi CSTP naložena tarifna obveznost.

| (16) | V skladu s tem je sodišče Consiglio di Stato v sodbi št. 5649/2012 z dne 7. novembra 2012 dodatno nadomestilo, ki ga je morala regija plačati družbi CSTP, ocenilo na 4 9 51  838 EUR, kar je pomenilo znesek nezadostnega nadomestila za leto 1998, in odločilo, da se plačilo tega zneska izvede 7. decembra 2012. Regija je navedeni znesek družbi CSTP plačala 21. decembra 2012. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s tem je sodišče Consiglio di Stato v sodbi št. 5649/2012 z dne 7. novembra 2012 dodatno nadomestilo, ki ga je morala regija plačati družbi CSTP, ocenilo na 4 9 51  838 EUR, kar je pomenilo znesek nezadostnega nadomestila za leto 1998, in odločilo, da se plačilo tega zneska izvede 7. decembra 2012. Regija je navedeni znesek družbi CSTP plačala 21. decembra 2012.

| (17) | Plačilo tega dodatnega nadomestila družbi CSTP s strani regije na podlagi sodbe št. 5649/2012 pomeni nepriglašeni ukrep, ki je predmet tega sklepa. |
| --- | --- |

(17)

Plačilo tega dodatnega nadomestila družbi CSTP s strani regije na podlagi sodbe št. 5649/2012 pomeni nepriglašeni ukrep, ki je predmet tega sklepa.

2.3   DODATNE INFORMACIJE/PRIPOMBE, KI SO JIH PREDLOŽILI ITALIJANSKI ORGANI

| (18) | Po navedbah italijanskih organov je družba CSTP tako kot drugi izvajalci storitev regionalnega linijskega avtobusnega prevoza opravljala dejavnosti na podlagi začasnih dovoljenj (koncesij), ki so bila na zahtevo družbe vsako leto obnovljena. Navedene koncesije so družbi zagotovile izključno pravico do opravljanja zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(18)

Po navedbah italijanskih organov je družba CSTP tako kot drugi izvajalci storitev regionalnega linijskega avtobusnega prevoza opravljala dejavnosti na podlagi začasnih dovoljenj (koncesij), ki so bila na zahtevo družbe vsako leto obnovljena. Navedene koncesije so družbi zagotovile izključno pravico do opravljanja zadevnih storitev.

| (19) | Italijanski organi trdijo tudi, da je družba CSTP vsako leto obravnavanega obdobja regijo zaprosila za koncesije za opravljanje storitev na zadevnih progah ter da so navedene koncesije vedno določale, da se storitve izvajajo na izključno odgovornost zadevnih podjetij in, natančneje, da „opravljanje storitve ne pomeni pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila“. Italijanski organi so predložili izvod vzorčne koncesijske pogodbe iz leta 1973 in trdili, da ustreza koncesijski pogodbi z družbo CSTP v obravnavanem obdobju. Vendar niso predložili koncesijskih pogodb, ki so bile v obravnavanem obdobju dejansko sklenjene z družbo CSTP. |
| --- | --- |

(19)

Italijanski organi trdijo tudi, da je družba CSTP vsako leto obravnavanega obdobja regijo zaprosila za koncesije za opravljanje storitev na zadevnih progah ter da so navedene koncesije vedno določale, da se storitve izvajajo na izključno odgovornost zadevnih podjetij in, natančneje, da „opravljanje storitve ne pomeni pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila“. Italijanski organi so predložili izvod vzorčne koncesijske pogodbe iz leta 1973 in trdili, da ustreza koncesijski pogodbi z družbo CSTP v obravnavanem obdobju. Vendar niso predložili koncesijskih pogodb, ki so bile v obravnavanem obdobju dejansko sklenjene z družbo CSTP.

| (20) | Italijanski organi trdijo, da je imela družba CSTP na podlagi navedenih koncesij pravico predlagati nadomestitev oblik prevoza, ki naj bi jih uporabljala, ali zaprositi za prenehanje obveznosti javne službe v celoti ali delno, kadar ji taka obveznost povzroča gospodarsko izgubo, vendar navedene pravice ni nikoli uveljavila. Italijanski organi trdijo tudi, da družba ni nikoli obvestila regije o tem, da se sooča z gospodarsko izgubo ali da izpolnjuje obveznosti, ki jih ne bi izpolnjevala, če ne bi bila k temu obvezana na podlagi obveznosti javne službe. Poleg tega po navedbah italijanskih organov družba CSTP ni nikoli zaprosila za prenehanje obveznosti javne službe, kot to zahteva člen 4(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(20)

Italijanski organi trdijo, da je imela družba CSTP na podlagi navedenih koncesij pravico predlagati nadomestitev oblik prevoza, ki naj bi jih uporabljala, ali zaprositi za prenehanje obveznosti javne službe v celoti ali delno, kadar ji taka obveznost povzroča gospodarsko izgubo, vendar navedene pravice ni nikoli uveljavila. Italijanski organi trdijo tudi, da družba ni nikoli obvestila regije o tem, da se sooča z gospodarsko izgubo ali da izpolnjuje obveznosti, ki jih ne bi izpolnjevala, če ne bi bila k temu obvezana na podlagi obveznosti javne službe. Poleg tega po navedbah italijanskih organov družba CSTP ni nikoli zaprosila za prenehanje obveznosti javne službe, kot to zahteva člen 4(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (21) | Po navedbah italijanskih organov so javni prispevki, ki so bili v preteklosti dodeljeni družbi CSTP, temeljili na metodologiji za standardne stroške in so bili izračunani na podlagi določenih parametrov iz regionalnega zakona št. 16/1983 (5), kot so število dodeljenih kilometrov v primerjavi s prevoženimi kilometri, število zaposlenih in avtobusov, ki se razlikuje glede na vrsto opravljane storitve (storitve v mestnih, gorskih ali hribovitih območjih), pravno in gospodarsko obravnavanje zaposlenih, velikost podjetja in stroški avtobusov. |
| --- | --- |

(21)

Po navedbah italijanskih organov so javni prispevki, ki so bili v preteklosti dodeljeni družbi CSTP, temeljili na metodologiji za standardne stroške in so bili izračunani na podlagi določenih parametrov iz regionalnega zakona št. 16/1983 (5), kot so število dodeljenih kilometrov v primerjavi s prevoženimi kilometri, število zaposlenih in avtobusov, ki se razlikuje glede na vrsto opravljane storitve (storitve v mestnih, gorskih ali hribovitih območjih), pravno in gospodarsko obravnavanje zaposlenih, velikost podjetja in stroški avtobusov.

| (22) | Poleg tega italijanski organi dvomijo, da je družba CSTP dokazala, da je učinkovito in pravilno izpolnjevala obveznosti javne službe v skladu z zahtevami Uredbe (EGS) št. 1191/69, in menijo, da ni imela sistema za ločevanje računov, kot to zahteva člen 1(5) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Poleg tega italijanski organi dvomijo, da je družba CSTP dokazala, da je učinkovito in pravilno izpolnjevala obveznosti javne službe v skladu z zahtevami Uredbe (EGS) št. 1191/69, in menijo, da ni imela sistema za ločevanje računov, kot to zahteva člen 1(5) navedene uredbe.

2.4   VIŠINA NADOMESTILA

| (23) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15, je sodišče Consiglio di Stato imenovalo dva strokovnjaka za določitev dodatnega nadomestila, ki ga je regija dolgovala družbi CSTP, na podlagi členov 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. Strokovnjaka sta 27. septembra 2012 izdala vsak svoje poročilo, vendar je dodatno nadomestilo, ki ga je regija dolgovala družbi CSTP, lahko izračunal le drugi strokovnjak. |
| --- | --- |

(23)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15, je sodišče Consiglio di Stato imenovalo dva strokovnjaka za določitev dodatnega nadomestila, ki ga je regija dolgovala družbi CSTP, na podlagi členov 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. Strokovnjaka sta 27. septembra 2012 izdala vsak svoje poročilo, vendar je dodatno nadomestilo, ki ga je regija dolgovala družbi CSTP, lahko izračunal le drugi strokovnjak.

| (24) | Kar zadeva dodatno nadomestilo za obveznost upravljanja ali izvajanja prevoza (člen 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69), strokovnjaka v svojih poročilih pogosto poudarjata, da zahtevki družbe CSTP za dodatno nadomestilo niso bili podprti z zadostnim dokumentarnim gradivom za natančen izračun tega zneska. Poleg tega sta strani (tj. družba CSTP in regija) predložili podatke, ki se niso ujemali ali niso bili dovolj natančni, saj so pomenili le približek. Na podlagi tega sta strokovnjaka v svojih poročilih sklenila, da strani nista predložili zadostnega dokumentarnega gradiva za oceno nedobičkonosnih avtobusnih prevoznih linij, zaradi česar menita, da zanesljiva ocena, tudi po „induktivni metodi“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato, ni mogoča. Zato sta sklenila, da bi moralo dodatno nadomestilo za obveznost upravljanja ali izvajanja prevoza, izračunano na podlagi člena 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (6), znašati nič. |
| --- | --- |

(24)

Kar zadeva dodatno nadomestilo za obveznost upravljanja ali izvajanja prevoza (člen 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69), strokovnjaka v svojih poročilih pogosto poudarjata, da zahtevki družbe CSTP za dodatno nadomestilo niso bili podprti z zadostnim dokumentarnim gradivom za natančen izračun tega zneska. Poleg tega sta strani (tj. družba CSTP in regija) predložili podatke, ki se niso ujemali ali niso bili dovolj natančni, saj so pomenili le približek. Na podlagi tega sta strokovnjaka v svojih poročilih sklenila, da strani nista predložili zadostnega dokumentarnega gradiva za oceno nedobičkonosnih avtobusnih prevoznih linij, zaradi česar menita, da zanesljiva ocena, tudi po „induktivni metodi“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato, ni mogoča. Zato sta sklenila, da bi moralo dodatno nadomestilo za obveznost upravljanja ali izvajanja prevoza, izračunano na podlagi člena 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (6), znašati nič.

| (25) | Kar zadeva dodatno nadomestilo v zvezi s tarifnimi obveznostmi (člen 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69), sta strokovnjaka sklenila, da ga ni bilo mogoče izračunati na podlagi odstavka 2 navedenega člena, saj strani nista nikoli opredelili položaja na trgu, in da bi bilo treba zaradi tega morebitno nadomestilo izračunati na podlagi odstavka 1 navedenega člena. Vendar priznavata, da izračun na podlagi odstavka 1 zaradi pomanjkljivih ali nezanesljivih podatkov ni mogoč. Zato je bila uporabljena „induktivna metoda“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato, pri čemer je izračun tega, ali je družba CSTP v obravnavanem obdobju prejela nezadostno nadomestilo za naložene tarifne obveznosti, temeljil na konceptu „standardnih stroškov“ na podlagi „standardnih stroškov na enoto“ in številu kilometrov, ki jih je obsegala koncesija. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva dodatno nadomestilo v zvezi s tarifnimi obveznostmi (člen 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69), sta strokovnjaka sklenila, da ga ni bilo mogoče izračunati na podlagi odstavka 2 navedenega člena, saj strani nista nikoli opredelili položaja na trgu, in da bi bilo treba zaradi tega morebitno nadomestilo izračunati na podlagi odstavka 1 navedenega člena. Vendar priznavata, da izračun na podlagi odstavka 1 zaradi pomanjkljivih ali nezanesljivih podatkov ni mogoč. Zato je bila uporabljena „induktivna metoda“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato, pri čemer je izračun tega, ali je družba CSTP v obravnavanem obdobju prejela nezadostno nadomestilo za naložene tarifne obveznosti, temeljil na konceptu „standardnih stroškov“ na podlagi „standardnih stroškov na enoto“ in številu kilometrov, ki jih je obsegala koncesija.

| (26) | Na podlagi tega sta strokovnjaka znesek dodatnega nadomestila izračunala po formuli iz člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69 in ob predpostavki, da so bile družbi CSTP v obravnavanem obdobju naložene tarifne obveznosti, kot je povzeto v spodnji preglednici: | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Prihodki, ki jih je mogoče pripisati poslovnemu upravljanju |

(26)

Na podlagi tega sta strokovnjaka znesek dodatnega nadomestila izračunala po formuli iz člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69 in ob predpostavki, da so bile družbi CSTP v obravnavanem obdobju naložene tarifne obveznosti, kot je povzeto v spodnji preglednici:

1997

1998

1999

2000

2001

2002

A

Prihodki, ki jih je mogoče pripisati poslovnemu upravljanju

4 0 3 03  387,71

4 2 3 12  390,51

4 1 1 74  023,85

4 2 3 99  523,59

4 2 0 10  059,97

4 2 0 10  059,97

| B | Dejanski prihodki, ki jih je v tem primeru mogoče pripisati upravljanju |
| --- | --- |

B

Dejanski prihodki, ki jih je v tem primeru mogoče pripisati upravljanju

9 4 84  545,48

8 7 05  924,03

8 5 77  234,29

9 2 54  374,76

9 4 47  735,00

9 4 30  225,00

| C | Prispevki, ki so bili že plačani |
| --- | --- |

C

Prispevki, ki so bili že plačani

3 4 1 06  026,86

2 9 9 35  681,81

3 4 1 24  760,15

3 5 1 99  742,20

3 3 4 96  192,00

3 3 8 69  048,00

A - (B + C)

-3 2 87  184,64

3 6 70  784,68

-1 5 27  970,59

-2 0 54  593,37

-9 33  867,03

-1 2 89  213,03

A - (B + C)

3 6 70  784,68

| (27) | Iz navedenih izračunov je mogoče sklepati, da lahko družba CSTP le za leto 1998 trdi, da je prejela nezadostno nadomestilo zaradi domnevno naloženih tarifnih obveznosti. Znesek nezadostnega nadomestila je znašal 3 6 70  784,68 EUR, temu pa so bile dodane še zakonite obresti v višini 1 2 81  053,57 EUR, kar pomeni dodatno nadomestilo v višini 4 9 51  838,25 EUR. To je znesek, ki ga je regija po odločitvi sodišča Consiglio di Stato morala plačati družbi CSTP, kar je dejansko storila 21. decembra 2012. |
| --- | --- |

(27)

Iz navedenih izračunov je mogoče sklepati, da lahko družba CSTP le za leto 1998 trdi, da je prejela nezadostno nadomestilo zaradi domnevno naloženih tarifnih obveznosti. Znesek nezadostnega nadomestila je znašal 3 6 70  784,68 EUR, temu pa so bile dodane še zakonite obresti v višini 1 2 81  053,57 EUR, kar pomeni dodatno nadomestilo v višini 4 9 51  838,25 EUR. To je znesek, ki ga je regija po odločitvi sodišča Consiglio di Stato morala plačati družbi CSTP, kar je dejansko storila 21. decembra 2012.

2.5   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (28) | Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, je Komisija izrazila številne pomisleke v zvezi z združljivostjo ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(28)

Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, je Komisija izrazila številne pomisleke v zvezi z združljivostjo ukrepa z notranjim trgom.

| (29) | Prvič, Komisija je dvomila, da so bili izpolnjeni vsi štirje pogoji, ki jih je Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) določilo s sodno prakso v zadevi Altmark (7). |
| --- | --- |

(29)

Prvič, Komisija je dvomila, da so bili izpolnjeni vsi štirje pogoji, ki jih je Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) določilo s sodno prakso v zadevi Altmark (7).

| (30) | Drugič, Komisija je imela pomisleke v zvezi z izvzetjem iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69. Vprašanje, ali je člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz obveznosti predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, ali je regija družbi CSTP dejansko enostransko naložila obveznost javne službe in ali nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, izpolnjuje zahteve Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija ni mogla ugotoviti, ali je nadomestilo, dodeljeno družbi CSTP, izpolnjevalo navedene pogoje. |
| --- | --- |

(30)

Drugič, Komisija je imela pomisleke v zvezi z izvzetjem iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69. Vprašanje, ali je člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz obveznosti predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, ali je regija družbi CSTP dejansko enostransko naložila obveznost javne službe in ali nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, izpolnjuje zahteve Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija ni mogla ugotoviti, ali je nadomestilo, dodeljeno družbi CSTP, izpolnjevalo navedene pogoje.

| (31) | Tretjič, Komisija je imela pomisleke v zvezi z morebitno združljivostjo ukrepa v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Če bi bilo potrjeno, da ni bil izpolnjen vsaj eden od pogojev za izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, in bi bilo treba izvesti oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi Komisija dvomila, da so bili v tem primeru izpolnjeni pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Tretjič, Komisija je imela pomisleke v zvezi z morebitno združljivostjo ukrepa v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Če bi bilo potrjeno, da ni bil izpolnjen vsaj eden od pogojev za izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, in bi bilo treba izvesti oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi Komisija dvomila, da so bili v tem primeru izpolnjeni pogoji iz navedene uredbe.

3.   PRIPOMBE ITALIJE

| (32) | Italijanski organi na nacionalni ravni niso predložili pripomb glede sklepa o začetku postopka. Pripombe je predložila le regija Campania. |
| --- | --- |

(32)

Italijanski organi na nacionalni ravni niso predložili pripomb glede sklepa o začetku postopka. Pripombe je predložila le regija Campania.

| (33) | Prvič, regija je ugotovila, da družba CSTP ni predložila dokazov o pravilnem ločevanju računovodstva. |
| --- | --- |

(33)

Prvič, regija je ugotovila, da družba CSTP ni predložila dokazov o pravilnem ločevanju računovodstva.

| (34) | Nato je ponovno poudarila, da v obravnavanem obdobju družbi CSTP niso bile enostransko naložene nobene obveznosti javne službe. Družba je namreč v skladu s takrat veljavnimi pravili zaprosila za letno obnovo koncesijskih storitev, tako da noben koncesijski akt ni vključeval enostranske naložitve obveznosti javne službe. Poleg tega je regija večkrat zaprosila družbo CSTP za dokumentarno gradivo glede aktov ali pogodb o naložitvi obveznosti javne službe, da bi izvršila sodbo, vendar se po njenih navedbah družba na te prošnje ni nikoli odzvala. Družba CSTP prav tako ni predložila dokazov, da je regijo zaprosila za spremembo pogojev iz koncesijskih pogodb, kar zadeva proge, vozni red in tarife, ali da je regija take prošnje, če so bile sploh poslane, zavrnila. Kar zadeva omejitev tarif, je regija ugotovila, da so tarife, naložene s koncesijskimi pogodbami, izhajale iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki jo uporabljajo vse družbe, ki delujejo v istem sektorju. |
| --- | --- |

(34)

Nato je ponovno poudarila, da v obravnavanem obdobju družbi CSTP niso bile enostransko naložene nobene obveznosti javne službe. Družba je namreč v skladu s takrat veljavnimi pravili zaprosila za letno obnovo koncesijskih storitev, tako da noben koncesijski akt ni vključeval enostranske naložitve obveznosti javne službe. Poleg tega je regija večkrat zaprosila družbo CSTP za dokumentarno gradivo glede aktov ali pogodb o naložitvi obveznosti javne službe, da bi izvršila sodbo, vendar se po njenih navedbah družba na te prošnje ni nikoli odzvala. Družba CSTP prav tako ni predložila dokazov, da je regijo zaprosila za spremembo pogojev iz koncesijskih pogodb, kar zadeva proge, vozni red in tarife, ali da je regija take prošnje, če so bile sploh poslane, zavrnila. Kar zadeva omejitev tarif, je regija ugotovila, da so tarife, naložene s koncesijskimi pogodbami, izhajale iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki jo uporabljajo vse družbe, ki delujejo v istem sektorju.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (35) | Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba CSTP, tj. upravičenka do ukrepa. Slednja se v svojih navedbah ni strinjala s prehodnimi stališči Komisije v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(35)

Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba CSTP, tj. upravičenka do ukrepa. Slednja se v svojih navedbah ni strinjala s prehodnimi stališči Komisije v sklepu o začetku postopka.

| (36) | Prvič, družba CSTP je trdila, da ji je regija v obravnavanem obdobju enostransko naložila obveznosti javne službe. Da bi podprla svojo trditev, je navedla, da te obveznosti javne službe niso bile določene v dokumentu o dodelitvi koncesije, saj ta dokument ni obstajal, temveč so izhajale izključno iz internih aktov regije, v katerih sta bila organizacija podjetja in nadomestilo vnaprej določena na podlagi mehanizma za „standardne stroške“. Družba CSTP je pojasnila, da je Italija uredila obveznosti javne službe z zakonom št. 151/81, regionalnim zakonom št. 16/83, členom 4 zakona št. 59/97 in zakonodajnim odlokom št. 422/97. Regija je obveznosti javne službe družbi CSTP naložila s koncesijskim aktom leta 1972/1973, te obveznosti pa so bile obnovljene vsako leto do leta 2003. Dejstvo, da so bile družbi CSTP v obravnavanem obdobju naložene obveznosti javne službe, kot so tarifne obveznosti ter obveznosti v zvezi s progami, voznim redom in postajališči, naj bi bilo razvidno iz:






  — | „premostitvene pogodbe o opravljanju storitev“, ki sta jo družba CSTP in regija podpisali za leto 2003 v skladu s členom 46 regionalnega zakona št. 3/02 ter s katero so se obstoječe koncesije razveljavile in nadomestile, |
| --- | --- | --- |

(36)

Prvič, družba CSTP je trdila, da ji je regija v obravnavanem obdobju enostransko naložila obveznosti javne službe. Da bi podprla svojo trditev, je navedla, da te obveznosti javne službe niso bile določene v dokumentu o dodelitvi koncesije, saj ta dokument ni obstajal, temveč so izhajale izključno iz internih aktov regije, v katerih sta bila organizacija podjetja in nadomestilo vnaprej določena na podlagi mehanizma za „standardne stroške“. Družba CSTP je pojasnila, da je Italija uredila obveznosti javne službe z zakonom št. 151/81, regionalnim zakonom št. 16/83, členom 4 zakona št. 59/97 in zakonodajnim odlokom št. 422/97. Regija je obveznosti javne službe družbi CSTP naložila s koncesijskim aktom leta 1972/1973, te obveznosti pa so bile obnovljene vsako leto do leta 2003. Dejstvo, da so bile družbi CSTP v obravnavanem obdobju naložene obveznosti javne službe, kot so tarifne obveznosti ter obveznosti v zvezi s progami, voznim redom in postajališči, naj bi bilo razvidno iz:

—

„premostitvene pogodbe o opravljanju storitev“, ki sta jo družba CSTP in regija podpisali za leto 2003 v skladu s členom 46 regionalnega zakona št. 3/02 ter s katero so se obstoječe koncesije razveljavile in nadomestile,

| — | sklepa regionalne vlade (delibera della Giunta Regionale) št. 4873 z dne 30. decembra 1999, s katerim je družba CSTP lahko spremenila nekatere proge na lastno zahtevo in na zahtevo drugih pobudnikov, |
| --- | --- |

—

sklepa regionalne vlade (delibera della Giunta Regionale) št. 4873 z dne 30. decembra 1999, s katerim je družba CSTP lahko spremenila nekatere proge na lastno zahtevo in na zahtevo drugih pobudnikov,

| — | sklepa regionalne vlade št. 327 z dne 4. maja 2000, s katerim se je podaljšalo trajanje začasne prepovedi zvišanja cen sezonskih vozovnic za storitve avtobusnega prevoza v regiji, |
| --- | --- |

—

sklepa regionalne vlade št. 327 z dne 4. maja 2000, s katerim se je podaljšalo trajanje začasne prepovedi zvišanja cen sezonskih vozovnic za storitve avtobusnega prevoza v regiji,

| — | obvestila št. 5171/2000 o razlikovanju med načinom izračuna tarife za navadne sezonske vozovnice in sezonske vozovnice za „delavske linije“ (linee operaie), |
| --- | --- |

—

obvestila št. 5171/2000 o razlikovanju med načinom izračuna tarife za navadne sezonske vozovnice in sezonske vozovnice za „delavske linije“ (linee operaie),

| — | odloka regionalnega svetnika za prevoz (Assessore dei Trasporti) št. 1609/2001 o prehodu z lire na euro, s katerim so bili izvajalci storitev opozorjeni, da je kakršno koli zvišanje tarif prepovedano in da ta prepoved pomeni „koncesijsko/pogodbeno obveznost“. |
| --- | --- |

—

odloka regionalnega svetnika za prevoz (Assessore dei Trasporti) št. 1609/2001 o prehodu z lire na euro, s katerim so bili izvajalci storitev opozorjeni, da je kakršno koli zvišanje tarif prepovedano in da ta prepoved pomeni „koncesijsko/pogodbeno obveznost“.

| (37) | Poleg tega je družba CSTP trdila, da je regija večkrat znižala standardne stroške ter jih neenakomerno uporabila za različne proge in koncesije, zaradi česar so se nekateri izvajalci odločili ukiniti določene avtobusne proge, ki so stalno ustvarjale izgubo. Regija naj bi v odgovor na to izjavila, da so izvajalci na podlagi obveznosti javne službe dolžni upravljati proge in da bodo zoper izvajalce, ki bi dejansko ukinili proge, sprejeti pravni ukrepi zaradi prekinitve javne službe. Po navedbah družbe CSTP to dokazuje, da so ji bile naložene obveznosti javne službe. Vendar družba CSTP ni predložila dokazov, ki bi podprli to trditev. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega je družba CSTP trdila, da je regija večkrat znižala standardne stroške ter jih neenakomerno uporabila za različne proge in koncesije, zaradi česar so se nekateri izvajalci odločili ukiniti določene avtobusne proge, ki so stalno ustvarjale izgubo. Regija naj bi v odgovor na to izjavila, da so izvajalci na podlagi obveznosti javne službe dolžni upravljati proge in da bodo zoper izvajalce, ki bi dejansko ukinili proge, sprejeti pravni ukrepi zaradi prekinitve javne službe. Po navedbah družbe CSTP to dokazuje, da so ji bile naložene obveznosti javne službe. Vendar družba CSTP ni predložila dokazov, ki bi podprli to trditev.

| (38) | Drugič, družba CSTP je trdila, da je delovala izključno kot izvajalec storitev lokalnega javnega prevoza in da ni opravljala nobenih drugih poslovnih dejavnosti, zaradi česar ni bila dolžna voditi ločenih računovodskih izkazov. Pojasnila je, da so veljavna pravila zahtevala le, da se računovodski podatki o storitvi javnega prevoza, ki se upravlja na podlagi obveznosti javne službe, predložijo ločeno od podatkov o kakršni koli drugi poslovni dejavnosti, pri čemer niso zahtevala nobene nadaljnje razčlenitve računovodskih izkazov, ki bi ločeno prikazovala stroške in prihodke za vsako zadevno progo. Družba CSTP je popolnoma javna družba, katere poslovni cilj v obravnavanem obdobju je bil in je še naprej opravljati storitve javnega prevoza na podlagi obveznosti javne službe. Posledično so njeni računovodski izkazi vsebovali le podatke o dejavnostih v zvezi z obveznostmi javne službe, in sicer iz očitnega in bistvenega razloga, tj. da družba v zadevnem obdobju z izjemo storitev oddajanja, ki jih je opravljala leta 1998 in ki so v njenih računovodskih izkazih prikazane ločeno, ni opravljala nobene druge oblike poslovne dejavnosti. Družba CSTP je dodala, da regija ni nikoli podvomila v zanesljivost računovodskih podatkov ter da jih je pravilno uporabila kot podlago za izračun in izplačilo letnih prispevkov. |
| --- | --- |

(38)

Drugič, družba CSTP je trdila, da je delovala izključno kot izvajalec storitev lokalnega javnega prevoza in da ni opravljala nobenih drugih poslovnih dejavnosti, zaradi česar ni bila dolžna voditi ločenih računovodskih izkazov. Pojasnila je, da so veljavna pravila zahtevala le, da se računovodski podatki o storitvi javnega prevoza, ki se upravlja na podlagi obveznosti javne službe, predložijo ločeno od podatkov o kakršni koli drugi poslovni dejavnosti, pri čemer niso zahtevala nobene nadaljnje razčlenitve računovodskih izkazov, ki bi ločeno prikazovala stroške in prihodke za vsako zadevno progo. Družba CSTP je popolnoma javna družba, katere poslovni cilj v obravnavanem obdobju je bil in je še naprej opravljati storitve javnega prevoza na podlagi obveznosti javne službe. Posledično so njeni računovodski izkazi vsebovali le podatke o dejavnostih v zvezi z obveznostmi javne službe, in sicer iz očitnega in bistvenega razloga, tj. da družba v zadevnem obdobju z izjemo storitev oddajanja, ki jih je opravljala leta 1998 in ki so v njenih računovodskih izkazih prikazane ločeno, ni opravljala nobene druge oblike poslovne dejavnosti. Družba CSTP je dodala, da regija ni nikoli podvomila v zanesljivost računovodskih podatkov ter da jih je pravilno uporabila kot podlago za izračun in izplačilo letnih prispevkov.

| (39) | Tretjič, družba CSTP je po tem, ko je opozorila na končno nacionalno odločbo sodišča Consiglio di Stato, izpodbijala tri argumente, ki jih je predložila regija:






  — | izračun ni bil podprt z ločenimi poslovodnimi računovodskimi izkazi s strani stroškovnih centrov, da bi se razlikovale dejavnosti v okviru obveznosti javne službe, |
| --- | --- | --- |

(39)

Tretjič, družba CSTP je po tem, ko je opozorila na končno nacionalno odločbo sodišča Consiglio di Stato, izpodbijala tri argumente, ki jih je predložila regija:

—

izračun ni bil podprt z ločenimi poslovodnimi računovodskimi izkazi s strani stroškovnih centrov, da bi se razlikovale dejavnosti v okviru obveznosti javne službe,

| — | ob odsotnosti računovodskih podatkov, ki bi omogočali opredelitev posameznih elementov, ki bi jih bilo treba izračunati v skladu s členoma 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, je bil izračun izveden po induktivni metodi, ki jo je regija označila za „težko razumljivo in neobičajno“, |
| --- | --- |

—

ob odsotnosti računovodskih podatkov, ki bi omogočali opredelitev posameznih elementov, ki bi jih bilo treba izračunati v skladu s členoma 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, je bil izračun izveden po induktivni metodi, ki jo je regija označila za „težko razumljivo in neobičajno“,

| — | pri izračunu se ni upoštevalo dejstvo, da upravljanje s strani družbe CSTP ni temeljilo na merilih učinkovitosti, ki jih zahteva člen 12 Uredbe (EGS) št. 1191/69, kot je razvidno iz primerjave med podatki o njeni dejavnosti in podatki, ki se nanašajo na drugega izvajalca storitev lokalnega prevoza, tj. družbo SITA SpA. |
| --- | --- |

—

pri izračunu se ni upoštevalo dejstvo, da upravljanje s strani družbe CSTP ni temeljilo na merilih učinkovitosti, ki jih zahteva člen 12 Uredbe (EGS) št. 1191/69, kot je razvidno iz primerjave med podatki o njeni dejavnosti in podatki, ki se nanašajo na drugega izvajalca storitev lokalnega prevoza, tj. družbo SITA SpA.

| (40) | Družba CSTP je menila, da računovodskih dokumentov, ki jih je predložila, ni bilo mogoče šteti za nezadostne za podporo zahtevka za nadomestilo zgolj zato, ker so jih sestavljali letni računovodski izkazi in „obrazci E“ (9) ter ker jim niso bili priloženi celoviti izvodi temeljnih računovodskih in upravnih vknjižb (računovodski register, poslovne knjige, izdani in prejeti računi, računi vozovnic itd.). Po navedbah družbe CSTP bi bilo ta argument preprosto izpodbijati z dejstvom, da je regija v preteklosti enake podatke sprejela in jih obravnavala kot zanesljive. Poleg tega je zahteva po hrambi celovite računovodske in upravne dokumentacije za zadevno obdobje prenehala veljati, zato je zdaj objektivno težko zahtevati izvode. Zato je povsem primerno, da se znesek dolgovanega nadomestila izračuna na podlagi induktivnega pristopa, kot ga je določilo sodišče Consiglio di Stato. Poleg tega so bili računovodski izkazi ustrezno potrjeni, njihova pravilnost in verodostojnost pa se ni nikoli izpodbijala. Jasno je torej, da so bili računovodski izkazi, ki jih je predložila družba CSTP, zadostni za izračun nadomestila ob popolnem upoštevanju zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(40)

Družba CSTP je menila, da računovodskih dokumentov, ki jih je predložila, ni bilo mogoče šteti za nezadostne za podporo zahtevka za nadomestilo zgolj zato, ker so jih sestavljali letni računovodski izkazi in „obrazci E“ (9) ter ker jim niso bili priloženi celoviti izvodi temeljnih računovodskih in upravnih vknjižb (računovodski register, poslovne knjige, izdani in prejeti računi, računi vozovnic itd.). Po navedbah družbe CSTP bi bilo ta argument preprosto izpodbijati z dejstvom, da je regija v preteklosti enake podatke sprejela in jih obravnavala kot zanesljive. Poleg tega je zahteva po hrambi celovite računovodske in upravne dokumentacije za zadevno obdobje prenehala veljati, zato je zdaj objektivno težko zahtevati izvode. Zato je povsem primerno, da se znesek dolgovanega nadomestila izračuna na podlagi induktivnega pristopa, kot ga je določilo sodišče Consiglio di Stato. Poleg tega so bili računovodski izkazi ustrezno potrjeni, njihova pravilnost in verodostojnost pa se ni nikoli izpodbijala. Jasno je torej, da so bili računovodski izkazi, ki jih je predložila družba CSTP, zadostni za izračun nadomestila ob popolnem upoštevanju zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (41) | Kar zadeva pravilnost metode za izračun in njeno skladnost s pravom Unije, je družba CSTP menila, da bi morala prejeti nadomestilo za izgubo, ki jo je utrpela v smislu razlike med nižjimi prihodki in višjimi stroški ter je bila posledica njenih obveznosti javne službe. Družba CSTP je za določitev vrednosti nižjih prihodkov na podlagi zanesljivih podatkov najprej upoštevala dejanske letne prihodke iz poslovanja, ki so bili zmnožek dejanskega števila prevoznih merskih enot in uvedene tarife. Nato je določila znesek, ki ga je bilo treba odšteti v skladu s pravili Unije, ob upoštevanju prihodkov, potrebnih za izravnavo dejanskih stroškov, zabeleženih v letnih računovodskih izkazih. Višina letnih prihodkov iz poslovanja ustreza dejanskim prihodkom družbe iz dejavnosti, ki jo je opravljala na podlagi tarifne obveznosti in je njena edina dejavnost. Višina prihodkov se vzame iz letnih računovodskih izkazov družbe CSTP in obrazcev E, ki so bili vsako leto poslani regiji, ki ni nikoli podvomila v njihovo zanesljivost. Zato v bistvu ni potrebno, da se navedeni zneski razčlenijo na sestavne dele. Kar zadeva znesek, ki ga je bilo treba odšteti, je družba CSTP trdila, da je uporabila merilo, ki je bilo v celoti v skladu z navodili iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 in je dopuščalo uporabo tarife, ki bi jo družba uporabila, če bi poslovala na komercialni osnovi, pri čemer je morala ta tarifa kriti dejansko nastale stroške. Kar zadeva razliko med stroški, ki bi jih družba CSTP imela, če bi uporabila najugodnejšo obstoječo tarifo ali poslovala na komercialni osnovi, in dejansko nastalimi stroški, je menila, da je njen izračun v celoti v skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, saj je zajemal nižje stroške, ki jih je imela zaradi obveznosti javne službe in prispevkov, ki jih je prejela od regije za kritje stroškov poslovanja. Poleg tega je družba CSTP poudarila, da člena 10 in 11 navedene uredbe določata pravico družb javnega prevoza, za katere veljajo obveznosti javne službe, do nadomestila za vse negativne finančne vplive, ki izhajajo iz njihovih obveznosti. |
| --- | --- |

(41)

Kar zadeva pravilnost metode za izračun in njeno skladnost s pravom Unije, je družba CSTP menila, da bi morala prejeti nadomestilo za izgubo, ki jo je utrpela v smislu razlike med nižjimi prihodki in višjimi stroški ter je bila posledica njenih obveznosti javne službe. Družba CSTP je za določitev vrednosti nižjih prihodkov na podlagi zanesljivih podatkov najprej upoštevala dejanske letne prihodke iz poslovanja, ki so bili zmnožek dejanskega števila prevoznih merskih enot in uvedene tarife. Nato je določila znesek, ki ga je bilo treba odšteti v skladu s pravili Unije, ob upoštevanju prihodkov, potrebnih za izravnavo dejanskih stroškov, zabeleženih v letnih računovodskih izkazih. Višina letnih prihodkov iz poslovanja ustreza dejanskim prihodkom družbe iz dejavnosti, ki jo je opravljala na podlagi tarifne obveznosti in je njena edina dejavnost. Višina prihodkov se vzame iz letnih računovodskih izkazov družbe CSTP in obrazcev E, ki so bili vsako leto poslani regiji, ki ni nikoli podvomila v njihovo zanesljivost. Zato v bistvu ni potrebno, da se navedeni zneski razčlenijo na sestavne dele. Kar zadeva znesek, ki ga je bilo treba odšteti, je družba CSTP trdila, da je uporabila merilo, ki je bilo v celoti v skladu z navodili iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 in je dopuščalo uporabo tarife, ki bi jo družba uporabila, če bi poslovala na komercialni osnovi, pri čemer je morala ta tarifa kriti dejansko nastale stroške. Kar zadeva razliko med stroški, ki bi jih družba CSTP imela, če bi uporabila najugodnejšo obstoječo tarifo ali poslovala na komercialni osnovi, in dejansko nastalimi stroški, je menila, da je njen izračun v celoti v skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, saj je zajemal nižje stroške, ki jih je imela zaradi obveznosti javne službe in prispevkov, ki jih je prejela od regije za kritje stroškov poslovanja. Poleg tega je družba CSTP poudarila, da člena 10 in 11 navedene uredbe določata pravico družb javnega prevoza, za katere veljajo obveznosti javne službe, do nadomestila za vse negativne finančne vplive, ki izhajajo iz njihovih obveznosti.

| (42) | Kar zadeva oceno državne pomoči iz sklepa o začetku postopka, je družba CSTP trdila, da italijanski trg javnega prevoza v zadevnem obdobju ni bil odprt konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah. Zato je družba CSTP sklenila, da ni učinka na trgovino ali izkrivljanja konkurence. Glede na sedanjo organizacijo storitve lokalnega javnega prevoza na podlagi enostranskih, izključnih koncesij za nekatere proge prav tako ni verjetno, da bi nadomestilo izkrivljalo konkurenco. Poleg tega se je koncesionarka strinjala s standardnimi stroški/km, ki jih je določila regija, pa tudi z vsemi drugimi obveznostmi javne službe, zato ni bilo nobene prednosti. Morebitne razlike v prevoznih dejavnostih družbe vplivajo na obveznosti upravljanja in izvajanja prevoza, ne pa tudi na tarifno obveznost. Zato je družba CSTP menila, da v tem primeru niso bili izpolnjeni vsaj trije pogoji, ki jih je Sodišče določilo za opredelitev državne pomoči. |
| --- | --- |

(42)

Kar zadeva oceno državne pomoči iz sklepa o začetku postopka, je družba CSTP trdila, da italijanski trg javnega prevoza v zadevnem obdobju ni bil odprt konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah. Zato je družba CSTP sklenila, da ni učinka na trgovino ali izkrivljanja konkurence. Glede na sedanjo organizacijo storitve lokalnega javnega prevoza na podlagi enostranskih, izključnih koncesij za nekatere proge prav tako ni verjetno, da bi nadomestilo izkrivljalo konkurenco. Poleg tega se je koncesionarka strinjala s standardnimi stroški/km, ki jih je določila regija, pa tudi z vsemi drugimi obveznostmi javne službe, zato ni bilo nobene prednosti. Morebitne razlike v prevoznih dejavnostih družbe vplivajo na obveznosti upravljanja in izvajanja prevoza, ne pa tudi na tarifno obveznost. Zato je družba CSTP menila, da v tem primeru niso bili izpolnjeni vsaj trije pogoji, ki jih je Sodišče določilo za opredelitev državne pomoči.

| (43) | Družba CSTP meni, da se združljivost nadomestila ne bi smela oceniti glede na določbe Pogodbe v zvezi z državno pomočjo, temveč glede na Uredbo (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(43)

Družba CSTP meni, da se združljivost nadomestila ne bi smela oceniti glede na določbe Pogodbe v zvezi z državno pomočjo, temveč glede na Uredbo (EGS) št. 1191/69.

| (44) | Kar zadeva izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, je družba CSTP menila, da je bilo plačilo, dodeljeno kot nadomestilo, izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, saj je regija tarifno obveznost naložila enostransko, zneski pa ne pomenijo obveznosti javne službe na podlagi pogodbe o opravljanju storitev, temveč izhajajo iz pravilne uporabe izračuna v skladu s členom 11 navedene uredbe v okviru koncesije. |
| --- | --- |

(44)

Kar zadeva izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, je družba CSTP menila, da je bilo plačilo, dodeljeno kot nadomestilo, izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, saj je regija tarifno obveznost naložila enostransko, zneski pa ne pomenijo obveznosti javne službe na podlagi pogodbe o opravljanju storitev, temveč izhajajo iz pravilne uporabe izračuna v skladu s členom 11 navedene uredbe v okviru koncesije.

5.   PRIPOMBE ITALIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (45) | Italijanski organi na pripombe družbe CSTP niso predložili nobene pripombe. |
| --- | --- |

(45)

Italijanski organi na pripombe družbe CSTP niso predložili nobene pripombe.

6.   OCENA POMOČI

6.1   OBSTOJ POMOČI

| (46) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (47) | Da bi se torej podporni ukrep štel za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, mora kumulativno izpolnjevati vse naslednje pogoje:






  — | dodeliti ga mora država ali pa mora biti zagotovljen iz državnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(47)

Da bi se torej podporni ukrep štel za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, mora kumulativno izpolnjevati vse naslednje pogoje:

—

dodeliti ga mora država ali pa mora biti zagotovljen iz državnih sredstev,

| — | zagotavljati mora selektivno prednost z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, |
| --- | --- |

—

zagotavljati mora selektivno prednost z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga,

| — | izkrivljati mora konkurenco ali groziti z njenim izkrivljanjem, |
| --- | --- |

—

izkrivljati mora konkurenco ali groziti z njenim izkrivljanjem,

| — | vplivati mora na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

vplivati mora na trgovino med državami članicami.

6.1.1   Državna sredstva in odgovornost

| (48) | Komisija ugotavlja, da sodba sodišča Consiglio di Stato od regije zahteva, da družbi CSTP plača dodatno nadomestilo za opravljanje storitev linijskega avtobusnega prevoza v obravnavanem obdobju na progah, ki so v pristojnosti regije. Strokovnjaka, ki ju je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, sta izračunala, da je družba CSTP zaradi domnevno naloženih tarifnih obveznosti imela gospodarsko izgubo v obliki nezadostnega nadomestila le leta 1998, in sicer v višini 4 9 51  838 EUR. Regija je 21. decembra 2012 plačala ta znesek družbi CSTP, da bi izvršila zadevno sodbo. |
| --- | --- |

(48)

Komisija ugotavlja, da sodba sodišča Consiglio di Stato od regije zahteva, da družbi CSTP plača dodatno nadomestilo za opravljanje storitev linijskega avtobusnega prevoza v obravnavanem obdobju na progah, ki so v pristojnosti regije. Strokovnjaka, ki ju je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, sta izračunala, da je družba CSTP zaradi domnevno naloženih tarifnih obveznosti imela gospodarsko izgubo v obliki nezadostnega nadomestila le leta 1998, in sicer v višini 4 9 51  838 EUR. Regija je 21. decembra 2012 plačala ta znesek družbi CSTP, da bi izvršila zadevno sodbo.

| (49) | Dejstvo, da je nacionalno sodišče od regije zahtevalo, da plača nadomestilo podjetju, ne pomeni, da pomoči ni mogoče pripisati regiji, ki izvršuje zadevno sodbo, saj se domača sodišča zadevne države štejejo za njene organe in so torej obvezana k lojalnemu sodelovanju (10). |
| --- | --- |

(49)

Dejstvo, da je nacionalno sodišče od regije zahtevalo, da plača nadomestilo podjetju, ne pomeni, da pomoči ni mogoče pripisati regiji, ki izvršuje zadevno sodbo, saj se domača sodišča zadevne države štejejo za njene organe in so torej obvezana k lojalnemu sodelovanju (10).

| (50) | Ukrep je torej mogoče pripisati državi, sredstva, iz katerih je bilo zadevno nadomestilo plačano, pa so državna sredstva. |
| --- | --- |

(50)

Ukrep je torej mogoče pripisati državi, sredstva, iz katerih je bilo zadevno nadomestilo plačano, pa so državna sredstva.

6.1.2   Selektivna gospodarska prednost

| (51) | Komisija za začetek poudarja, da družba CSTP opravlja gospodarsko dejavnost, tj. prevoz potnikov za plačilo. Zato bi jo bilo treba šteti za „podjetje“ v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(51)

Komisija za začetek poudarja, da družba CSTP opravlja gospodarsko dejavnost, tj. prevoz potnikov za plačilo. Zato bi jo bilo treba šteti za „podjetje“ v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (52) | Dodelitev ukrepa bi bilo treba prav tako šteti za selektivno, saj koristi le družbi CSTP. |
| --- | --- |

(52)

Dodelitev ukrepa bi bilo treba prav tako šteti za selektivno, saj koristi le družbi CSTP.

| (53) | Kar zadeva zagotavljanje gospodarske prednosti, iz sodbe v zadevi Altmark izhaja, da nadomestilo, ki ga je zadevnim podjetjem dodelila država ali ki jim je bilo zagotovljeno iz državnih sredstev za opravljanje naloženih obveznosti javne službe, ne daje take prednosti zadevnim podjetjem in se torej ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji (11):






  — | prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa so jasno opredeljene, |
| --- | --- | --- |

(53)

Kar zadeva zagotavljanje gospodarske prednosti, iz sodbe v zadevi Altmark izhaja, da nadomestilo, ki ga je zadevnim podjetjem dodelila država ali ki jim je bilo zagotovljeno iz državnih sredstev za opravljanje naloženih obveznosti javne službe, ne daje take prednosti zadevnim podjetjem in se torej ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji (11):

—

prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa so jasno opredeljene,

| — | drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, so bila določena vnaprej ter objektivno in pregledno, |
| --- | --- |

—

drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, so bila določena vnaprej ter objektivno in pregledno,

| — | tretjič, nadomestilo ne presega tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti, |
| --- | --- |

—

tretjič, nadomestilo ne presega tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti,

| — | četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti. |
| --- | --- |

—

četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti.

| (54) | V skladu s sodbo v zadevi Altmark morajo biti kumulativno izpolnjeni vsi štirje pogoji, da se izključi prisotnost gospodarske prednosti, kadar se nadomestilo dodeli zadevnim podjetjem za opravljanje naloženih obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s sodbo v zadevi Altmark morajo biti kumulativno izpolnjeni vsi štirje pogoji, da se izključi prisotnost gospodarske prednosti, kadar se nadomestilo dodeli zadevnim podjetjem za opravljanje naloženih obveznosti javne službe.

| (55) | Komisija najprej poudarja, da ji niti italijanski organi niti družba CSTP niso predložili nobenega akta o pooblastitvi, ki bi se nanašal na obravnavano obdobje, in da družba CSTP ni mogla jasno opredeliti obveznosti, ki jih je morala izpolnjevati in ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe, kot je podrobneje pojasnjeno v pododdelku (i) oddelka 6.2. |
| --- | --- |

(55)

Komisija najprej poudarja, da ji niti italijanski organi niti družba CSTP niso predložili nobenega akta o pooblastitvi, ki bi se nanašal na obravnavano obdobje, in da družba CSTP ni mogla jasno opredeliti obveznosti, ki jih je morala izpolnjevati in ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe, kot je podrobneje pojasnjeno v pododdelku (i) oddelka 6.2.

| (56) | Drugič, Komisija ugotavlja, da nadomestilo, dodeljeno s sodbo sodišča Consiglio di Stato, zaradi odsotnosti potrebnih in zanesljivih podatkov temelji izključno na naknadnem izračunu po „induktivni metodi“. Zato je sklenila, da parametri, na podlagi katerih sta strokovnjaka, ki ju je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, izračunala domnevno nezadostno nadomestilo, niso bila določena vnaprej, zaradi česar se zdi, da drugi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark v zvezi z nepriglašenim ukrepom ni bil izpolnjen. |
| --- | --- |

(56)

Drugič, Komisija ugotavlja, da nadomestilo, dodeljeno s sodbo sodišča Consiglio di Stato, zaradi odsotnosti potrebnih in zanesljivih podatkov temelji izključno na naknadnem izračunu po „induktivni metodi“. Zato je sklenila, da parametri, na podlagi katerih sta strokovnjaka, ki ju je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, izračunala domnevno nezadostno nadomestilo, niso bila določena vnaprej, zaradi česar se zdi, da drugi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark v zvezi z nepriglašenim ukrepom ni bil izpolnjen.

| (57) | Glede na kumulativno naravo pogojev iz sodbe v zadevi Altmark Komisiji ni treba proučiti, ali sta v tem primeru izpolnjena preostala pogoja iz navedene sodbe. Na podlagi tega plačilo dodatnega nadomestila družbi CSTP za storitve, opravljene v obravnavanem obdobju, daje slednji selektivno gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(57)

Glede na kumulativno naravo pogojev iz sodbe v zadevi Altmark Komisiji ni treba proučiti, ali sta v tem primeru izpolnjena preostala pogoja iz navedene sodbe. Na podlagi tega plačilo dodatnega nadomestila družbi CSTP za storitve, opravljene v obravnavanem obdobju, daje slednji selektivno gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.1.3   Izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami

| (58) | Družba CSTP je v svojih pripombah trdila, da italijanski trg javnega prevoza v obravnavanem obdobju ni bil odprt konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, tako da sporni ukrep ni mogel vplivati na trgovino med državami članicami ali izkrivljati konkurence. |
| --- | --- |

(58)

Družba CSTP je v svojih pripombah trdila, da italijanski trg javnega prevoza v obravnavanem obdobju ni bil odprt konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, tako da sporni ukrep ni mogel vplivati na trgovino med državami članicami ali izkrivljati konkurence.

| (59) | Komisija najprej poudarja, da je bil sporni ukrep izveden 21. decembra 2012, tj. dolgo po odprtju italijanskega trga javnega potniškega prevoza za konkurenco. Ker so se takrat pojavili učinki obravnavanega ukrepa na trg, je treba tudi za takrat oceniti, ali bi lahko izkrivljal konkurenco ali vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(59)

Komisija najprej poudarja, da je bil sporni ukrep izveden 21. decembra 2012, tj. dolgo po odprtju italijanskega trga javnega potniškega prevoza za konkurenco. Ker so se takrat pojavili učinki obravnavanega ukrepa na trg, je treba tudi za takrat oceniti, ali bi lahko izkrivljal konkurenco ali vplival na trgovino med državami članicami.

| (60) | Komisija v vsakem primeru nadalje poudarja, da je, kot je ugotovljeno v sodbi v zadevi Altmark, od leta 1995 več držav članic odprlo nekatere trge prevoza konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, tako da je takrat več podjetij že ponujalo storitve rednega linijskega mestnega in primestnega ter regionalnega prevoza v državah članicah, ki niso njihova država članica izvora. |
| --- | --- |

(60)

Komisija v vsakem primeru nadalje poudarja, da je, kot je ugotovljeno v sodbi v zadevi Altmark, od leta 1995 več držav članic odprlo nekatere trge prevoza konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, tako da je takrat več podjetij že ponujalo storitve rednega linijskega mestnega in primestnega ter regionalnega prevoza v državah članicah, ki niso njihova država članica izvora.

| (61) | Zato bi bilo treba šteti, da lahko vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi CSTP, izkrivlja konkurenco za opravljanje storitev avtobusnega potniškega prevoza in vpliva na trgovino med državami članicami tako, da zmanjšuje sposobnost prevoznih podjetij s sedežem v drugih državah članicah, da opravljajo storitve Italiji, in krepi položaj družbe CSTP na trgu, saj ji znižuje stroške, ki jo sicer bremenijo v okviru izvajanja tekočih poslov ali splošnih dejavnosti (12). |
| --- | --- |

(61)

Zato bi bilo treba šteti, da lahko vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi CSTP, izkrivlja konkurenco za opravljanje storitev avtobusnega potniškega prevoza in vpliva na trgovino med državami članicami tako, da zmanjšuje sposobnost prevoznih podjetij s sedežem v drugih državah članicah, da opravljajo storitve Italiji, in krepi položaj družbe CSTP na trgu, saj ji znižuje stroške, ki jo sicer bremenijo v okviru izvajanja tekočih poslov ali splošnih dejavnosti (12).

| (62) | Komisija prav tako ugotavlja, da družba CSTP deluje tudi na drugih trgih, tj. na trgih storitev oddajanja, čeprav jih je po njenem mnenju opravljala le leta 1998, in tako na teh trgih konkurira drugim družbam v Uniji. Vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi CSTP, bi zagotovo izkrivilo konkurenco, vplivalo pa bi tudi na trgovino med državami članicami na teh trgih. |
| --- | --- |

(62)

Komisija prav tako ugotavlja, da družba CSTP deluje tudi na drugih trgih, tj. na trgih storitev oddajanja, čeprav jih je po njenem mnenju opravljala le leta 1998, in tako na teh trgih konkurira drugim družbam v Uniji. Vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi CSTP, bi zagotovo izkrivilo konkurenco, vplivalo pa bi tudi na trgovino med državami članicami na teh trgih.

| (63) | Na podlagi tega je Komisija sklenila, da ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi tega je Komisija sklenila, da ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

6.1.4   Sklepna ugotovitev

| (64) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da nepriglašeni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(64)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da nepriglašeni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.2   IZVZETJE IZ OBVEZNOSTI PRIGLASITVE V SKLADU Z UREDBO (EGS) ŠT. 1191/69

| (65) | Po navedbah družbe CSTP je bilo plačilo, dodeljeno kot nadomestilo, izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, saj ji je regija tarifno obveznost naložila enostransko, zneski pa ne pomenijo obveznosti javne službe na podlagi pogodbe o opravljanju storitev, temveč izhajajo iz pravilne uporabe izračuna v skladu s členom 11 navedene uredbe v okviru koncesije. Družba CSTP je priznala, da te obveznosti javne službe niso bile določene v dokumentu o dodelitvi koncesije, saj slednji ne vsebuje nobenih omemb v zvezi z njimi, temveč so izhajale izključno iz internih aktov regije. |
| --- | --- |

(65)

Po navedbah družbe CSTP je bilo plačilo, dodeljeno kot nadomestilo, izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, saj ji je regija tarifno obveznost naložila enostransko, zneski pa ne pomenijo obveznosti javne službe na podlagi pogodbe o opravljanju storitev, temveč izhajajo iz pravilne uporabe izračuna v skladu s členom 11 navedene uredbe v okviru koncesije. Družba CSTP je priznala, da te obveznosti javne službe niso bile določene v dokumentu o dodelitvi koncesije, saj slednji ne vsebuje nobenih omemb v zvezi z njimi, temveč so izhajale izključno iz internih aktov regije.

| (66) | V skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je nadomestilo, ki se izplača po tej uredbi, izvzeto iz postopka predhodnega obveščanja, določenega v členu 108(3) Pogodbe, in s tem tudi iz obveznosti predhodne priglasitve. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je nadomestilo, ki se izplača po tej uredbi, izvzeto iz postopka predhodnega obveščanja, določenega v členu 108(3) Pogodbe, in s tem tudi iz obveznosti predhodne priglasitve.

| (67) | Vendar je treba v skladu s sodbo v zadevi Combus pojem „nadomestila za opravljanje javne službe“ v smislu navedene določbe (člen 17(2)) razlagati zelo ozko (13). Izvzetje iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 zajema le nadomestilo za opravljanje obveznosti javne službe iz člena 2 navedene uredbe, ki so bile enostransko naložene podjetju, to nadomestilo pa se izračuna po metodi, opisani v členih od 10 do 13 navedene uredbe (enotni postopek za plačilo nadomestila); izvzetje ne velja za nadomestilo, plačano v okviru pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 14 navedene uredbe. Nadomestilo, ki je plačano v skladu s pogodbo o izvajanju javne službe, kot je opredeljena v členu 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, in vključuje državno pomoč, je treba priglasiti Komisiji, preden začne veljati. V nasprotnem primeru se bo navedeno nadomestilo štelo za nezakonito izvedeno pomoč v skladu s členom 108 Pogodbe. |
| --- | --- |

(67)

Vendar je treba v skladu s sodbo v zadevi Combus pojem „nadomestila za opravljanje javne službe“ v smislu navedene določbe (člen 17(2)) razlagati zelo ozko (13). Izvzetje iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 zajema le nadomestilo za opravljanje obveznosti javne službe iz člena 2 navedene uredbe, ki so bile enostransko naložene podjetju, to nadomestilo pa se izračuna po metodi, opisani v členih od 10 do 13 navedene uredbe (enotni postopek za plačilo nadomestila); izvzetje ne velja za nadomestilo, plačano v okviru pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 14 navedene uredbe. Nadomestilo, ki je plačano v skladu s pogodbo o izvajanju javne službe, kot je opredeljena v členu 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, in vključuje državno pomoč, je treba priglasiti Komisiji, preden začne veljati. V nasprotnem primeru se bo navedeno nadomestilo štelo za nezakonito izvedeno pomoč v skladu s členom 108 Pogodbe.

| (68) | Vprašanje, ali je člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz obveznosti predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, (i) ali je regija družbi CSTP dejansko enostransko naložila obveznost javne službe in (ii) ali nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, izpolnjuje zahteve Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija bo proučila obe vprašanji v ustreznem zaporedju. |
| --- | --- |

(68)

Vprašanje, ali je člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz obveznosti predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, (i) ali je regija družbi CSTP dejansko enostransko naložila obveznost javne službe in (ii) ali nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, izpolnjuje zahteve Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija bo proučila obe vprašanji v ustreznem zaporedju.

(i)   Enostransko naložena obveznost javne službe

| (69) | Komisija poudarja, da ji niti italijanski organi niti družba CSTP niso predložili nobenega akta o pooblastitvi, ki bi se nanašal na obravnavano obdobje. Družba CSTP ji je predložila le pogodbe, ki so bile izvedene od leta 2003. |
| --- | --- |

(69)

Komisija poudarja, da ji niti italijanski organi niti družba CSTP niso predložili nobenega akta o pooblastitvi, ki bi se nanašal na obravnavano obdobje. Družba CSTP ji je predložila le pogodbe, ki so bile izvedene od leta 2003.

| (70) | Italijanski organi trdijo, da je vzorčna koncesijska pogodba, ki so jo predložili in se je nanašala na drugo podjetje, standardna pogodba, ki se je uporabljala v regiji v obravnavanem obdobju. Vendar je vzorčna koncesijska pogodba veljala le od aprila 1972 do decembra 1973, kar je več kot 20 let pred obravnavanim obdobjem in pred začetkom veljavnosti nacionalnega zakona št. 151/1981, ki je bil konsolidiran z regionalnim zakonom št. 16/1983, na podlagi katerega je družba CSTP prejela nadomestilo. Čeprav se zdi, da navedena vzorčna koncesijska pogodba določa nekatere obveznosti, ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe (npr. v točkah 2, 9 in 10), vključno z obveznostjo uporabe popustov za študente, delavce, učitelje ter zaposlene v zasebnem in javnem sektorju ter obveznostjo zagotavljanja brezplačnega prevoza za nekatere kategorije potnikov, Komisija zaradi odsotnosti akta o pooblastitvi nima dokazov, da so navedene obveznosti v obravnavanem obdobju dejansko veljale za družbo CSTP. Glede na to, da so bile opravljane storitve del rednega linijskega prevoza, je bilo treba v predpisih o koncesijah, ki so družbi CSTP dale izključno pravico do opravljanja teh storitev, vnaprej določiti ureditev storitev, ki se bodo opravljale. Družba CSTP ni predložila dokazov, da ji je to ureditev enostransko naložila regija, namesto da bi jo predlagal izvajalec v zameno za izključno pravico do opravljanja storitev, regija pa bi jo pozneje odobrila. Metodologija, ki jo je sodni strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, uporabil za izračun domnevnega nezadostnega nadomestila, se v vsakem primeru ne nanaša na navedene obveznosti. |
| --- | --- |

(70)

Italijanski organi trdijo, da je vzorčna koncesijska pogodba, ki so jo predložili in se je nanašala na drugo podjetje, standardna pogodba, ki se je uporabljala v regiji v obravnavanem obdobju. Vendar je vzorčna koncesijska pogodba veljala le od aprila 1972 do decembra 1973, kar je več kot 20 let pred obravnavanim obdobjem in pred začetkom veljavnosti nacionalnega zakona št. 151/1981, ki je bil konsolidiran z regionalnim zakonom št. 16/1983, na podlagi katerega je družba CSTP prejela nadomestilo. Čeprav se zdi, da navedena vzorčna koncesijska pogodba določa nekatere obveznosti, ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe (npr. v točkah 2, 9 in 10), vključno z obveznostjo uporabe popustov za študente, delavce, učitelje ter zaposlene v zasebnem in javnem sektorju ter obveznostjo zagotavljanja brezplačnega prevoza za nekatere kategorije potnikov, Komisija zaradi odsotnosti akta o pooblastitvi nima dokazov, da so navedene obveznosti v obravnavanem obdobju dejansko veljale za družbo CSTP. Glede na to, da so bile opravljane storitve del rednega linijskega prevoza, je bilo treba v predpisih o koncesijah, ki so družbi CSTP dale izključno pravico do opravljanja teh storitev, vnaprej določiti ureditev storitev, ki se bodo opravljale. Družba CSTP ni predložila dokazov, da ji je to ureditev enostransko naložila regija, namesto da bi jo predlagal izvajalec v zameno za izključno pravico do opravljanja storitev, regija pa bi jo pozneje odobrila. Metodologija, ki jo je sodni strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, uporabil za izračun domnevnega nezadostnega nadomestila, se v vsakem primeru ne nanaša na navedene obveznosti.

| (71) | Komisija je ocenila tudi, ali je obveznost javne službe razvidna iz regionalnega zakona št. 16/1983, ki sta ga tako regija kot tudi družba CSTP opredelili kot pravno podlago za nadomestilo, dodeljeno družbi v obravnavanem obdobju (glej uvodni izjavi 23 in 40). V zvezi s tem je treba poudariti, da navedeni regionalni zakon določa, da lahko javne prispevke prejmejo le subjekti in javna ali zasebna podjetja, ki opravljajo storitve lokalnega javnega prevoza v okviru koncesijske ureditve. Poleg tega je v členu 2 regionalnega zakona jasno navedeno, da se „[v]sakršna morebitna izguba ali primanjkljaj, ki ni krit z regionalnimi prispevki, kot je določeno zgoraj [v členu 2], [...] še naprej obračunava v breme posameznih podjetij“. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je ocenila tudi, ali je obveznost javne službe razvidna iz regionalnega zakona št. 16/1983, ki sta ga tako regija kot tudi družba CSTP opredelili kot pravno podlago za nadomestilo, dodeljeno družbi v obravnavanem obdobju (glej uvodni izjavi 23 in 40). V zvezi s tem je treba poudariti, da navedeni regionalni zakon določa, da lahko javne prispevke prejmejo le subjekti in javna ali zasebna podjetja, ki opravljajo storitve lokalnega javnega prevoza v okviru koncesijske ureditve. Poleg tega je v členu 2 regionalnega zakona jasno navedeno, da se „[v]sakršna morebitna izguba ali primanjkljaj, ki ni krit z regionalnimi prispevki, kot je določeno zgoraj [v členu 2], [...] še naprej obračunava v breme posameznih podjetij“.

| (72) | Komisija nadalje poudarja, da so bile v regionalnih aktih, ki jih je predložila družba CSTP (glej uvodno izjavo 40), omenjene nekatere pogodbene obveznosti, ki so v obravnavanem obdobju veljale med družbo CSTP in regijo. Vendar v teh aktih niso jasno opredeljene obveznosti, ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe, čeprav ti akti kažejo na morebiten obstoj takih obveznosti. Poleg tega obstoj pogodbenih obveznosti izključuje enostransko naložitev obveznosti javne službe družbi CSTP. Metodologija, ki jo je sodni strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, uporabil za izračun domnevnega nezadostnega nadomestila, se v vsakem primeru ne nanaša na navedene obveznosti. |
| --- | --- |

(72)

Komisija nadalje poudarja, da so bile v regionalnih aktih, ki jih je predložila družba CSTP (glej uvodno izjavo 40), omenjene nekatere pogodbene obveznosti, ki so v obravnavanem obdobju veljale med družbo CSTP in regijo. Vendar v teh aktih niso jasno opredeljene obveznosti, ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe, čeprav ti akti kažejo na morebiten obstoj takih obveznosti. Poleg tega obstoj pogodbenih obveznosti izključuje enostransko naložitev obveznosti javne službe družbi CSTP. Metodologija, ki jo je sodni strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, uporabil za izračun domnevnega nezadostnega nadomestila, se v vsakem primeru ne nanaša na navedene obveznosti.

| (73) | Kar zadeva morebitni obstoj tarifne obveznosti, Komisija nima dokazov, da so bile take obveznosti dejansko enostransko naložene družbi CSTP, čeprav je strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, dodatno nadomestilo izračunal na podlagi člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. V skladu s členom 2(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69 so tarifne obveznosti omejene na „obveznosti, ki so uvedene za prevozna podjetja, da zlasti za določene skupine potnikov, določene skupine blaga ali na določenih voznih poteh uporabljajo tarife, ki jih določi ali odobri državni organ in so v nasprotju s poslovnimi interesi podjetja ter so posledica uvedbe posebnih tarifnih določb ali posledica zavrnitve spremembe le-teh“. V nasprotju s tem se opredelitev tarifnih obveznosti „ne [uporablja] za obveznosti, ki izhajajo iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki velja za celotno gospodarstvo, ali ki izhajajo iz ukrepov na področju cen in splošnih pogojev prevoza, sprejetih z namenom vzpostavitve trga prometnih storitev ali njegovega dela“. Komisija priznava, da so v točki 27 vzorčne koncesijske pogodbe iz leta 1972/1973 določene tarife, ki so se uporabljale za izvajalce, zajete s to pogodbo, vendar opozarja, da v zvezi z družbo CSTP za obravnavano obdobje ni prejela nobenega podobnega koncesijskega akta ali akta o pooblastitvi, na podlagi katerega bi bilo mogoče sklepati o naložitvi takih obveznosti družbi. Komisija v vsakem primeru poudarja, da je bilo v skladu s členom 2 regionalnega zakona št. 16/1983 letno nadomestilo podjetjem, ki opravljajo storitve javnega prevoza, izračunano naknadno kot razlika med prihodki iz uporabe minimalnih tarif in t. i. „standardnimi stroški“ (glej uvodno izjavo 23). Zato je sklenila, da je regionalni zakon določal minimalne tarife, kar hkrati izključuje obstoj splošne tarifne obveznosti. |
| --- | --- |

(73)

Kar zadeva morebitni obstoj tarifne obveznosti, Komisija nima dokazov, da so bile take obveznosti dejansko enostransko naložene družbi CSTP, čeprav je strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, dodatno nadomestilo izračunal na podlagi člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. V skladu s členom 2(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69 so tarifne obveznosti omejene na „obveznosti, ki so uvedene za prevozna podjetja, da zlasti za določene skupine potnikov, določene skupine blaga ali na določenih voznih poteh uporabljajo tarife, ki jih določi ali odobri državni organ in so v nasprotju s poslovnimi interesi podjetja ter so posledica uvedbe posebnih tarifnih določb ali posledica zavrnitve spremembe le-teh“. V nasprotju s tem se opredelitev tarifnih obveznosti „ne [uporablja] za obveznosti, ki izhajajo iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki velja za celotno gospodarstvo, ali ki izhajajo iz ukrepov na področju cen in splošnih pogojev prevoza, sprejetih z namenom vzpostavitve trga prometnih storitev ali njegovega dela“. Komisija priznava, da so v točki 27 vzorčne koncesijske pogodbe iz leta 1972/1973 določene tarife, ki so se uporabljale za izvajalce, zajete s to pogodbo, vendar opozarja, da v zvezi z družbo CSTP za obravnavano obdobje ni prejela nobenega podobnega koncesijskega akta ali akta o pooblastitvi, na podlagi katerega bi bilo mogoče sklepati o naložitvi takih obveznosti družbi. Komisija v vsakem primeru poudarja, da je bilo v skladu s členom 2 regionalnega zakona št. 16/1983 letno nadomestilo podjetjem, ki opravljajo storitve javnega prevoza, izračunano naknadno kot razlika med prihodki iz uporabe minimalnih tarif in t. i. „standardnimi stroški“ (glej uvodno izjavo 23). Zato je sklenila, da je regionalni zakon določal minimalne tarife, kar hkrati izključuje obstoj splošne tarifne obveznosti.

| (74) | V vsakem primeru se zdi, da morebitna obveznost javne službe, ki bi jo družba CSTP morala opravljati, slednji ni bila enostransko naložena. Komisija v zvezi s tem poudarja, da je družba CSTP prevzela pobudo, ko je zahtevala obnovo koncesij za vseh sedem let obravnavanega obdobja. Poleg tega je regija po sodbi sodišča Consiglio di Stato iz leta 2009 večkrat zaprosila družbo CSTP za akte ali pogodbe o naložitvi obveznosti javne službe, da bi to sodbo izvršila. Po navedbah regije se družba ni nikoli odzvala. |
| --- | --- |

(74)

V vsakem primeru se zdi, da morebitna obveznost javne službe, ki bi jo družba CSTP morala opravljati, slednji ni bila enostransko naložena. Komisija v zvezi s tem poudarja, da je družba CSTP prevzela pobudo, ko je zahtevala obnovo koncesij za vseh sedem let obravnavanega obdobja. Poleg tega je regija po sodbi sodišča Consiglio di Stato iz leta 2009 večkrat zaprosila družbo CSTP za akte ali pogodbe o naložitvi obveznosti javne službe, da bi to sodbo izvršila. Po navedbah regije se družba ni nikoli odzvala.

| (75) | Trditev družbe CSTP, da so bili izvajalci na podlagi obveznosti javne službe dolžni upravljati proge, čeprav je regija večkrat znižala standardne stroške, in da bi se zoper izvajalce, ki bi dejansko prenehali s svojimi dejavnostmi, sprejeli pravni ukrepi zaradi prekinitve javne službe, ni bila podprta z dokazi, zato je v tem primeru ni mogoče uporabiti v podporo ugotovitvi o enostransko naloženih obveznostih javne službe. |
| --- | --- |

(75)

Trditev družbe CSTP, da so bili izvajalci na podlagi obveznosti javne službe dolžni upravljati proge, čeprav je regija večkrat znižala standardne stroške, in da bi se zoper izvajalce, ki bi dejansko prenehali s svojimi dejavnostmi, sprejeli pravni ukrepi zaradi prekinitve javne službe, ni bila podprta z dokazi, zato je v tem primeru ni mogoče uporabiti v podporo ugotovitvi o enostransko naloženih obveznostih javne službe.

(ii)   Skladnost nadomestila z enotnim postopkom za plačilo nadomestila

| (76) | Tudi če bi bilo v tem primeru dokazano, da so bile obveznosti javne službe družbi CSTP enostransko naložene, kar ne drži, bi moralo biti nadomestilo za opravljanje zadevnih storitev še vedno v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 (oddelek IV), da bi bilo izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) navedene uredbe. Komisija meni, da ta pogoj ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(76)

Tudi če bi bilo v tem primeru dokazano, da so bile obveznosti javne službe družbi CSTP enostransko naložene, kar ne drži, bi moralo biti nadomestilo za opravljanje zadevnih storitev še vedno v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 (oddelek IV), da bi bilo izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) navedene uredbe. Komisija meni, da ta pogoj ni izpolnjen.

| (77) | Prvič, Komisija ugotavlja, da se dodatno nadomestilo, dodeljeno družbi CSTP, nanaša le na leto 1998. Družba CSTP je priznala, da je navedenega leta poleg domnevnih obveznosti javne službe opravljala tudi komercialne dejavnosti, in sicer storitve oddajanja. Komisija v zvezi s tem opozarja, da morajo v skladu s členom 1(5)(a) Uredbe (EGS) št. 1191/69 prevozna podjetja, ki ne izvajajo samo storitev javne službe, temveč opravljajo tudi druge dejavnosti, od 1. julija 1992 izvajati javne službe kot ločene dejavnosti, pri čemer: (i) so poslovni računi za vsako dejavnost ločeni, delež sredstev za vsako od teh dejavnosti pa se uporablja v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili, in (ii) izdatki se izravnajo s prihodki iz poslovanja in s plačili javnih organov brez možnosti prenosa iz enega ali v drugi sektor dejavnosti podjetja. |
| --- | --- |

(77)

Prvič, Komisija ugotavlja, da se dodatno nadomestilo, dodeljeno družbi CSTP, nanaša le na leto 1998. Družba CSTP je priznala, da je navedenega leta poleg domnevnih obveznosti javne službe opravljala tudi komercialne dejavnosti, in sicer storitve oddajanja. Komisija v zvezi s tem opozarja, da morajo v skladu s členom 1(5)(a) Uredbe (EGS) št. 1191/69 prevozna podjetja, ki ne izvajajo samo storitev javne službe, temveč opravljajo tudi druge dejavnosti, od 1. julija 1992 izvajati javne službe kot ločene dejavnosti, pri čemer: (i) so poslovni računi za vsako dejavnost ločeni, delež sredstev za vsako od teh dejavnosti pa se uporablja v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili, in (ii) izdatki se izravnajo s prihodki iz poslovanja in s plačili javnih organov brez možnosti prenosa iz enega ali v drugi sektor dejavnosti podjetja.

| (78) | Komisija nadalje ugotavlja, da v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Antrop zahteve iz navedenega postopka niso izpolnjene, kadar na podlagi zanesljivih računovodskih podatkov podjetja ni mogoče določiti razlike med stroški, ki se pripišejo njegovi dejavnosti na področju, na katerem ima koncesijo, in ustreznimi prihodki ter zato ni mogoče izračunati povečanja stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti iz javne službe s strani tega podjetja (14). |
| --- | --- |

(78)

Komisija nadalje ugotavlja, da v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Antrop zahteve iz navedenega postopka niso izpolnjene, kadar na podlagi zanesljivih računovodskih podatkov podjetja ni mogoče določiti razlike med stroški, ki se pripišejo njegovi dejavnosti na področju, na katerem ima koncesijo, in ustreznimi prihodki ter zato ni mogoče izračunati povečanja stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti iz javne službe s strani tega podjetja (14).

| (79) | Družba CSTP ni predložila dokazov, da je za svoje komercialne dejavnosti v obravnavanem obdobju, zlasti leta 1998, imela pravilno ločene računovodske izkaze. Poleg tega Komisija meni, da trditev družbe CSTP, da je zahteva po hrambi celovite računovodske in upravne dokumentacije za obravnavano obdobje prenehala veljati, ni pomembna za naknadno utemeljitev dodatnega nadomestila na podlagi induktivnega pristopa. V vsakem primeru taka zahteva, ki izhaja iz nacionalnega prava, če bi bilo dokazano, da obstaja, ne more ogroziti obveznosti, ki izhaja iz sodne prakse Sodišča ali Uredbe (EGS) št. 1191/69 in za katero je treba dokazati, da je izpolnjena, preden se lahko izvajalcu prevoza plača nadomestilo za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(79)

Družba CSTP ni predložila dokazov, da je za svoje komercialne dejavnosti v obravnavanem obdobju, zlasti leta 1998, imela pravilno ločene računovodske izkaze. Poleg tega Komisija meni, da trditev družbe CSTP, da je zahteva po hrambi celovite računovodske in upravne dokumentacije za obravnavano obdobje prenehala veljati, ni pomembna za naknadno utemeljitev dodatnega nadomestila na podlagi induktivnega pristopa. V vsakem primeru taka zahteva, ki izhaja iz nacionalnega prava, če bi bilo dokazano, da obstaja, ne more ogroziti obveznosti, ki izhaja iz sodne prakse Sodišča ali Uredbe (EGS) št. 1191/69 in za katero je treba dokazati, da je izpolnjena, preden se lahko izvajalcu prevoza plača nadomestilo za opravljanje javne službe.

| (80) | Drugič, Komisija ugotavlja, da mora v skladu s členom 13 Uredbe (EGS) št. 1191/69 uprava vnaprej določiti višino nadomestila. Izračun dodatnega nadomestila na podlagi naknadne ocene, kot to določa sodišče Consiglio di Stato, je v nasprotju z navedeno določbo, kot je že pojasnjeno v uvodnih izjavah 54 in 55. |
| --- | --- |

(80)

Drugič, Komisija ugotavlja, da mora v skladu s členom 13 Uredbe (EGS) št. 1191/69 uprava vnaprej določiti višino nadomestila. Izračun dodatnega nadomestila na podlagi naknadne ocene, kot to določa sodišče Consiglio di Stato, je v nasprotju z navedeno določbo, kot je že pojasnjeno v uvodnih izjavah 54 in 55.

| (81) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da dodatno nadomestilo, ki ga je treba po mnenju sodišča Consiglio di Stato plačati družbi CSTP, ni bilo v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila iz oddelka IV Uredbe (EGS) št. 1191/69 in zato ni bilo izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da dodatno nadomestilo, ki ga je treba po mnenju sodišča Consiglio di Stato plačati družbi CSTP, ni bilo v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila iz oddelka IV Uredbe (EGS) št. 1191/69 in zato ni bilo izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) navedene uredbe.

6.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (82) | Ker ni bilo dokazano, da je bil obravnavani ukrep izvzet iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, bo treba preveriti združljivost teh plačil z notranjim trgom, saj pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, kot je pojasnjeno v oddelku 6.1. |
| --- | --- |

(82)

Ker ni bilo dokazano, da je bil obravnavani ukrep izvzet iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, bo treba preveriti združljivost teh plačil z notranjim trgom, saj pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, kot je pojasnjeno v oddelku 6.1.

| (83) | Člen 93 Pogodbe vsebuje pravila o združljivosti državne pomoči na področju usklajevanja prometa in obveznosti javne službe v prometnem sektorju ter pomeni lex specialis, kar zadeva člena 107(3) in 106(2), saj vsebuje posebna pravila o združljivosti državne pomoči. Sodišče je razsodilo, da navedeni člen „dopušča, da so pomoči za prevoz združljive z notranjim trgom samo v natančno določenih primerih in če ne škodijo splošnim interesom [Unije]“ (15). |
| --- | --- |

(83)

Člen 93 Pogodbe vsebuje pravila o združljivosti državne pomoči na področju usklajevanja prometa in obveznosti javne službe v prometnem sektorju ter pomeni lex specialis, kar zadeva člena 107(3) in 106(2), saj vsebuje posebna pravila o združljivosti državne pomoči. Sodišče je razsodilo, da navedeni člen „dopušča, da so pomoči za prevoz združljive z notranjim trgom samo v natančno določenih primerih in če ne škodijo splošnim interesom [Unije]“ (15).

| (84) | Uredba (EGS) št. 1191/69 in Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 (16) sta bili razveljavljeni z Uredbo (ES) št. 1370/2007, ki je začela veljati 3. decembra 2009. Uredba (ES) št. 1370/2007 se uporablja za nadomestilo za obveznosti javne službe v zvezi z javnimi storitvami železniškega in cestnega potniškega prevoza. |
| --- | --- |

(84)

Uredba (EGS) št. 1191/69 in Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 (16) sta bili razveljavljeni z Uredbo (ES) št. 1370/2007, ki je začela veljati 3. decembra 2009. Uredba (ES) št. 1370/2007 se uporablja za nadomestilo za obveznosti javne službe v zvezi z javnimi storitvami železniškega in cestnega potniškega prevoza.

| (85) | Komisija meni, da bi bilo treba združljivost nepriglašenega ukrepa preveriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, ki je začela veljati 3. decembra 2009 in ki je razveljavila Uredbo (EGS) št. 1191/69, saj je bila to zakonodaja, ki je veljala ob sprejetju tega sklepa (17). Poleg tega ugotavlja, da je bilo dodatno nadomestilo, ki ga je sodišče Consiglio di Stato dodelilo družbi CSTP, plačano 21. decembra 2012, tako da je na datum, ko so se pojavili učinki izplačane pomoči, Uredba (ES) št. 1370/2007 veljala že več kot tri leta (18). |
| --- | --- |

(85)

Komisija meni, da bi bilo treba združljivost nepriglašenega ukrepa preveriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, ki je začela veljati 3. decembra 2009 in ki je razveljavila Uredbo (EGS) št. 1191/69, saj je bila to zakonodaja, ki je veljala ob sprejetju tega sklepa (17). Poleg tega ugotavlja, da je bilo dodatno nadomestilo, ki ga je sodišče Consiglio di Stato dodelilo družbi CSTP, plačano 21. decembra 2012, tako da je na datum, ko so se pojavili učinki izplačane pomoči, Uredba (ES) št. 1370/2007 veljala že več kot tri leta (18).

| (86) | V členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 je navedeno: „[Z notranjim] trgom so združljiva nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu s to uredbo. Ta nadomestila so oproščena obveznosti predhodnega obvestila iz člena [108(3)] Pogodbe.“ |
| --- | --- |

(86)

V členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 je navedeno: „[Z notranjim] trgom so združljiva nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu s to uredbo. Ta nadomestila so oproščena obveznosti predhodnega obvestila iz člena [108(3)] Pogodbe.“

| (87) | Komisija iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, meni, da priglašeno nadomestilo ni v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, zato ga ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 9(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Komisija iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, meni, da priglašeno nadomestilo ni v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, zato ga ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 9(1) navedene uredbe.

| (88) | Prvič, v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 mora pristojni organ, kadar se odloči, da izvajalcu, ki ga izbere sam, dodeli izključno pravico in/ali nadomestilo v zameno za izvajanje obveznosti javne službe, to storiti v okviru pogodbe o izvajanju javne službe, razen če je namen obveznosti javne službe določiti maksimalne tarife in če je naložena z ukrepom, ki se uporablja brez diskriminacije za vse storitve javnega potniškega prevoza iste vrste na zadevnem geografskem območju (splošna pravila). |
| --- | --- |

(88)

Prvič, v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 mora pristojni organ, kadar se odloči, da izvajalcu, ki ga izbere sam, dodeli izključno pravico in/ali nadomestilo v zameno za izvajanje obveznosti javne službe, to storiti v okviru pogodbe o izvajanju javne službe, razen če je namen obveznosti javne službe določiti maksimalne tarife in če je naložena z ukrepom, ki se uporablja brez diskriminacije za vse storitve javnega potniškega prevoza iste vrste na zadevnem geografskem območju (splošna pravila).

| (89) | Komisija v tem primeru meni, da ni bilo predloženih dokazov o tem, da je med družbo CSTP in regijo obstajala pogodbena shema ali da so veljala splošna pravila, ki so določala maksimalne tarife za vse potnike ali določene kategorije potnikov. Komisija je prejela le eno vzorčno koncesijsko pogodbo, in sicer za leto 1972/1973, iz katere ni mogoče pridobiti zanesljivih informacij o razmerju med družbo CSTP in regijo v obravnavanem obdobju (1997–2002). Poleg tega Komisija ugotavlja, da so v skladu s členom 2 regionalnega zakona št. 16/1983, ki sta ga tako regija kot tudi družba CSTP opredelili kot pravno podlago za obravnavano obdobje (glej uvodni izjavi 19 in 36), prihodki izvajalcev javnega prevoza izhajali iz uporabe minimalnih tarif, ki jih je določila regija. Maksimalne tarife niso omenjene. |
| --- | --- |

(89)

Komisija v tem primeru meni, da ni bilo predloženih dokazov o tem, da je med družbo CSTP in regijo obstajala pogodbena shema ali da so veljala splošna pravila, ki so določala maksimalne tarife za vse potnike ali določene kategorije potnikov. Komisija je prejela le eno vzorčno koncesijsko pogodbo, in sicer za leto 1972/1973, iz katere ni mogoče pridobiti zanesljivih informacij o razmerju med družbo CSTP in regijo v obravnavanem obdobju (1997–2002). Poleg tega Komisija ugotavlja, da so v skladu s členom 2 regionalnega zakona št. 16/1983, ki sta ga tako regija kot tudi družba CSTP opredelili kot pravno podlago za obravnavano obdobje (glej uvodni izjavi 19 in 36), prihodki izvajalcev javnega prevoza izhajali iz uporabe minimalnih tarif, ki jih je določila regija. Maksimalne tarife niso omenjene.

| (90) | Zato je Komisija sklenila, da se člen 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 ni upošteval. |
| --- | --- |

(90)

Zato je Komisija sklenila, da se člen 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 ni upošteval.

| (91) | Drugič, Komisija ugotavlja, da se ne glede na to, ali je družba CSTP sklenila pogodbo o izvajanju javne službe ali pa so na podlagi splošnih pravil zanjo veljale tarifne obveznosti, zdi, da se niso upoštevale vse določbe člena 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki določa obvezno vsebino pogodb o izvajanju javne službe in splošnih pravil. Člen 4(1)(b) na primer zahteva, da se parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, določijo vnaprej na objektiven in pregleden način tako, da se prepreči čezmerna kompenzacija, člen 4(1)(c) in člen 4(2) pa določata ureditve za razporeditev stroškov in prihodkov. Kot je v oddelku 6.1 pojasnjeno v zvezi s proučitvijo, ki jo je Komisija opravila za drugi pogoj iz sodbe Sodišča v zadevi Altmark, se parametri, na podlagi katerih je drugi strokovnjak izračunal domnevno nezadostno nadomestilo, niso določili vnaprej in se zato člen 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007 ni upošteval. |
| --- | --- |

(91)

Drugič, Komisija ugotavlja, da se ne glede na to, ali je družba CSTP sklenila pogodbo o izvajanju javne službe ali pa so na podlagi splošnih pravil zanjo veljale tarifne obveznosti, zdi, da se niso upoštevale vse določbe člena 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki določa obvezno vsebino pogodb o izvajanju javne službe in splošnih pravil. Člen 4(1)(b) na primer zahteva, da se parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, določijo vnaprej na objektiven in pregleden način tako, da se prepreči čezmerna kompenzacija, člen 4(1)(c) in člen 4(2) pa določata ureditve za razporeditev stroškov in prihodkov. Kot je v oddelku 6.1 pojasnjeno v zvezi s proučitvijo, ki jo je Komisija opravila za drugi pogoj iz sodbe Sodišča v zadevi Altmark, se parametri, na podlagi katerih je drugi strokovnjak izračunal domnevno nezadostno nadomestilo, niso določili vnaprej in se zato člen 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007 ni upošteval.

| (92) | Tretjič, v členu 6(1) je določeno, da mora biti nadomestilo pri neposredno sklenjenih pogodbah o izvajanju javne službe v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007 in določbami iz Priloge, da ne bi preseglo zneska, potrebnega za izvajanje obveznosti javne službe. V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1370/2007 je določeno, da nadomestilo ne sme preseči zneska, ki ustreza finančnemu znesku, sestavljenemu iz stroškov, nastalih zaradi obveznosti opravljanja javne službe, zmanjšanemu za prihodke od prodaje vozovnic in kakršne koli pozitivne finančne učinke, nastale v sklopu omrežja, ki se upravlja v okviru obveznosti opravljanja javne službe, ter povečanemu za primeren dobiček. Poleg tega je v Prilogi določeno, da je treba stroške in prihodke izračunati v skladu z veljavnimi računovodskimi in davčnimi pravili. Prav tako bi moralo biti računovodstvo zaradi večje preglednosti razdeljeno (točka 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007). |
| --- | --- |

(92)

Tretjič, v členu 6(1) je določeno, da mora biti nadomestilo pri neposredno sklenjenih pogodbah o izvajanju javne službe v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007 in določbami iz Priloge, da ne bi preseglo zneska, potrebnega za izvajanje obveznosti javne službe. V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1370/2007 je določeno, da nadomestilo ne sme preseči zneska, ki ustreza finančnemu znesku, sestavljenemu iz stroškov, nastalih zaradi obveznosti opravljanja javne službe, zmanjšanemu za prihodke od prodaje vozovnic in kakršne koli pozitivne finančne učinke, nastale v sklopu omrežja, ki se upravlja v okviru obveznosti opravljanja javne službe, ter povečanemu za primeren dobiček. Poleg tega je v Prilogi določeno, da je treba stroške in prihodke izračunati v skladu z veljavnimi računovodskimi in davčnimi pravili. Prav tako bi moralo biti računovodstvo zaradi večje preglednosti razdeljeno (točka 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007).

| (93) | Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 82, družba CSTP ni imela pravilno ločenih računovodskih izkazov za leto 1998, tj. leto, za katero ji je bilo na podlagi sodbe sodišča Consiglio di Stato dodeljeno nadomestilo. Zato ni mogoče dokazati, da dodatno nadomestilo, ki ga je Italija izplačala 21. decembra 2012, ne presega zneska, ki ustreza finančnemu neto učinku, ki ustreza vsoti pozitivnih ali negativnih posledic upoštevanja obveznosti javne službe na stroške in prihodke izvajalca javne službe (točka 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007). |
| --- | --- |

(93)

Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 82, družba CSTP ni imela pravilno ločenih računovodskih izkazov za leto 1998, tj. leto, za katero ji je bilo na podlagi sodbe sodišča Consiglio di Stato dodeljeno nadomestilo. Zato ni mogoče dokazati, da dodatno nadomestilo, ki ga je Italija izplačala 21. decembra 2012, ne presega zneska, ki ustreza finančnemu neto učinku, ki ustreza vsoti pozitivnih ali negativnih posledic upoštevanja obveznosti javne službe na stroške in prihodke izvajalca javne službe (točka 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007).

| (94) | Ker parametri za nadomestilo, kar zadeva obravnavano obdobje, niso bili določeni vnaprej, je treba stroške nujno razporediti naknadno na podlagi samovoljnih predpostavk, kot so bili razporejeni po induktivni metodi. |
| --- | --- |

(94)

Ker parametri za nadomestilo, kar zadeva obravnavano obdobje, niso bili določeni vnaprej, je treba stroške nujno razporediti naknadno na podlagi samovoljnih predpostavk, kot so bili razporejeni po induktivni metodi.

| (95) | Glede na navedeno Komisija meni, da dodatno nadomestilo, ki ga je dodelilo sodišče Consiglio di Stato, ni bilo plačano v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in zato ni združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(95)

Glede na navedeno Komisija meni, da dodatno nadomestilo, ki ga je dodelilo sodišče Consiglio di Stato, ni bilo plačano v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in zato ni združljivo z notranjim trgom.

6.4   NADOMESTILO, KI GA JE DODELILO SODIŠČE CONSIGLIO DI STATO, NE POMENI NADOMESTILA ZA ŠKODO

| (96) | Komisija je v sklepu o začetku postopka pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o tem, ali sodba sodišča Consiglio di Stato zadeva dodelitev nadomestila za škodo zaradi domnevne kršitve prava in ne dodelitve nadomestila za opravljanje javne službe na podlagi veljavnih uredb Sveta. Tega vprašanja v svojih pripombah niso obravnavali niti italijanski organi niti družba CSTP. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je v sklepu o začetku postopka pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o tem, ali sodba sodišča Consiglio di Stato zadeva dodelitev nadomestila za škodo zaradi domnevne kršitve prava in ne dodelitve nadomestila za opravljanje javne službe na podlagi veljavnih uredb Sveta. Tega vprašanja v svojih pripombah niso obravnavali niti italijanski organi niti družba CSTP.

| (97) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da nadomestilo za škodo zaradi protipravnih dejanj ali drugega ravnanja nacionalnih organov (19) v določenih okoliščinah ne daje prednosti in se zato ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (20). Nadomestilo za utrpelo škodo se razlikuje od državne pomoči, saj je njegov namen, da se oškodovana stran vrne v stanje, v katerem je bila pred škodnim dejanjem, kot da se slednje ne bi pojavilo (restitutio in integrum). V zvezi s tem Komisija prav tako ugotavlja, da mora nadomestilo za škodo temeljiti na splošnem pravilu o nadomestilu, da se zanj ne bi uporabljala pravila o državni pomoči (21). Komisija nazadnje opozarja, da je Sodišče v sodbi v zadevi Lucchini odločilo, da nacionalno sodišče ne sme uporabljati nacionalnega prava, če bi uporaba navedenega prava „onemogočila uporabo prava Skupnosti, saj bi onemogočila vračilo dodeljene državne pomoči, s tem, da bi kršila pravo Skupnosti“ (22). Načelo, na katerem temelji ta razglasitev, je, da pravila nacionalnega prava ni mogoče uporabiti, če bi taka uporaba onemogočila pravilno uporabo prava Unije (23). |
| --- | --- |

(97)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da nadomestilo za škodo zaradi protipravnih dejanj ali drugega ravnanja nacionalnih organov (19) v določenih okoliščinah ne daje prednosti in se zato ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (20). Nadomestilo za utrpelo škodo se razlikuje od državne pomoči, saj je njegov namen, da se oškodovana stran vrne v stanje, v katerem je bila pred škodnim dejanjem, kot da se slednje ne bi pojavilo (restitutio in integrum). V zvezi s tem Komisija prav tako ugotavlja, da mora nadomestilo za škodo temeljiti na splošnem pravilu o nadomestilu, da se zanj ne bi uporabljala pravila o državni pomoči (21). Komisija nazadnje opozarja, da je Sodišče v sodbi v zadevi Lucchini odločilo, da nacionalno sodišče ne sme uporabljati nacionalnega prava, če bi uporaba navedenega prava „onemogočila uporabo prava Skupnosti, saj bi onemogočila vračilo dodeljene državne pomoči, s tem, da bi kršila pravo Skupnosti“ (22). Načelo, na katerem temelji ta razglasitev, je, da pravila nacionalnega prava ni mogoče uporabiti, če bi taka uporaba onemogočila pravilno uporabo prava Unije (23).

| (98) | Kar zadeva dodatno nadomestilo, ki ga je sodišče Consiglio di Stato dodelilo družbi CSTP, Komisija ugotavlja, da operativni del sodbe sodišča sicer ne vsebuje sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1191/69, vendar navedena sodba navaja pravico družbe CSTP do prejetja zneskov v obliki nadomestila v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki ga mora določiti uprava na podlagi zanesljivih podatkov. To bi pomenilo, da pravica družbe CSTP do dodatnega nadomestila po mnenju sodišča Consiglio di Stato ne izhaja iz splošnega pravila o nadomestilu za škodo zaradi protipravnega dejanja ali drugega ravnanja nacionalnih organov, temveč iz pravic, ki domnevno izhajajo iz Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(98)

Kar zadeva dodatno nadomestilo, ki ga je sodišče Consiglio di Stato dodelilo družbi CSTP, Komisija ugotavlja, da operativni del sodbe sodišča sicer ne vsebuje sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1191/69, vendar navedena sodba navaja pravico družbe CSTP do prejetja zneskov v obliki nadomestila v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki ga mora določiti uprava na podlagi zanesljivih podatkov. To bi pomenilo, da pravica družbe CSTP do dodatnega nadomestila po mnenju sodišča Consiglio di Stato ne izhaja iz splošnega pravila o nadomestilu za škodo zaradi protipravnega dejanja ali drugega ravnanja nacionalnih organov, temveč iz pravic, ki domnevno izhajajo iz Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (99) | Komisija v vsakem primeru meni, da bi dodelitev nadomestila za škodo v korist družbe CSTP, ker so ji italijanski organi domnevno nezakonito enostransko naložili obveznosti javne službe, izračunanega na podlagi enotnega postopka za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69, kršila člena 107 in 108 Pogodbe. Taka dodelitev bi namreč za družbo CSTP ustvarila enak rezultat kot dodelitev nadomestila za opravljanje javne službe v obravnavanem obdobju, čeprav specifikacije koncesij, ki urejajo zadevne storitve, niso bile niti izvzete iz obveznosti predhodne priglasitve niti niso upoštevale bistvenih zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali Uredbe (ES) št. 1370/2007, kot je bilo že pojasnjeno. Razpoložljivost take dodelitve bi omogočila učinkovito izogibanje pravilom o državni pomoči ter pogojem, ki jih je določil zakonodajalec Unije in pod katerimi pristojni organi pri nalaganju ali sklepanju pogodb o izvajanju obveznosti javne službe izvajalcem javne službe dodeljujejo nadomestilo za nastale stroške v zameno za opravljanje obveznosti javne službe. Dodelitev nadomestila za škodo, ki bi bilo enako vsoti zneskov pomoči, načrtovanih za dodelitev, bi dejansko pomenila posredno dodelitev državne pomoči, za katero je bilo ugotovljeno, da ni zakonita in združljiva z notranjim trgom (24). Na podlagi navedenega je Splošno sodišče menilo, da odškodninske klavzule za vračilo državne pomoči pomenijo državno pomoč (25). |
| --- | --- |

(99)

Komisija v vsakem primeru meni, da bi dodelitev nadomestila za škodo v korist družbe CSTP, ker so ji italijanski organi domnevno nezakonito enostransko naložili obveznosti javne službe, izračunanega na podlagi enotnega postopka za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69, kršila člena 107 in 108 Pogodbe. Taka dodelitev bi namreč za družbo CSTP ustvarila enak rezultat kot dodelitev nadomestila za opravljanje javne službe v obravnavanem obdobju, čeprav specifikacije koncesij, ki urejajo zadevne storitve, niso bile niti izvzete iz obveznosti predhodne priglasitve niti niso upoštevale bistvenih zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali Uredbe (ES) št. 1370/2007, kot je bilo že pojasnjeno. Razpoložljivost take dodelitve bi omogočila učinkovito izogibanje pravilom o državni pomoči ter pogojem, ki jih je določil zakonodajalec Unije in pod katerimi pristojni organi pri nalaganju ali sklepanju pogodb o izvajanju obveznosti javne službe izvajalcem javne službe dodeljujejo nadomestilo za nastale stroške v zameno za opravljanje obveznosti javne službe. Dodelitev nadomestila za škodo, ki bi bilo enako vsoti zneskov pomoči, načrtovanih za dodelitev, bi dejansko pomenila posredno dodelitev državne pomoči, za katero je bilo ugotovljeno, da ni zakonita in združljiva z notranjim trgom (24). Na podlagi navedenega je Splošno sodišče menilo, da odškodninske klavzule za vračilo državne pomoči pomenijo državno pomoč (25).

| (100) | V vzorčni koncesijski pogodbi iz leta 1972, na podlagi katere je družba CSTP domnevno opravljala zadevne storitve prevoza, v vsakem primeru ni bilo določeno plačilo finančnega nadomestila. Družba CSTP se je strinjala, da bo storitve opravljala pod pogoji, določenimi s koncesijo, na lastno odgovornost. To ugotovitev potrjuje tudi člen 2 regionalnega zakona št. 16/1983, v katerem je določeno, da morajo morebitno izgubo ali primanjkljaj, ki ni krit z javnimi prispevki, kriti izvajalci storitev. |
| --- | --- |

(100)

V vzorčni koncesijski pogodbi iz leta 1972, na podlagi katere je družba CSTP domnevno opravljala zadevne storitve prevoza, v vsakem primeru ni bilo določeno plačilo finančnega nadomestila. Družba CSTP se je strinjala, da bo storitve opravljala pod pogoji, določenimi s koncesijo, na lastno odgovornost. To ugotovitev potrjuje tudi člen 2 regionalnega zakona št. 16/1983, v katerem je določeno, da morajo morebitno izgubo ali primanjkljaj, ki ni krit z javnimi prispevki, kriti izvajalci storitev.

| (101) | Zato Komisija meni, da sodba sodišča Consiglio di Stato ne pomeni dodelitve nadomestila za škodo, ki naj bi jo družba CSTP utrpela zaradi protipravnega dejanja ali drugega ravnanja nacionalnih organov, temveč dodelitev nezakonite in nezdružljive državne pomoči, ki je prepovedana na podlagi člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(101)

Zato Komisija meni, da sodba sodišča Consiglio di Stato ne pomeni dodelitve nadomestila za škodo, ki naj bi jo družba CSTP utrpela zaradi protipravnega dejanja ali drugega ravnanja nacionalnih organov, temveč dodelitev nezakonite in nezdružljive državne pomoči, ki je prepovedana na podlagi člena 107(1) Pogodbe.

| (102) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da nepriglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(102)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da nepriglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki ni združljiva z notranjim trgom.

7.   VRAČILO POMOČI

| (103) | Komisija je v skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (26), za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako je Sodišče večkrat odločilo, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (27). V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, dodeljene na podlagi nezakonite pomoči, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, in ko se ponovno vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (28). |
| --- | --- |

(103)

Komisija je v skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (26), za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako je Sodišče večkrat odločilo, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (27). V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, dodeljene na podlagi nezakonite pomoči, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, in ko se ponovno vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (28).

| (104) | V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (29) določeno, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“. |
| --- | --- |

(104)

V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (29) določeno, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

| (105) | Zato mora Italija izterjati državno pomoč, opredeljeno v tem sklepu, če je že bila izplačana družbi CSTP. Italija mora znesku navedene pomoči dodati obresti za vračilo, izračunane od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na voljo družbi CSTP (tj. od 21. decembra 2012), do datuma njenega vračila (30), v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (31). |
| --- | --- |

(105)

Zato mora Italija izterjati državno pomoč, opredeljeno v tem sklepu, če je že bila izplačana družbi CSTP. Italija mora znesku navedene pomoči dodati obresti za vračilo, izračunane od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na voljo družbi CSTP (tj. od 21. decembra 2012), do datuma njenega vračila (30), v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (31).

| (106) | V skladu s tem je Komisija – |
| --- | --- |

(106)

V skladu s tem je Komisija –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč v višini 4 9 51  838 EUR, ki jo je Italijanska republika nezakonito dodelila družbi CSTP in ki krši člen 108(3) Pogodbe o delovanju EU, ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Italijanska republika od upravičenca izterja pomoč iz člena 1.

2.   Zneski za izterjavo vključujejo obresti od 21. decembra 2012 do dne, ko so v celoti povrnjeni.

3.   Obrestna mera se izračuna na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (32) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

4.   Italijanska republika prekliče vsa neporavnana plačila pomoči iz člena 1 z datumom sprejetja tega sklepa.

Člen 3

1.   Izterjava pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Italijanska republika zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 4

1.   Italija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki se izterja od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki se izterja od upravičenca;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Italijanska republika obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se pomoč iz člena 1 ne izterja v celoti. Na zahtevo Komisije predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki jih je prejemnik že vrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 19. januarja 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Sklep Komisije z dne 20. februarja 2014 o državni pomoči SA.358423 (2012/NN) – Italija – Nadomestilo za opravljanje javne službe za CSTP (UL C 156, 23.5.2014, str. 39).

1

(2)  Komisija opozarja, da imajo v skladu s členom 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1) pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok, ki začne teči na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu kot individualna pomoč ali kot pomoč v okviru sheme pomoči. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok.

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 1191/69 z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (UL L 156, 28.6.1969, str. 1).

3

(4)  V členu 4(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je navedeno: „Prevozna podjetja zaprosijo pristojne organe držav članic za prenehanje obveznosti vsake javne službe v celoti ali delno, kadar jim taka obveznost povzroča gospodarsko izgubo.“ V členu 6(3) je navedeno: „Pristojni organi držav članic sprejmejo odločitve v enem letu od dneva, ko se je vložila vloga v zvezi z obveznostmi za upravljanje ali izvajanje prevozov, za tarifne obveznosti pa v šestih mesecih. Pravica do nadomestila se pridobi na dan odločitve pristojnih organov [...].“

4

(5)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (Regionalni zakon z dne 25. januarja 1983, št. 16: Regionalni ukrepi za storitve lokalnega potniškega prevoza), na voljo na spletni povezavi: http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205.

5

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(6)  V členu 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 je določeno, da se višina nadomestila v zvezi z obveznostjo opravljanja prevoznih storitev določi kot razlika med zmanjšanjem prihodkov in zmanjšanjem stroškov zaradi prenehanja zadevne obveznosti v zadevnem obdobju.

6

(7)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415.

7

(8)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in (EGS) št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

8

(9)  Obrazci E (Modelli E) so dokumenti na podlagi računovodskih izkazov družbe, ki vsebujejo informacije, potrebne za letni izračun javnega prispevka.

9

Modelli E

(10)  Zadeva C-527/12, Komisija proti Nemčiji, EU:C:2014:2193, točka 56 in navedena sodna praksa. Glej tudi zadevo C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, točka 59, opisano v uvodni izjavi 94.

10

(11)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, točki 87 in 88.

11

(12)  Zadeva C-172/03, Heiser, EU:C:2005:130, točka 55.

12

(13)  Zadeva T-157/01, Danske Busvognmænd, EU:2004:76, točke 77, 78 in 79.

13

(14)  Zadeva C-504/07, Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) in drugi proti Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) in Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), EU:C:2009:290.

14

(15)  Zadeva C-156/77, Komisija proti Belgiji, Recueil 1978, str. 1881, točka 10.

15

(16)  Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodeljevanju pomoči v železniškem in cestnem prevozu ter prevozu po celinskih plovnih poteh

16

(17)  Komisija se v zvezi s tem sklicuje na argumente iz uvodnih izjav 307 do 313 svojega Sklepa 2011/3/EU z dne 24. februarja 2010 o pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in družba Danske Statsbaner (Državna pomoč C 41/08 (ex NN 35/08)) (UL L 7, 11.1.2011, str. 1). Navedeni sklep je Splošno sodišče razveljavilo s sodbo v zadevi T-92/11, Jørgen Andersen proti Evropski komisiji [2013], ki še ni bila objavljena in zoper katero teče postopek pritožbe pred Sodiščem v zadevi C-303/13 P. Izid navedene pritožbe ni pomemben za izid tega primera, saj je Splošno sodišče v sodbi, zoper katero teče postopek pritožbe, potrdilo, da je od datuma, ko se pojavijo učinki izplačane pomoči, odvisno, kateri sklop pravil se uporablja. V tem primeru je bila pomoč plačana 21. decembra 2012, tako da bi bilo treba uporabljati pravila, načela in merila za ocenjevanje združljivosti državne pomoči, ki veljajo na datum, ko Komisija sprejme sklep (glej točko 39 navedene sodbe).

17

(18)  Zadeva C-334/0 P, Komisija proti Freistaat Sachsen, ZOdl. 2008, str. I-9465, točke 50 do 53; zadeva T-3/09, Italija proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-95, točka 60.

18

(19)  Kot je na primer škodno dejanje ali neupravičena obogatitev.

19

(20)  Združene zadeve C-106 do C-120/87, Asteris AE in drugi proti Grčiji in EGS, EU:C:1988:457.

20

(21)  Glej Odločbo Komisije z dne 16. junija 2004 o državni pomoči N 304/2003 – Nizozemska – Pomoč v korist Akzo Nobel za zmanjšanje števila prevozov klora, povzetek v UL C 81, 2.4.2005, str. 4; glej tudi Odločbo Komisije z dne 20. decembra 2006 o državni pomoči N 575/2005 – Nizozemska – Pomoč za premestitev družbe za razgradnjo avtomobilov Steenbergen, povzetek v UL C 80, 13.4.2007, str. 1.

21

(22)  Zadeva C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, točka 59.

22

(23)  Glej prejšnjo opombo, točka 61.

23

(24)  Mnenje z dne 28. aprila 2005 v združenih zadevah C-346/03 in C-529/03, Atzori, EU:C:2005:256, točka 198.

24

(25)  Zadeva T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki in drugi proti Komisiji, EU:T:2011:650, in zadeva T-565/08, Corsica Ferries France proti Komisiji, EU:T:2012:415, točke 23 in 114 ter 120 do 131. Po analogiji glej tudi zadevo C-111/10, Komisija proti Svetu, EU:C:2013:785, točka 44.

25

(26)  Zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 813, točka 13.

26

(27)  Združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-04103, točka 75.

27

(28)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točki 64 in 65.

28

(29)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

29

(30)  Glej člen 14(2) Uredbe (ES) št. 659/1999.

30

(31)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

31

(32)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

32

---

| 8.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/128

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1075

z dne 19. januarja 2015

o državni pomoči SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN),

ki jo je izvedla Italija – Dodatno nadomestilo za opravljanje javne službe za družbo Buonotourist

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 75)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Italijanski organi so z elektronskim dopisom z dne 5. decembra 2012 v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasili dodatno nadomestilo, ki je bilo v skladu s sodbo sodišča Consiglio di Stato (italijanskega vrhovnega sodišča za upravne zadeve) dodeljeno družbi Buonotourist S.r.l. (v nadaljnjem besedilu: Buonotourist) za opravljanje storitev avtobusnega potniškega prevoza na podlagi koncesij, ki jih je italijanska regija Campania (v nadaljnjem besedilu: regija) dodelila v obdobju 1996–2002 (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(1)

Italijanski organi so z elektronskim dopisom z dne 5. decembra 2012 v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasili dodatno nadomestilo, ki je bilo v skladu s sodbo sodišča Consiglio di Stato (italijanskega vrhovnega sodišča za upravne zadeve) dodeljeno družbi Buonotourist S.r.l. (v nadaljnjem besedilu: Buonotourist) za opravljanje storitev avtobusnega potniškega prevoza na podlagi koncesij, ki jih je italijanska regija Campania (v nadaljnjem besedilu: regija) dodelila v obdobju 1996–2002 (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

| (2) | Priglasitev je bila registrirana pod številko zadeve SA.35843 in se je od 13. decembra 2012 obravnavala kot nepriglašeni ukrep, saj je morala regija glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, plačati dodatno nadomestilo, dolgovano družbi Buonotourist, od 7. decembra 2012, tj. po tem, ko je italijanska vlada priglasila ukrep Komisiji, vendar pred sprejetjem sklepa Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Priglasitev je bila registrirana pod številko zadeve SA.35843 in se je od 13. decembra 2012 obravnavala kot nepriglašeni ukrep, saj je morala regija glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, plačati dodatno nadomestilo, dolgovano družbi Buonotourist, od 7. decembra 2012, tj. po tem, ko je italijanska vlada priglasila ukrep Komisiji, vendar pred sprejetjem sklepa Komisije.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 20. februarja 2014 Italiji sporočila, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 20. februarja 2014 Italiji sporočila, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

| (4) | Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(4)

Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (5) | Italijanski organi so predložili pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka v dopisih z dne 21. in 24. marca 2014. |
| --- | --- |

(5)

Italijanski organi so predložili pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka v dopisih z dne 21. in 24. marca 2014.

| (6) | Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba Buonotourist, tj. upravičenka do ukrepa. Njene pripombe so bile prejete 25. marca 2014. |
| --- | --- |

(6)

Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba Buonotourist, tj. upravičenka do ukrepa. Njene pripombe so bile prejete 25. marca 2014.

| (7) | Italijanski organi so 11. julija 2014 predložili pripombe na pripombe tretje strani in dodatne informacije kot odgovor na zahtevek za informacije z dne 11. junija 2014. |
| --- | --- |

(7)

Italijanski organi so 11. julija 2014 predložili pripombe na pripombe tretje strani in dodatne informacije kot odgovor na zahtevek za informacije z dne 11. junija 2014.

| (8) | Italijanski organi so po tem, ko je Komisija sprejela podaljšanje roka, z dopisom z dne 15. septembra 2014 predložili še zadnje dodatne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Italijanski organi so po tem, ko je Komisija sprejela podaljšanje roka, z dopisom z dne 15. septembra 2014 predložili še zadnje dodatne informacije.

2.   OPIS UKREPA

2.1   DRUŽBA

| (9) | Družba Buonotourist je zasebna družba, ki opravlja storitve lokalnega javnega prevoza na podlagi regionalnih in občinskih koncesij. Natančneje, družba Buonotourist je po navedbah italijanskih organov v celotnem obravnavanem obdobju kot koncesionarka regije upravljala omrežje avtobusnih prog, ki so obsegale približno 1,8 milijona km letno. |
| --- | --- |

(9)

Družba Buonotourist je zasebna družba, ki opravlja storitve lokalnega javnega prevoza na podlagi regionalnih in občinskih koncesij. Natančneje, družba Buonotourist je po navedbah italijanskih organov v celotnem obravnavanem obdobju kot koncesionarka regije upravljala omrežje avtobusnih prog, ki so obsegale približno 1,8 milijona km letno.

| (10) | Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, je regija za navedeno storitev v obravnavanem obdobju družbi Buonotourist že plačala 1 9 5 07  121,54 EUR, od tega 1 7 0 36  021,13 EUR za opravljanje in upravljanje storitve ter 2 4 71  100,41 EUR za naložbe. Ker se zdi, da je bilo to nadomestilo dodeljeno družbi Buonotourist več kot deset let, preden je Komisija Italiji poslala prvi zahtevek za informacije, se v tem postopku ne bo ocenjevalo (2). |
| --- | --- |

(10)

Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, je regija za navedeno storitev v obravnavanem obdobju družbi Buonotourist že plačala 1 9 5 07  121,54 EUR, od tega 1 7 0 36  021,13 EUR za opravljanje in upravljanje storitve ter 2 4 71  100,41 EUR za naložbe. Ker se zdi, da je bilo to nadomestilo dodeljeno družbi Buonotourist več kot deset let, preden je Komisija Italiji poslala prvi zahtevek za informacije, se v tem postopku ne bo ocenjevalo (2).

| (11) | Družba Buonotourist je poleg navedenih zneskov, ki jih je že prejela, na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 (3) od regije zahtevala dodatno nadomestilo v višini 5 5 67  582,57 EUR za gospodarsko izgubo, ki jo je domnevno utrpela zaradi domnevno naloženih obveznosti javne službe. Po navedbah regije je bilo dodatno nadomestilo zahtevano januarja 2007, ko je družba Buonotourist začela postopek pred italijanskimi sodišči za upravne zadeve. |
| --- | --- |

(11)

Družba Buonotourist je poleg navedenih zneskov, ki jih je že prejela, na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 (3) od regije zahtevala dodatno nadomestilo v višini 5 5 67  582,57 EUR za gospodarsko izgubo, ki jo je domnevno utrpela zaradi domnevno naloženih obveznosti javne službe. Po navedbah regije je bilo dodatno nadomestilo zahtevano januarja 2007, ko je družba Buonotourist začela postopek pred italijanskimi sodišči za upravne zadeve.

| (12) | Leta 2008 je regionalno sodišče za upravne zadeve v Salernu zavrnilo zahtevek družbe Buonotourist za nadomestilo na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69. Navedeno sodišče je odločilo, da v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (4) družba Buonotourist ne more zahtevati nadomestila za gospodarsko škodo zaradi naložitve obveznosti javne službe, dokler najprej ne zahteva, da se navedene obveznosti javne službe prenehajo. |
| --- | --- |

(12)

Leta 2008 je regionalno sodišče za upravne zadeve v Salernu zavrnilo zahtevek družbe Buonotourist za nadomestilo na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69. Navedeno sodišče je odločilo, da v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (4) družba Buonotourist ne more zahtevati nadomestila za gospodarsko škodo zaradi naložitve obveznosti javne službe, dokler najprej ne zahteva, da se navedene obveznosti javne službe prenehajo.

2.2   SODBI SODIŠČA CONSIGLIO DI STATO

| (13) | Sodišče Consiglio di Stato je s sodbo z dne 27. julija 2009 (Sentenza no. 4683/09) ugodilo pritožbi družbe Buonotourist zoper sodbo regionalnega sodišča za upravne zadeve v Salernu in sklenilo, da je bila družba Buonotourist upravičena do dodatnega nadomestila za javno službo, ki jo je opravljala v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. V navedeni sodbi ni točno opredeljeno, na podlagi katerega pravnega akta in v kakšni obliki so bile obveznosti javne službe naložene, vendar je v njej poudarjeno, da podjetju, ki opravlja javno službo, ni mogoče zavrniti zahtevka za povračilo stroškov, ki so dejansko nastali pri opravljanju javne službe. Poleg tega je sodišče Consiglio di Stato menilo, da je družba Buonotourist upravičena do nadomestila za opravljanje javne službe tudi ob odsotnosti predhodne prošnje za prenehanje obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(13)

Sodišče Consiglio di Stato je s sodbo z dne 27. julija 2009 (Sentenza no. 4683/09) ugodilo pritožbi družbe Buonotourist zoper sodbo regionalnega sodišča za upravne zadeve v Salernu in sklenilo, da je bila družba Buonotourist upravičena do dodatnega nadomestila za javno službo, ki jo je opravljala v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. V navedeni sodbi ni točno opredeljeno, na podlagi katerega pravnega akta in v kakšni obliki so bile obveznosti javne službe naložene, vendar je v njej poudarjeno, da podjetju, ki opravlja javno službo, ni mogoče zavrniti zahtevka za povračilo stroškov, ki so dejansko nastali pri opravljanju javne službe. Poleg tega je sodišče Consiglio di Stato menilo, da je družba Buonotourist upravičena do nadomestila za opravljanje javne službe tudi ob odsotnosti predhodne prošnje za prenehanje obveznosti javne službe.

| (14) | Po navedbah sodišča Consiglio di Stato bi morala regija določiti točen znesek dodatnega nadomestila, dolgovanega družbi Buonotourist, na podlagi zanesljivih računovodskih podatkov družbe, iz katerih je razvidna razlika med stroški, ki jih je mogoče pripisati tistemu delu dejavnosti družbe Buonotourist, povezanemu z obveznostjo javne službe, in ustreznimi prihodki. Vendar je regija trdila, da zaradi pomanjkanja jasnih in zanesljivih podatkov tega ni mogla storiti. |
| --- | --- |

(14)

Po navedbah sodišča Consiglio di Stato bi morala regija določiti točen znesek dodatnega nadomestila, dolgovanega družbi Buonotourist, na podlagi zanesljivih računovodskih podatkov družbe, iz katerih je razvidna razlika med stroški, ki jih je mogoče pripisati tistemu delu dejavnosti družbe Buonotourist, povezanemu z obveznostjo javne službe, in ustreznimi prihodki. Vendar je regija trdila, da zaradi pomanjkanja jasnih in zanesljivih podatkov tega ni mogla storiti.

| (15) | Sodišče Consiglio di Stato je z odredbo (ordinanza) št. 8737/2010 z dne 13. decembra 2010 za izvedbo navedene naloge imenovalo strokovnjaka. Po navedbah italijanskih organov tudi ta strokovnjak ni mogel določiti zneska nadomestila. Zato je sodišče Consiglio di Stato z odredbo (ordinanza) št. 5880/2011 z dne 7. novembra 2011 imenovalo še drugega strokovnjaka (v nadaljnjem besedilu: drugi strokovnjak). Iz odstavka 9 sodbe sodišča Consiglio di Stato (giudizio per l’ottemperanza) št. 5650/2012 z dne 7. novembra 2012 je razvidno, da sta oba strokovnjaka izključila obstoj pravice do nadomestila v skladu s členom 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (tj. obveznost upravljanja in izvajanja prevoza), vendar sta z uporabo formule iz člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (tj. tarifne obveznosti) sklenila, da je družba Buonotourist prejela nezadostno nadomestilo za leto 1998, 1999 in 2000. Tako sta posredno domnevala, da je regija družbi Buonotourist naložila tarifno obveznost. |
| --- | --- |

(15)

Sodišče Consiglio di Stato je z odredbo (ordinanza) št. 8737/2010 z dne 13. decembra 2010 za izvedbo navedene naloge imenovalo strokovnjaka. Po navedbah italijanskih organov tudi ta strokovnjak ni mogel določiti zneska nadomestila. Zato je sodišče Consiglio di Stato z odredbo (ordinanza) št. 5880/2011 z dne 7. novembra 2011 imenovalo še drugega strokovnjaka (v nadaljnjem besedilu: drugi strokovnjak). Iz odstavka 9 sodbe sodišča Consiglio di Stato (giudizio per l’ottemperanza) št. 5650/2012 z dne 7. novembra 2012 je razvidno, da sta oba strokovnjaka izključila obstoj pravice do nadomestila v skladu s členom 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (tj. obveznost upravljanja in izvajanja prevoza), vendar sta z uporabo formule iz člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69 (tj. tarifne obveznosti) sklenila, da je družba Buonotourist prejela nezadostno nadomestilo za leto 1998, 1999 in 2000. Tako sta posredno domnevala, da je regija družbi Buonotourist naložila tarifno obveznost.

| (16) | Prvi strokovnjak je sklenil, da bi bilo za izračun dodatnih stroškov, ki jih je podjetje imelo zaradi tarifnih stroškov, neprimerno uporabiti „induktivno metodo“, in priporočil, da se dodatno nadomestilo izračuna na podlagi ocene lastnega kapitala (in via equitativa), medtem ko je drugi strokovnjak znesek nadomestila, ki bi ga morala regija dodeliti podjetju, izračunal po „induktivni metodi“, ob upoštevanju, da je sodišče Consiglio di Stato odločilo, da se izbira „induktivne metode“ šteje za jasno, saj je bila uporabljena v različnih sodbah brez kakršnega koli ugovora. |
| --- | --- |

(16)

Prvi strokovnjak je sklenil, da bi bilo za izračun dodatnih stroškov, ki jih je podjetje imelo zaradi tarifnih stroškov, neprimerno uporabiti „induktivno metodo“, in priporočil, da se dodatno nadomestilo izračuna na podlagi ocene lastnega kapitala (in via equitativa), medtem ko je drugi strokovnjak znesek nadomestila, ki bi ga morala regija dodeliti podjetju, izračunal po „induktivni metodi“, ob upoštevanju, da je sodišče Consiglio di Stato odločilo, da se izbira „induktivne metode“ šteje za jasno, saj je bila uporabljena v različnih sodbah brez kakršnega koli ugovora.

| (17) | Vendar drugi strokovnjak zaradi pomanjkanja bistvenih podatkov o pričakovanem in dejanskem številu prevoznih merskih enot kljub temu ni mogel izračunati nadomestila v skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. Zato je možni znesek nezadostnega nadomestila izračunal kot razliko med morebitnimi prihodki, ki bi jih družba lahko ustvarila z opravljanjem storitve na komercialni osnovi (ocena), ter vsoto dejanskih prihodkov in prejetih javnih prispevkov. Iz navedenih izračunov je razvidno, da je družba Buonotourist nezadostno nadomestilo prejela le za leta 1998, 1999 in 2000, in sicer v skupni višini 1 1 11  572 EUR, vključno z obrestmi. Strokovnjak je sklenil, da bi se ta znesek lahko uporabil kot znesek nezadostnega nadomestila. |
| --- | --- |

(17)

Vendar drugi strokovnjak zaradi pomanjkanja bistvenih podatkov o pričakovanem in dejanskem številu prevoznih merskih enot kljub temu ni mogel izračunati nadomestila v skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. Zato je možni znesek nezadostnega nadomestila izračunal kot razliko med morebitnimi prihodki, ki bi jih družba lahko ustvarila z opravljanjem storitve na komercialni osnovi (ocena), ter vsoto dejanskih prihodkov in prejetih javnih prispevkov. Iz navedenih izračunov je razvidno, da je družba Buonotourist nezadostno nadomestilo prejela le za leta 1998, 1999 in 2000, in sicer v skupni višini 1 1 11  572 EUR, vključno z obrestmi. Strokovnjak je sklenil, da bi se ta znesek lahko uporabil kot znesek nezadostnega nadomestila.

| (18) | V skladu s tem je sodišče Consiglio di Stato v sodbi št. 5650/2012 z dne 7. novembra 2012 dodatno nadomestilo, ki ga je morala regija plačati družbi Buonotourist, ocenilo na 1 1 11  572 EUR in odločilo, da se plačilo tega zneska izvede do 7. decembra 2012 (5). Regija je navedeni znesek družbi Buonotourist plačala 21. decembra 2012. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s tem je sodišče Consiglio di Stato v sodbi št. 5650/2012 z dne 7. novembra 2012 dodatno nadomestilo, ki ga je morala regija plačati družbi Buonotourist, ocenilo na 1 1 11  572 EUR in odločilo, da se plačilo tega zneska izvede do 7. decembra 2012 (5). Regija je navedeni znesek družbi Buonotourist plačala 21. decembra 2012.

| (19) | Plačilo tega dodatnega nadomestila družbi Buonotourist s strani regije na podlagi sodbe št. 5650/2012 pomeni nepriglašeni ukrep, ki je predmet tega sklepa. |
| --- | --- |

(19)

Plačilo tega dodatnega nadomestila družbi Buonotourist s strani regije na podlagi sodbe št. 5650/2012 pomeni nepriglašeni ukrep, ki je predmet tega sklepa.

2.3   DODATNE INFORMACIJE/PRIPOMBE, KI SO JIH PREDLOŽILI ITALIJANSKI ORGANI

| (20) | Po navedbah italijanskih organov je družba Buonotourist tako kot drugi izvajalci storitev regionalnega linijskega avtobusnega prevoza opravljala dejavnosti na podlagi začasnih dovoljenj (koncesij), ki so bila na zahtevo družbe vsako leto obnovljena. Navedene koncesije so družbi zagotovile izključno pravico do opravljanja zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(20)

Po navedbah italijanskih organov je družba Buonotourist tako kot drugi izvajalci storitev regionalnega linijskega avtobusnega prevoza opravljala dejavnosti na podlagi začasnih dovoljenj (koncesij), ki so bila na zahtevo družbe vsako leto obnovljena. Navedene koncesije so družbi zagotovile izključno pravico do opravljanja zadevnih storitev.

| (21) | Italijanski organi trdijo tudi, da je družba Buonotourist vsako leto obravnavanega obdobja regijo zaprosila za koncesije za opravljanje storitev na zadevnih progah ter da so navedene koncesije vedno določale, da se storitve izvajajo na izključno odgovornost zadevnih podjetij in, natančneje, da „opravljanje storitve ne pomeni pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila“. Italijanski organi so predložili izvod vzorčne koncesijske pogodbe iz leta 1972/1973, ki se je nanašala na drugo podjetje (v nadaljnjem besedilu: vzorčna koncesijska pogodba), in trdili, da je enaka koncesijski pogodbi z družbo Buonotourist v obravnavanem obdobju. Vendar niso predložili koncesijskih pogodb, ki so bile v obravnavanem obdobju dejansko sklenjene z družbo Buonotourist. |
| --- | --- |

(21)

Italijanski organi trdijo tudi, da je družba Buonotourist vsako leto obravnavanega obdobja regijo zaprosila za koncesije za opravljanje storitev na zadevnih progah ter da so navedene koncesije vedno določale, da se storitve izvajajo na izključno odgovornost zadevnih podjetij in, natančneje, da „opravljanje storitve ne pomeni pravice do kakršne koli subvencije ali nadomestila“. Italijanski organi so predložili izvod vzorčne koncesijske pogodbe iz leta 1972/1973, ki se je nanašala na drugo podjetje (v nadaljnjem besedilu: vzorčna koncesijska pogodba), in trdili, da je enaka koncesijski pogodbi z družbo Buonotourist v obravnavanem obdobju. Vendar niso predložili koncesijskih pogodb, ki so bile v obravnavanem obdobju dejansko sklenjene z družbo Buonotourist.

| (22) | Italijanski organi trdijo, da je imela družba Buonotourist na podlagi navedenih koncesij pravico predlagati nadomestitev oblik prevoza, ki naj bi jih uporabljala, ali zaprositi za prenehanje obveznosti javne službe v celoti ali delno, kadar ji taka obveznost povzroča gospodarsko izgubo, vendar navedene pravice ni nikoli uveljavila. Italijanski organi trdijo tudi, da družba ni nikoli obvestila regije o tem, da se sooča z gospodarsko izgubo ali da izpolnjuje obveznosti, ki jih ne bi izpolnjevala, če ne bi bila k temu obvezana na podlagi obveznosti javne službe. Poleg tega po navedbah italijanskih organov družba Buonotourist ni nikoli zaprosila za prenehanje obveznosti javne službe, kot to zahteva člen 4(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(22)

Italijanski organi trdijo, da je imela družba Buonotourist na podlagi navedenih koncesij pravico predlagati nadomestitev oblik prevoza, ki naj bi jih uporabljala, ali zaprositi za prenehanje obveznosti javne službe v celoti ali delno, kadar ji taka obveznost povzroča gospodarsko izgubo, vendar navedene pravice ni nikoli uveljavila. Italijanski organi trdijo tudi, da družba ni nikoli obvestila regije o tem, da se sooča z gospodarsko izgubo ali da izpolnjuje obveznosti, ki jih ne bi izpolnjevala, če ne bi bila k temu obvezana na podlagi obveznosti javne službe. Poleg tega po navedbah italijanskih organov družba Buonotourist ni nikoli zaprosila za prenehanje obveznosti javne službe, kot to zahteva člen 4(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (23) | Po navedbah italijanskih organov so javni prispevki, ki so bili v preteklosti dodeljeni družbi Buonotourist, temeljili na metodologiji za standardne stroške in so bili izračunani na podlagi določenih parametrov iz regionalnega zakona št. 16/1983 (6), kot so število dodeljenih kilometrov v primerjavi s prevoženimi kilometri, število zaposlenih in avtobusov, ki se razlikuje glede na vrsto opravljane storitve (storitve v mestnih, gorskih ali hribovitih območjih), pravno in gospodarsko obravnavanje zaposlenih, velikost podjetja in stroški avtobusov. |
| --- | --- |

(23)

Po navedbah italijanskih organov so javni prispevki, ki so bili v preteklosti dodeljeni družbi Buonotourist, temeljili na metodologiji za standardne stroške in so bili izračunani na podlagi določenih parametrov iz regionalnega zakona št. 16/1983 (6), kot so število dodeljenih kilometrov v primerjavi s prevoženimi kilometri, število zaposlenih in avtobusov, ki se razlikuje glede na vrsto opravljane storitve (storitve v mestnih, gorskih ali hribovitih območjih), pravno in gospodarsko obravnavanje zaposlenih, velikost podjetja in stroški avtobusov.

| (24) | Poleg tega italijanski organi dvomijo, da je družba Buonotourist dokazala, da je učinkovito in pravilno izpolnjevala obveznosti javne službe v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, in menijo, da ni imela sistema za ločevanje računov, kot to zahteva člen 1(5) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega italijanski organi dvomijo, da je družba Buonotourist dokazala, da je učinkovito in pravilno izpolnjevala obveznosti javne službe v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, in menijo, da ni imela sistema za ločevanje računov, kot to zahteva člen 1(5) navedene uredbe.

2.4   VIŠINA NADOMESTILA

| (25) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15, je sodišče Consiglio di Stato imenovalo dva strokovnjaka za določitev dodatnega nadomestila, ki ga je regija dolgovala družbi Buonotourist, na podlagi členov 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. Strokovnjaka sta 27. septembra 2012 izdala vsak svoje poročilo, vendar je dodatno nadomestilo, ki ga je regija dolgovala družbi Buonotourist, lahko izračunal le drugi strokovnjak. |
| --- | --- |

(25)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15, je sodišče Consiglio di Stato imenovalo dva strokovnjaka za določitev dodatnega nadomestila, ki ga je regija dolgovala družbi Buonotourist, na podlagi členov 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. Strokovnjaka sta 27. septembra 2012 izdala vsak svoje poročilo, vendar je dodatno nadomestilo, ki ga je regija dolgovala družbi Buonotourist, lahko izračunal le drugi strokovnjak.

| (26) | Drugi strokovnjak v svojem poročilu večkrat poudarja, da sta strani predložili podatke, ki se niso ujemali ali niso bili dovolj natančni, saj so pomenili le približek. Zlasti ugotavlja, da sta strani predložili nasprotujoče si dokumentarno gradivo glede nadomestila, izplačanega v preteklosti. V nasprotju s trditvijo italijanskih organov ugotavlja, da je imela družba Buonotourist ločene računovodske izkaze za dejavnosti javnega in zasebnega prevoza, vendar pojasnjuje, da ni bilo mogoče preveriti pravilnega pripisa nekaterih stroškov enemu ali drugemu sektorju dejavnosti. Poleg tega pojasnjuje, da ni bilo mogoče pridobiti zanesljivih podatkov o stroških, ki v primeru prenehanja obveznosti javne službe ne bi nastali, pri čemer to ni bilo mogoče niti po „induktivni metodi“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato. |
| --- | --- |

(26)

Drugi strokovnjak v svojem poročilu večkrat poudarja, da sta strani predložili podatke, ki se niso ujemali ali niso bili dovolj natančni, saj so pomenili le približek. Zlasti ugotavlja, da sta strani predložili nasprotujoče si dokumentarno gradivo glede nadomestila, izplačanega v preteklosti. V nasprotju s trditvijo italijanskih organov ugotavlja, da je imela družba Buonotourist ločene računovodske izkaze za dejavnosti javnega in zasebnega prevoza, vendar pojasnjuje, da ni bilo mogoče preveriti pravilnega pripisa nekaterih stroškov enemu ali drugemu sektorju dejavnosti. Poleg tega pojasnjuje, da ni bilo mogoče pridobiti zanesljivih podatkov o stroških, ki v primeru prenehanja obveznosti javne službe ne bi nastali, pri čemer to ni bilo mogoče niti po „induktivni metodi“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato.

| (27) | Zato je sklenil, da dodatnega nadomestila za obveznost upravljanja ali izvajanja prevoza ni bilo mogoče izračunati na podlagi člena 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(27)

Zato je sklenil, da dodatnega nadomestila za obveznost upravljanja ali izvajanja prevoza ni bilo mogoče izračunati na podlagi člena 10 Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (28) | Kar zadeva dodatno nadomestilo v zvezi s tarifnimi obveznostmi (člen 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69), drugi strokovnjak priznava, da tega nadomestila zaradi pomanjkljivih in/ali nezanesljivih podatkov ni bilo mogoče izračunati na podlagi odstavka 1 navedenega člena. Zato je bila uporabljena „induktivna metoda“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato. |
| --- | --- |

(28)

Kar zadeva dodatno nadomestilo v zvezi s tarifnimi obveznostmi (člen 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69), drugi strokovnjak priznava, da tega nadomestila zaradi pomanjkljivih in/ali nezanesljivih podatkov ni bilo mogoče izračunati na podlagi odstavka 1 navedenega člena. Zato je bila uporabljena „induktivna metoda“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato.

| (29) | V členu 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69 je med drugim določeno, da mora biti višina nadomestila pri tarifni obveznosti enaka razliki med naslednjima zneskoma:






  — | prvi znesek je enak razliki med zmnožkom predvidenega števila prevoznih merskih enot na eni strani in:






  — | bodisi najugodnejšo veljavno tarifo, ki bi jo lahko zahtevali uporabniki, če zadevna obveznost ne bi obstajala, oziroma, |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

V členu 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69 je med drugim določeno, da mora biti višina nadomestila pri tarifni obveznosti enaka razliki med naslednjima zneskoma:

—

prvi znesek je enak razliki med zmnožkom predvidenega števila prevoznih merskih enot na eni strani in:

—

bodisi najugodnejšo veljavno tarifo, ki bi jo lahko zahtevali uporabniki, če zadevna obveznost ne bi obstajala, oziroma,

| — | če take tarife ni, tisto tarifo, ki bi jo uporabilo podjetje, ki posluje na komercialni osnovi, in ob upoštevanju stroškov zadevnega prevoza ter razmer na trgu, |
| --- | --- |

—

če take tarife ni, tisto tarifo, ki bi jo uporabilo podjetje, ki posluje na komercialni osnovi, in ob upoštevanju stroškov zadevnega prevoza ter razmer na trgu,

ter zmnožkom dejanskega števila prevoznih merskih enot in tarife, uvedene za zadevno obdobje, na drugi strani,

| — | drugi znesek je enak razliki med stroški, ki bi nastali z uporabo bodisi najugodnejše obstoječe tarife ali tarife, ki bi jo podjetje uporabilo, če bi poslovalo na komercialni osnovi, in stroški, ki so dejansko nastali po obvezni tarifi. |
| --- | --- |

—

drugi znesek je enak razliki med stroški, ki bi nastali z uporabo bodisi najugodnejše obstoječe tarife ali tarife, ki bi jo podjetje uporabilo, če bi poslovalo na komercialni osnovi, in stroški, ki so dejansko nastali po obvezni tarifi.

| (30) | Zaradi odsotnosti podatkov, potrebnih za določitev navedenih zneskov, je drugi strokovnjak izračunal znesek dolgovanega nadomestila kot razliko med naslednjima zneskoma:






  — | zaradi odsotnosti pričakovanega in dejanskega števila prevoznih merskih enot je prvi znesek enak znesku, potrebnemu za kritje dejanskih stroškov (ali, če so nižji, „standardnih stroškov“) (7), zmanjšanemu za prihodke od obsega prometa (8), |
| --- | --- | --- |

(30)

Zaradi odsotnosti podatkov, potrebnih za določitev navedenih zneskov, je drugi strokovnjak izračunal znesek dolgovanega nadomestila kot razliko med naslednjima zneskoma:

—

zaradi odsotnosti pričakovanega in dejanskega števila prevoznih merskih enot je prvi znesek enak znesku, potrebnemu za kritje dejanskih stroškov (ali, če so nižji, „standardnih stroškov“) (7), zmanjšanemu za prihodke od obsega prometa (8),

| — | drugi znesek bi moral biti po mnenju strokovnjaka enak dejanskim stroškom (ali, če so nižji, „standardnim stroškom“) (9), zmanjšanim za razliko med dejanskimi stroški (ali, če so nižji, „standardnimi stroški“) in že prejetim zneskom nadomestila (10). |
| --- | --- |

—

drugi znesek bi moral biti po mnenju strokovnjaka enak dejanskim stroškom (ali, če so nižji, „standardnim stroškom“) (9), zmanjšanim za razliko med dejanskimi stroški (ali, če so nižji, „standardnimi stroški“) in že prejetim zneskom nadomestila (10).

| (31) | Po mnenju drugega strokovnjaka je iz navedenih izračunov mogoče sklepati, da lahko družba Buonotourist za obravnavano obdobje le za leta 1998, 1999 in 2000 trdi, da je prejela nezadostno nadomestilo zaradi domnevno naloženih tarifnih obveznosti. Drugi strokovnjak je znesek nezadostnega nadomestila za navedena tri leta izračunal na 8 38  593,21 EUR, temu pa so bile dodane še zakonite obresti v višini 2 72  979,13 EUR, kar pomeni dodatno nadomestilo v višini 1 1 11  572 EUR. To je znesek, ki ga je regija po odločitvi sodišča Consiglio di Stato morala plačati družbi Buonotourist, kar je dejansko storila 21. decembra 2012. |
| --- | --- |

(31)

Po mnenju drugega strokovnjaka je iz navedenih izračunov mogoče sklepati, da lahko družba Buonotourist za obravnavano obdobje le za leta 1998, 1999 in 2000 trdi, da je prejela nezadostno nadomestilo zaradi domnevno naloženih tarifnih obveznosti. Drugi strokovnjak je znesek nezadostnega nadomestila za navedena tri leta izračunal na 8 38  593,21 EUR, temu pa so bile dodane še zakonite obresti v višini 2 72  979,13 EUR, kar pomeni dodatno nadomestilo v višini 1 1 11  572 EUR. To je znesek, ki ga je regija po odločitvi sodišča Consiglio di Stato morala plačati družbi Buonotourist, kar je dejansko storila 21. decembra 2012.

2.5   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (32) | Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, je Komisija izrazila številne pomisleke v zvezi z združljivostjo ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(32)

Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, je Komisija izrazila številne pomisleke v zvezi z združljivostjo ukrepa z notranjim trgom.

| (33) | Prvič, Komisija je dvomila, da so bili izpolnjeni vsi štirje pogoji, ki jih je Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) določilo s sodno prakso v zadevi Altmark (11). |
| --- | --- |

(33)

Prvič, Komisija je dvomila, da so bili izpolnjeni vsi štirje pogoji, ki jih je Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) določilo s sodno prakso v zadevi Altmark (11).

| (34) | Drugič, Komisija je imela pomisleke v zvezi z izvzetjem iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69. Vprašanje, ali je člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz obveznosti predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, ali je regija družbi Buonotourist dejansko enostransko naložila obveznost javne službe in ali nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, izpolnjuje zahteve Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija ni mogla ugotoviti, ali je nadomestilo, dodeljeno družbi Buonotourist, izpolnjevalo navedene pogoje. |
| --- | --- |

(34)

Drugič, Komisija je imela pomisleke v zvezi z izvzetjem iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69. Vprašanje, ali je člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz obveznosti predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, ali je regija družbi Buonotourist dejansko enostransko naložila obveznost javne službe in ali nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, izpolnjuje zahteve Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija ni mogla ugotoviti, ali je nadomestilo, dodeljeno družbi Buonotourist, izpolnjevalo navedene pogoje.

| (35) | Tretjič, Komisija je imela pomisleke v zvezi z morebitno združljivostjo ukrepa v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Če bi bilo potrjeno, da ni bil izpolnjen vsaj eden od pogojev za izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, in če bi bilo treba izvesti oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi Komisija dvomila, da so bili v tem primeru izpolnjeni pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Tretjič, Komisija je imela pomisleke v zvezi z morebitno združljivostjo ukrepa v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Če bi bilo potrjeno, da ni bil izpolnjen vsaj eden od pogojev za izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, in če bi bilo treba izvesti oceno v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi Komisija dvomila, da so bili v tem primeru izpolnjeni pogoji iz navedene uredbe.

3.   PRIPOMBE ITALIJE

| (36) | Italijanski organi na nacionalni ravni niso predložili pripomb glede sklepa o začetku postopka. Pripombe je predložila le regija Campania. |
| --- | --- |

(36)

Italijanski organi na nacionalni ravni niso predložili pripomb glede sklepa o začetku postopka. Pripombe je predložila le regija Campania.

| (37) | Prvič, regija je predložila dokumentacijo, iz katere naj bi bilo razvidno, da je družba Buonotourist v zadevnem obdobju poleg storitev v okviru koncesije opravljala „dovoljene storitve“ na lastno odgovornost. Družba Buonotourist naj bi v obravnavanem obdobju na primer opravljala storitve mednarodnega in medregionalnega avtobusnega prevoza. Poleg tega je regija pojasnila, da je družba Buonotourist imela ločene računovodske izkaze le za storitve oddajanja in storitve avtobusnega prevoza, tj. brez kakršnega koli nadaljnjega ločevanja „dovoljenih storitev“, ki jih je opravljala na lastno odgovornost. |
| --- | --- |

(37)

Prvič, regija je predložila dokumentacijo, iz katere naj bi bilo razvidno, da je družba Buonotourist v zadevnem obdobju poleg storitev v okviru koncesije opravljala „dovoljene storitve“ na lastno odgovornost. Družba Buonotourist naj bi v obravnavanem obdobju na primer opravljala storitve mednarodnega in medregionalnega avtobusnega prevoza. Poleg tega je regija pojasnila, da je družba Buonotourist imela ločene računovodske izkaze le za storitve oddajanja in storitve avtobusnega prevoza, tj. brez kakršnega koli nadaljnjega ločevanja „dovoljenih storitev“, ki jih je opravljala na lastno odgovornost.

| (38) | Drugič, regija je ponovno poudarila, da v obravnavanem obdobju družbi Buonotourist niso bile enostransko naložene nobene obveznosti javne službe. Po navedbah regije je družba v skladu s takrat veljavnimi pravili zaprosila za letno obnovo koncesijskih storitev, tako da noben koncesijski akt ni vključeval enostranske naložitve obveznosti javne službe. Poleg tega je regija po sodbi sodišča Consiglio di Stato iz leta 2009 večkrat zaprosila družbo Buonotourist za akte ali pogodbe o naložitvi obveznosti javne službe, da bi to sodbo izvršila. Po navedbah regije se družba na te prošnje ni nikoli odzvala. Kar zadeva omejitev tarif, je regija ugotovila, da so tarife iz koncesijskih pogodb izhajale iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki jo uporabljajo vse družbe, ki delujejo v istem sektorju. |
| --- | --- |

(38)

Drugič, regija je ponovno poudarila, da v obravnavanem obdobju družbi Buonotourist niso bile enostransko naložene nobene obveznosti javne službe. Po navedbah regije je družba v skladu s takrat veljavnimi pravili zaprosila za letno obnovo koncesijskih storitev, tako da noben koncesijski akt ni vključeval enostranske naložitve obveznosti javne službe. Poleg tega je regija po sodbi sodišča Consiglio di Stato iz leta 2009 večkrat zaprosila družbo Buonotourist za akte ali pogodbe o naložitvi obveznosti javne službe, da bi to sodbo izvršila. Po navedbah regije se družba na te prošnje ni nikoli odzvala. Kar zadeva omejitev tarif, je regija ugotovila, da so tarife iz koncesijskih pogodb izhajale iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki jo uporabljajo vse družbe, ki delujejo v istem sektorju.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANi

| (39) | Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba Buonotourist, tj. upravičenka do ukrepa. Slednja se v svojih navedbah ni strinjala s prehodnimi stališči Komisije v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(39)

Edina tretja stran, ki je predložila pripombe kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bila družba Buonotourist, tj. upravičenka do ukrepa. Slednja se v svojih navedbah ni strinjala s prehodnimi stališči Komisije v sklepu o začetku postopka.

| (40) | Da bi družba Buonotourist podprla svojo trditev, da so ji bile naložene obveznosti, je navedla, da obveznosti javne službe niso bile določene v dokumentu o dodelitvi koncesije, saj ta dokument ni obstajal, temveč so izhajale izključno iz internih aktov regije, v katerih sta bila organizacija podjetja in nadomestilo vnaprej določena na podlagi mehanizma za „standardne stroške“. Družba Buonotourist je pojasnila, da je Italija uredila obveznosti javne službe z zakonom št. 151/81, regionalnim zakonom št. 16/83, členom 4 zakona št. 59/97 in zakonodajnim odlokom št. 422/97. Regija je obveznost javne službe družbi Buonotourist naložila s koncesijskim aktom leta 1972/1973, te obveznosti pa so bile obnovljene vsako leto do leta 2003. Dejstvo, da so bile družbi Buonotourist v obdobju 1996–2002 naložene obveznosti javne službe, kot so tarifne obveznosti ter obveznosti v zvezi s progami, voznim redom in postajališči, naj bi bilo razvidno iz:






  — | „premostitvene pogodbe o opravljanju storitev“, ki sta jo družba Buonotourist in regija podpisali za leto 2003 v skladu s členom 46 regionalnega zakona št. 3/02 ter s katero so se obstoječe koncesije razveljavile in nadomestile, |
| --- | --- | --- |

(40)

Da bi družba Buonotourist podprla svojo trditev, da so ji bile naložene obveznosti, je navedla, da obveznosti javne službe niso bile določene v dokumentu o dodelitvi koncesije, saj ta dokument ni obstajal, temveč so izhajale izključno iz internih aktov regije, v katerih sta bila organizacija podjetja in nadomestilo vnaprej določena na podlagi mehanizma za „standardne stroške“. Družba Buonotourist je pojasnila, da je Italija uredila obveznosti javne službe z zakonom št. 151/81, regionalnim zakonom št. 16/83, členom 4 zakona št. 59/97 in zakonodajnim odlokom št. 422/97. Regija je obveznost javne službe družbi Buonotourist naložila s koncesijskim aktom leta 1972/1973, te obveznosti pa so bile obnovljene vsako leto do leta 2003. Dejstvo, da so bile družbi Buonotourist v obdobju 1996–2002 naložene obveznosti javne službe, kot so tarifne obveznosti ter obveznosti v zvezi s progami, voznim redom in postajališči, naj bi bilo razvidno iz:

—

„premostitvene pogodbe o opravljanju storitev“, ki sta jo družba Buonotourist in regija podpisali za leto 2003 v skladu s členom 46 regionalnega zakona št. 3/02 ter s katero so se obstoječe koncesije razveljavile in nadomestile,

| — | sklepa regionalne vlade (delibera della Giunta Regionale) št. 8726 z dne 30. decembra 1999, s katerim je družba Buonotourist lahko spremenila nekatere proge na lastno zahtevo in na zahtevo drugih pobudnikov, |
| --- | --- |

—

sklepa regionalne vlade (delibera della Giunta Regionale) št. 8726 z dne 30. decembra 1999, s katerim je družba Buonotourist lahko spremenila nekatere proge na lastno zahtevo in na zahtevo drugih pobudnikov,

| — | sklepa regionalne vlade št. 323 z dne 4. maja 2000, s katerim se je podaljšalo trajanje začasne prepovedi zvišanja cen sezonskih vozovnic za storitve avtobusnega prevoza v regiji, |
| --- | --- |

—

sklepa regionalne vlade št. 323 z dne 4. maja 2000, s katerim se je podaljšalo trajanje začasne prepovedi zvišanja cen sezonskih vozovnic za storitve avtobusnega prevoza v regiji,

| — | obvestila št. 4770/2000 o razlikovanju med načinom izračuna tarife za navadne sezonske vozovnice in sezonske vozovnice za „delavske linije“ (linee operaie), |
| --- | --- |

—

obvestila št. 4770/2000 o razlikovanju med načinom izračuna tarife za navadne sezonske vozovnice in sezonske vozovnice za „delavske linije“ (linee operaie),

| — | odloka regionalnega svetnika za prevoz (Assessore di Trasporti) št. 1609/2001 o prehodu z lire na euro, s katerim so bili izvajalci storitev opozorjeni, da je kakršno koli zvišanje tarif prepovedano in da ta prepoved pomeni „koncesijsko/pogodbeno obveznost“. |
| --- | --- |

—

odloka regionalnega svetnika za prevoz (Assessore di Trasporti) št. 1609/2001 o prehodu z lire na euro, s katerim so bili izvajalci storitev opozorjeni, da je kakršno koli zvišanje tarif prepovedano in da ta prepoved pomeni „koncesijsko/pogodbeno obveznost“.

| (41) | Poleg tega je družba Buonotourist trdila, da je regija večkrat znižala standardne stroške ter jih neenakomerno uporabila za različne proge in koncesije, zaradi česar so se nekateri izvajalci odločili ukiniti določene avtobusne proge, ki so stalno ustvarjale izgubo. Regija naj bi v odgovor na to izjavila, da so izvajalci na podlagi obveznosti javne službe dolžni upravljati proge in da bodo zoper izvajalce, ki bi dejansko prenehali opravljati svoje dejavnosti, sprejeti pravni ukrepi zaradi prekinitve javne službe. Po navedbah družbe Buonotourist to dokazuje, da so ji bile naložene obveznosti javne službe. Vendar družba Buonotourist ni predložila dokazov, ki bi podprli to trditev. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega je družba Buonotourist trdila, da je regija večkrat znižala standardne stroške ter jih neenakomerno uporabila za različne proge in koncesije, zaradi česar so se nekateri izvajalci odločili ukiniti določene avtobusne proge, ki so stalno ustvarjale izgubo. Regija naj bi v odgovor na to izjavila, da so izvajalci na podlagi obveznosti javne službe dolžni upravljati proge in da bodo zoper izvajalce, ki bi dejansko prenehali opravljati svoje dejavnosti, sprejeti pravni ukrepi zaradi prekinitve javne službe. Po navedbah družbe Buonotourist to dokazuje, da so ji bile naložene obveznosti javne službe. Vendar družba Buonotourist ni predložila dokazov, ki bi podprli to trditev.

| (42) | Družba Buonotourist je trdila tudi, da je delovala predvsem kot izvajalec storitev lokalnega javnega prevoza (80 % dejavnosti). Za preostali del raznovrstne gospodarske dejavnosti je imela ločene računovodske izkaze. |
| --- | --- |

(42)

Družba Buonotourist je trdila tudi, da je delovala predvsem kot izvajalec storitev lokalnega javnega prevoza (80 % dejavnosti). Za preostali del raznovrstne gospodarske dejavnosti je imela ločene računovodske izkaze.

| (43) | Družba Buonotourist je po tem, ko je opozorila na končno nacionalno odločbo sodišča Consiglio di Stato, izpodbijala naslednja argumenta, ki ju je predložila regija:






  — | izračun ni bil podprt z ločenimi poslovodnimi računovodskimi izkazi s strani stroškovnih centrov, da bi se razlikovale dejavnosti v okviru obveznosti javne službe, |
| --- | --- | --- |

(43)

Družba Buonotourist je po tem, ko je opozorila na končno nacionalno odločbo sodišča Consiglio di Stato, izpodbijala naslednja argumenta, ki ju je predložila regija:

—

izračun ni bil podprt z ločenimi poslovodnimi računovodskimi izkazi s strani stroškovnih centrov, da bi se razlikovale dejavnosti v okviru obveznosti javne službe,

| — | ob odsotnosti računovodskih podatkov, ki bi omogočali opredelitev posameznih elementov, ki bi jih bilo treba izračunati v skladu s členoma 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, je bil izračun izveden po induktivni metodi, ki jo je regija označila za „težko razumljivo in neobičajno“. |
| --- | --- |

—

ob odsotnosti računovodskih podatkov, ki bi omogočali opredelitev posameznih elementov, ki bi jih bilo treba izračunati v skladu s členoma 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, je bil izračun izveden po induktivni metodi, ki jo je regija označila za „težko razumljivo in neobičajno“.

| (44) | Družba Buonotourist je pojasnila, da so veljavna pravila zahtevala le, da se računovodski podatki o storitvi javnega prevoza, ki se upravlja na podlagi obveznosti javne službe, predložijo ločeno od podatkov o kakršni koli drugi poslovni dejavnosti, pri čemer niso zahtevala nobene nadaljnje razčlenitve računovodskih izkazov, ki bi ločeno prikazovala stroške in prihodke za vsako zadevno progo. Trdila je, da je imela ločene računovodske izkaze za računovodske podatke o dejavnostih javne službe in o poslovnih dejavnostih, pri čemer je dodala, da regija ni nikoli podvomila v zanesljivost računovodskih podatkov ter da jih je pravilno uporabila kot podlago za izračun in izplačilo letnih prispevkov. |
| --- | --- |

(44)

Družba Buonotourist je pojasnila, da so veljavna pravila zahtevala le, da se računovodski podatki o storitvi javnega prevoza, ki se upravlja na podlagi obveznosti javne službe, predložijo ločeno od podatkov o kakršni koli drugi poslovni dejavnosti, pri čemer niso zahtevala nobene nadaljnje razčlenitve računovodskih izkazov, ki bi ločeno prikazovala stroške in prihodke za vsako zadevno progo. Trdila je, da je imela ločene računovodske izkaze za računovodske podatke o dejavnostih javne službe in o poslovnih dejavnostih, pri čemer je dodala, da regija ni nikoli podvomila v zanesljivost računovodskih podatkov ter da jih je pravilno uporabila kot podlago za izračun in izplačilo letnih prispevkov.

| (45) | Družba Buonotourist je trdila tudi, da predloženih računovodskih dokumentov ni bilo mogoče šteti za nezadostne za podporo zahtevka za nadomestilo zgolj zato, ker so jih sestavljali letni računovodski izkazi in „obrazci E“ (13) ter ker jim niso bili priloženi celoviti izvodi temeljnih računovodskih in upravnih vknjižb (računovodski register, poslovne knjige, izdani in prejeti računi, računi vozovnic itd.). Po navedbah družbe Buonotourist bi bilo ta argument preprosto izpodbijati z dejstvom, da je regija v obravnavanem obdobju enake podatke sprejela in jih takrat obravnavala kot zanesljive. Poleg tega je zahteva po hrambi celovite računovodske in upravne dokumentacije za obravnavano obdobje prenehala veljati, zato je zdaj objektivno težko zahtevati izvode. Zato je primerno, da se znesek dolgovanega nadomestila izračuna na podlagi induktivnega pristopa, kot ga je določilo sodišče Consiglio di Stato. Poleg tega so bili računovodski izkazi ustrezno potrjeni, njihova pravilnost in verodostojnost pa se ni nikoli izpodbijala. Jasno je torej, da so računovodski izkazi, ki jih je predložila družba Buonotourist, zadostni za izračun nadomestila ob popolnem upoštevanju zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(45)

Družba Buonotourist je trdila tudi, da predloženih računovodskih dokumentov ni bilo mogoče šteti za nezadostne za podporo zahtevka za nadomestilo zgolj zato, ker so jih sestavljali letni računovodski izkazi in „obrazci E“ (13) ter ker jim niso bili priloženi celoviti izvodi temeljnih računovodskih in upravnih vknjižb (računovodski register, poslovne knjige, izdani in prejeti računi, računi vozovnic itd.). Po navedbah družbe Buonotourist bi bilo ta argument preprosto izpodbijati z dejstvom, da je regija v obravnavanem obdobju enake podatke sprejela in jih takrat obravnavala kot zanesljive. Poleg tega je zahteva po hrambi celovite računovodske in upravne dokumentacije za obravnavano obdobje prenehala veljati, zato je zdaj objektivno težko zahtevati izvode. Zato je primerno, da se znesek dolgovanega nadomestila izračuna na podlagi induktivnega pristopa, kot ga je določilo sodišče Consiglio di Stato. Poleg tega so bili računovodski izkazi ustrezno potrjeni, njihova pravilnost in verodostojnost pa se ni nikoli izpodbijala. Jasno je torej, da so računovodski izkazi, ki jih je predložila družba Buonotourist, zadostni za izračun nadomestila ob popolnem upoštevanju zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (46) | Kar zadeva pravilnost metode za izračun in njeno skladnost s pravom Unije, je družba Buonotourist menila, da bi morala prejeti nadomestilo za izgubo, ki jo je utrpela v smislu razlike med nižjimi prihodki in višjimi stroški ter je bila posledica njenih obveznosti javne službe. Družba Buonotourist je za določitev vrednosti nižjih prihodkov na podlagi zanesljivih podatkov najprej upoštevala dejanske letne prihodke iz poslovanja, ki so bili zmnožek dejanskega števila prevoznih merskih enot in uvedene tarife. Nato je določila znesek, ki ga je bilo treba odšteti v skladu s pravili Unije, ob upoštevanju prihodkov, potrebnih za kritje dejanskih stroškov, zabeleženih v letnih računovodskih izkazih. Višina letnih prihodkov iz poslovanja ustreza dejanskim prihodkom družbe iz dejavnosti, ki jo je opravljala na podlagi tarifne obveznosti, pri čemer so bili ti prihodki ločeno navedeni v njenih letnih računovodskih izkazih in obrazcih E, ki so bili vsako leto poslani regiji, ki ni nikoli podvomila v njihovo zanesljivost. Zato ni potrebno, da se navedeni zneski razčlenijo na sestavne dele, čeprav vključujejo prihodke za proge, ki niso bile zajete s koncesijami, in so zato precenjeni. Kar zadeva znesek, ki ga je bilo treba odšteti, je družba Buonotourist trdila, da je uporabila merilo, ki je bilo v celoti v skladu z navodili iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 in je dopuščalo uporabo tarife, ki bi jo družba uporabila, če bi poslovala na komercialni osnovi, pri čemer je morala ta tarifa kriti dejansko nastale stroške. Kar zadeva razliko med stroški, ki bi jih družba Buonotourist imela, če bi uporabila najugodnejšo obstoječo tarifo ali poslovala na komercialni osnovi, in dejansko nastalimi stroški, je menila, da je njen izračun v celoti v skladu s členom 11 navedene uredbe, saj je zajemal nižje stroške, ki jih je imela zaradi obveznosti javne službe in prispevkov, ki jih je prejela od regije za kritje stroškov poslovanja. Poleg tega družba Buonotourist meni, da bi bilo v primeru prostega trga nemogoče oceniti obseg potniškega prometa. Zato je „induktivna metoda“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato, upravičena. Poleg tega je družba Buonotourist opozorila, da člena 10 in 11 določata pravico družb javnega prevoza, za katere veljajo obveznosti javne službe, do nadomestila za vse negativne finančne vplive, ki izhajajo iz njihovih obveznosti. |
| --- | --- |

(46)

Kar zadeva pravilnost metode za izračun in njeno skladnost s pravom Unije, je družba Buonotourist menila, da bi morala prejeti nadomestilo za izgubo, ki jo je utrpela v smislu razlike med nižjimi prihodki in višjimi stroški ter je bila posledica njenih obveznosti javne službe. Družba Buonotourist je za določitev vrednosti nižjih prihodkov na podlagi zanesljivih podatkov najprej upoštevala dejanske letne prihodke iz poslovanja, ki so bili zmnožek dejanskega števila prevoznih merskih enot in uvedene tarife. Nato je določila znesek, ki ga je bilo treba odšteti v skladu s pravili Unije, ob upoštevanju prihodkov, potrebnih za kritje dejanskih stroškov, zabeleženih v letnih računovodskih izkazih. Višina letnih prihodkov iz poslovanja ustreza dejanskim prihodkom družbe iz dejavnosti, ki jo je opravljala na podlagi tarifne obveznosti, pri čemer so bili ti prihodki ločeno navedeni v njenih letnih računovodskih izkazih in obrazcih E, ki so bili vsako leto poslani regiji, ki ni nikoli podvomila v njihovo zanesljivost. Zato ni potrebno, da se navedeni zneski razčlenijo na sestavne dele, čeprav vključujejo prihodke za proge, ki niso bile zajete s koncesijami, in so zato precenjeni. Kar zadeva znesek, ki ga je bilo treba odšteti, je družba Buonotourist trdila, da je uporabila merilo, ki je bilo v celoti v skladu z navodili iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 in je dopuščalo uporabo tarife, ki bi jo družba uporabila, če bi poslovala na komercialni osnovi, pri čemer je morala ta tarifa kriti dejansko nastale stroške. Kar zadeva razliko med stroški, ki bi jih družba Buonotourist imela, če bi uporabila najugodnejšo obstoječo tarifo ali poslovala na komercialni osnovi, in dejansko nastalimi stroški, je menila, da je njen izračun v celoti v skladu s členom 11 navedene uredbe, saj je zajemal nižje stroške, ki jih je imela zaradi obveznosti javne službe in prispevkov, ki jih je prejela od regije za kritje stroškov poslovanja. Poleg tega družba Buonotourist meni, da bi bilo v primeru prostega trga nemogoče oceniti obseg potniškega prometa. Zato je „induktivna metoda“, ki jo je določilo sodišče Consiglio di Stato, upravičena. Poleg tega je družba Buonotourist opozorila, da člena 10 in 11 določata pravico družb javnega prevoza, za katere veljajo obveznosti javne službe, do nadomestila za vse negativne finančne vplive, ki izhajajo iz njihovih obveznosti.

| (47) | Kar zadeva pojem državne pomoči, je družba Buonotourist trdila, da italijanski trg javnega prevoza v zadevnem obdobju ni bil odprt konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah. Zato je družba Buonotourist sklenila, da ni učinka na trgovino. Glede na sedanjo organizacijo storitve lokalnega javnega prevoza na podlagi enostranske, izključne koncesije za nekatere proge prav tako ni verjetno, da bi nadomestilo izkrivljalo konkurenco. Poleg tega se je koncesionarka strinjala s standardnimi stroški/km, ki jih je določila regija, pa tudi z vsemi drugimi obveznostmi javne službe, zato ni bilo nobene prednosti. Zato je družba Buonotourist menila, da v tem primeru niso bili izpolnjeni vsaj trije pogoji, ki jih je Sodišče določilo za opredelitev državne pomoči. |
| --- | --- |

(47)

Kar zadeva pojem državne pomoči, je družba Buonotourist trdila, da italijanski trg javnega prevoza v zadevnem obdobju ni bil odprt konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah. Zato je družba Buonotourist sklenila, da ni učinka na trgovino. Glede na sedanjo organizacijo storitve lokalnega javnega prevoza na podlagi enostranske, izključne koncesije za nekatere proge prav tako ni verjetno, da bi nadomestilo izkrivljalo konkurenco. Poleg tega se je koncesionarka strinjala s standardnimi stroški/km, ki jih je določila regija, pa tudi z vsemi drugimi obveznostmi javne službe, zato ni bilo nobene prednosti. Zato je družba Buonotourist menila, da v tem primeru niso bili izpolnjeni vsaj trije pogoji, ki jih je Sodišče določilo za opredelitev državne pomoči.

| (48) | Družba Buonotourist meni, da bi se morala združljivost nadomestila oceniti glede na Uredbo (EGS) št. 1191/69. Kar zadeva izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, je družba Buonotourist menila, da je bilo plačilo, dodeljeno kot nadomestilo, izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) navedene uredbe, saj je regija tarifno obveznost naložila enostransko, zneski pa ne pomenijo obveznosti javne službe na podlagi pogodbe o opravljanju storitev, temveč izhajajo iz pravilne uporabe izračuna v skladu s členom 11 navedene uredbe v okviru koncesije. |
| --- | --- |

(48)

Družba Buonotourist meni, da bi se morala združljivost nadomestila oceniti glede na Uredbo (EGS) št. 1191/69. Kar zadeva izvzetje iz obveznosti priglasitve v skladu z Uredbo (EGS) št. 1191/69, je družba Buonotourist menila, da je bilo plačilo, dodeljeno kot nadomestilo, izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) navedene uredbe, saj je regija tarifno obveznost naložila enostransko, zneski pa ne pomenijo obveznosti javne službe na podlagi pogodbe o opravljanju storitev, temveč izhajajo iz pravilne uporabe izračuna v skladu s členom 11 navedene uredbe v okviru koncesije.

5.   PRIPOMBE ITALIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (49) | Italijanski organi na nacionalni ravni niso predložili pripomb glede pripomb družbe Buonotourist. Pripombe je predložila le regija Campania, in sicer 11. julija 2014. |
| --- | --- |

(49)

Italijanski organi na nacionalni ravni niso predložili pripomb glede pripomb družbe Buonotourist. Pripombe je predložila le regija Campania, in sicer 11. julija 2014.

| (50) | Regija je v svojih navedbah pojasnila, da se je ločeno računovodstvo družbe Buonotourist nanašalo le na storitve oddajanja (noleggio ali fuorilinea) in avtobusne storitve na splošno. Vendar so avtobusne storitve, ki jih je opravljala družba Buonotourist, vključevale storitve na medregionalnih in mednarodnih progah (t. i. „dovoljene“ storitve prevoza), ki jih je družba opravljala na lastno odgovornost. Regija je predložila dokaze o tem, da je družba Buonotourist v obravnavanem obdobju opravljala take dovoljene storitve. Regija je predložila zlasti sklep regionalne vlade št. 8734/1999, ki dovoljuje opravljanje storitev med dvema regijama, in obvestilo št. 4765/2011 italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet, ki potrjuje opravljanje storitev na treh medregionalnih progah. Poleg tega so mednarodne in medregionalne dejavnosti jasno navedene v pojasnilih k računovodskim izkazom družbe za leto 1998 in 2000 ter v sodbi št. 2157/2004 regionalnega sodišča za upravne zadeve v Laciju (Tribunale Amministrativo Regionale). |
| --- | --- |

(50)

Regija je v svojih navedbah pojasnila, da se je ločeno računovodstvo družbe Buonotourist nanašalo le na storitve oddajanja (noleggio ali fuorilinea) in avtobusne storitve na splošno. Vendar so avtobusne storitve, ki jih je opravljala družba Buonotourist, vključevale storitve na medregionalnih in mednarodnih progah (t. i. „dovoljene“ storitve prevoza), ki jih je družba opravljala na lastno odgovornost. Regija je predložila dokaze o tem, da je družba Buonotourist v obravnavanem obdobju opravljala take dovoljene storitve. Regija je predložila zlasti sklep regionalne vlade št. 8734/1999, ki dovoljuje opravljanje storitev med dvema regijama, in obvestilo št. 4765/2011 italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet, ki potrjuje opravljanje storitev na treh medregionalnih progah. Poleg tega so mednarodne in medregionalne dejavnosti jasno navedene v pojasnilih k računovodskim izkazom družbe za leto 1998 in 2000 ter v sodbi št. 2157/2004 regionalnega sodišča za upravne zadeve v Laciju (Tribunale Amministrativo Regionale).

| (51) | Opravljanje „dovoljenih“ storitev medregionalnega in mednarodnega prevoza v računovodskih izkazih družbe Buonotourist ni bilo ločeno navedeno. Ločeni računovodski izkazi prav tako niso razvidni iz obrazcev E, ki jih je družba Buonotourist vsako leto poslala regiji ter v katerih so dejanski stroški in prihodki pri opravljanju avtobusnih storitev ločeno navedeni v stolpcu „Lokalni javni prevoz – regija Campania“, storitve oddajanja pa v stolpcu „Oddajanje“ (noleggio ali fuorilinea). Po navedbah regije stolpec „Lokalni javni prevoz – regija Campania“ prikazuje vse stroške in prihodke, ki so navedeni v „izjavi o prihodkih iz avtobusnih storitev“ in so se nanašali na vse avtobusne storitve na splošno, vključno z dovoljenimi storitvami medregionalnega in mednarodnega prevoza. |
| --- | --- |

(51)

Opravljanje „dovoljenih“ storitev medregionalnega in mednarodnega prevoza v računovodskih izkazih družbe Buonotourist ni bilo ločeno navedeno. Ločeni računovodski izkazi prav tako niso razvidni iz obrazcev E, ki jih je družba Buonotourist vsako leto poslala regiji ter v katerih so dejanski stroški in prihodki pri opravljanju avtobusnih storitev ločeno navedeni v stolpcu „Lokalni javni prevoz – regija Campania“, storitve oddajanja pa v stolpcu „Oddajanje“ (noleggio ali fuorilinea). Po navedbah regije stolpec „Lokalni javni prevoz – regija Campania“ prikazuje vse stroške in prihodke, ki so navedeni v „izjavi o prihodkih iz avtobusnih storitev“ in so se nanašali na vse avtobusne storitve na splošno, vključno z dovoljenimi storitvami medregionalnega in mednarodnega prevoza.

6.   OCENA POMOČI

6.1   OBSTOJ POMOČI

| (52) | V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (53) | Da bi se torej podporni ukrep štel za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora kumulativno izpolnjevati vse naslednje pogoje:






  — | dodeliti ga mora država ali pa mora biti zagotovljen iz državnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(53)

Da bi se torej podporni ukrep štel za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora kumulativno izpolnjevati vse naslednje pogoje:

—

dodeliti ga mora država ali pa mora biti zagotovljen iz državnih sredstev,

| — | zagotavljati mora selektivno prednost z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, |
| --- | --- |

—

zagotavljati mora selektivno prednost z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga,

| — | izkrivljati mora konkurenco ali groziti z njenim izkrivljanjem in |
| --- | --- |

—

izkrivljati mora konkurenco ali groziti z njenim izkrivljanjem in

| — | vplivati mora na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

vplivati mora na trgovino med državami članicami.

6.1.1   Državna sredstva in odgovornost

| (54) | Komisija ugotavlja, da sodba sodišča Consiglio di Stato od regije zahteva, da družbi Buonotourist plača dodatno nadomestilo za opravljanje storitev linijskega avtobusnega prevoza v obravnavanem obdobju na progah, ki so v pristojnosti regije. Drugi strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, je izračunal, da je družba Buonotourist zaradi domnevno naloženih tarifnih obveznosti imela gospodarsko izgubo v obliki nezadostnega nadomestila le leta 1998, 1999 in 2000, in sicer v višini 1 1 11  572 EUR. Regija je 21. decembra 2012 plačala ta znesek družbi Buonotourist, da bi izvršila zadevno sodbo. |
| --- | --- |

(54)

Komisija ugotavlja, da sodba sodišča Consiglio di Stato od regije zahteva, da družbi Buonotourist plača dodatno nadomestilo za opravljanje storitev linijskega avtobusnega prevoza v obravnavanem obdobju na progah, ki so v pristojnosti regije. Drugi strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, je izračunal, da je družba Buonotourist zaradi domnevno naloženih tarifnih obveznosti imela gospodarsko izgubo v obliki nezadostnega nadomestila le leta 1998, 1999 in 2000, in sicer v višini 1 1 11  572 EUR. Regija je 21. decembra 2012 plačala ta znesek družbi Buonotourist, da bi izvršila zadevno sodbo.

| (55) | Dejstvo, da je nacionalno sodišče od regije zahtevalo, da plača nadomestilo podjetju, ne pomeni, da pomoči ni mogoče pripisati regiji, ki izvršuje zadevno sodbo, saj se domača sodišča zadevne države štejejo za njene organe in so torej obvezana k lojalnemu sodelovanju (14). |
| --- | --- |

(55)

Dejstvo, da je nacionalno sodišče od regije zahtevalo, da plača nadomestilo podjetju, ne pomeni, da pomoči ni mogoče pripisati regiji, ki izvršuje zadevno sodbo, saj se domača sodišča zadevne države štejejo za njene organe in so torej obvezana k lojalnemu sodelovanju (14).

| (56) | Ukrep je torej mogoče pripisati državi, sredstva, iz katerih je bilo zadevno nadomestilo plačano, pa so državna sredstva. |
| --- | --- |

(56)

Ukrep je torej mogoče pripisati državi, sredstva, iz katerih je bilo zadevno nadomestilo plačano, pa so državna sredstva.

6.1.2   Selektivna gospodarska prednost

| (57) | Komisija za začetek poudarja, da družba Buonotourist opravlja gospodarsko dejavnost, tj. prevoz potnikov za plačilo. Zato bi jo bilo treba šteti za „podjetje“ v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(57)

Komisija za začetek poudarja, da družba Buonotourist opravlja gospodarsko dejavnost, tj. prevoz potnikov za plačilo. Zato bi jo bilo treba šteti za „podjetje“ v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (58) | Dodelitev ukrepa bi bilo treba prav tako šteti za selektivno, saj koristi le družbi Buonotourist. |
| --- | --- |

(58)

Dodelitev ukrepa bi bilo treba prav tako šteti za selektivno, saj koristi le družbi Buonotourist.

| (59) | Kar zadeva zagotavljanje selektivne gospodarske prednosti, iz sodbe v zadevi Altmark izhaja, da nadomestilo, ki ga je zadevnim podjetjem dodelila država ali ki jim je bilo zagotovljeno iz državnih sredstev za opravljanje naloženih obveznosti javne službe, ne daje take prednosti zadevnim podjetjem in se torej ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji (15):






  — | prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa so jasno opredeljene, |
| --- | --- | --- |

(59)

Kar zadeva zagotavljanje selektivne gospodarske prednosti, iz sodbe v zadevi Altmark izhaja, da nadomestilo, ki ga je zadevnim podjetjem dodelila država ali ki jim je bilo zagotovljeno iz državnih sredstev za opravljanje naloženih obveznosti javne službe, ne daje take prednosti zadevnim podjetjem in se torej ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji (15):

—

prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa so jasno opredeljene,

| — | drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, so bila določena vnaprej ter objektivno in pregledno, |
| --- | --- |

—

drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, so bila določena vnaprej ter objektivno in pregledno,

| — | tretjič, nadomestilo ne presega tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti, |
| --- | --- |

—

tretjič, nadomestilo ne presega tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe, ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti,

| — | četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti. |
| --- | --- |

—

četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti.

| (60) | V skladu s sodbo v zadevi Altmark morajo biti kumulativno izpolnjeni vsi štirje pogoji, da se izključi prisotnost gospodarske prednosti, kadar se nadomestilo dodeli zadevnim podjetjem za opravljanje naloženih obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s sodbo v zadevi Altmark morajo biti kumulativno izpolnjeni vsi štirje pogoji, da se izključi prisotnost gospodarske prednosti, kadar se nadomestilo dodeli zadevnim podjetjem za opravljanje naloženih obveznosti javne službe.

| (61) | Komisija najprej poudarja, da ji niti italijanski organi niti družba Buonotourist niso predložili nobenega akta o pooblastitvi, ki bi se nanašal na obravnavano obdobje, in da družba Buonotourist ni mogla jasno opredeliti obveznosti, ki jih je morala izpolnjevati in ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe, kot je podrobneje pojasnjeno v pododdelku (i) oddelka 6.2. |
| --- | --- |

(61)

Komisija najprej poudarja, da ji niti italijanski organi niti družba Buonotourist niso predložili nobenega akta o pooblastitvi, ki bi se nanašal na obravnavano obdobje, in da družba Buonotourist ni mogla jasno opredeliti obveznosti, ki jih je morala izpolnjevati in ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe, kot je podrobneje pojasnjeno v pododdelku (i) oddelka 6.2.

| (62) | Drugič, Komisija ugotavlja, da nadomestilo, dodeljeno s sodbo sodišča Consiglio di Stato, zaradi odsotnosti potrebnih in zanesljivih podatkov temelji izključno na naknadnem izračunu po „induktivni metodi“. Zato je sklenila, da parametri, na podlagi katerih sta strokovnjaka, ki ju je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, izračunala domnevno nezadostno nadomestilo, niso bila določena vnaprej, zaradi česar se zdi, da drugi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark v zvezi z nepriglašenim ukrepom ni bil izpolnjen. |
| --- | --- |

(62)

Drugič, Komisija ugotavlja, da nadomestilo, dodeljeno s sodbo sodišča Consiglio di Stato, zaradi odsotnosti potrebnih in zanesljivih podatkov temelji izključno na naknadnem izračunu po „induktivni metodi“. Zato je sklenila, da parametri, na podlagi katerih sta strokovnjaka, ki ju je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, izračunala domnevno nezadostno nadomestilo, niso bila določena vnaprej, zaradi česar se zdi, da drugi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark v zvezi z nepriglašenim ukrepom ni bil izpolnjen.

| (63) | Glede na kumulativno naravo pogojev iz sodbe v zadevi Altmark Komisiji ni treba proučiti, ali sta v tem primeru izpolnjena preostala pogoja iz navedene sodbe. Na podlagi tega plačilo dodatnega nadomestila družbi Buonotourist za storitve, opravljene v obravnavanem obdobju, daje slednji selektivno gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(63)

Glede na kumulativno naravo pogojev iz sodbe v zadevi Altmark Komisiji ni treba proučiti, ali sta v tem primeru izpolnjena preostala pogoja iz navedene sodbe. Na podlagi tega plačilo dodatnega nadomestila družbi Buonotourist za storitve, opravljene v obravnavanem obdobju, daje slednji selektivno gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.1.3   Izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami

| (64) | Družba Buonotourist je v svojih pripombah trdila, da italijanski trg javnega prevoza v obravnavanem obdobju ni bil odprt konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, tako da sporni ukrep ni mogel vplivati na trgovino ali izkrivljati konkurence. |
| --- | --- |

(64)

Družba Buonotourist je v svojih pripombah trdila, da italijanski trg javnega prevoza v obravnavanem obdobju ni bil odprt konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, tako da sporni ukrep ni mogel vplivati na trgovino ali izkrivljati konkurence.

| (65) | Komisija najprej poudarja, da je bil sporni ukrep izveden 21. decembra 2012, tj. dolgo po odprtju italijanskega trga javnega potniškega prevoza za konkurenco. Ker so se takrat pojavili učinki obravnavanega ukrepa na trg, je treba tudi za takrat oceniti, ali bi lahko izkrivljal konkurenco ali vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(65)

Komisija najprej poudarja, da je bil sporni ukrep izveden 21. decembra 2012, tj. dolgo po odprtju italijanskega trga javnega potniškega prevoza za konkurenco. Ker so se takrat pojavili učinki obravnavanega ukrepa na trg, je treba tudi za takrat oceniti, ali bi lahko izkrivljal konkurenco ali vplival na trgovino med državami članicami.

| (66) | Komisija v vsakem primeru nadalje poudarja, da je, kot je Sodišče navedlo v sodbi v zadevi Altmark, od leta 1995 več držav članic odprlo nekatere trge prevoza konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, tako da je takrat več podjetij že ponujalo storitve rednega linijskega mestnega in primestnega ter regionalnega prevoza v državah članicah, ki niso njihova država članica izvora. |
| --- | --- |

(66)

Komisija v vsakem primeru nadalje poudarja, da je, kot je Sodišče navedlo v sodbi v zadevi Altmark, od leta 1995 več držav članic odprlo nekatere trge prevoza konkurenci podjetij s sedežem v drugih državah članicah, tako da je takrat več podjetij že ponujalo storitve rednega linijskega mestnega in primestnega ter regionalnega prevoza v državah članicah, ki niso njihova država članica izvora.

| (67) | Zato bi bilo treba šteti, da lahko vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi Buonotourist, izkrivlja konkurenco za opravljanje storitev avtobusnega potniškega prevoza in vpliva na trgovino med državami članicami tako, da zmanjšuje sposobnost prevoznih podjetij s sedežem v drugih državah članicah, da opravljajo storitve Italiji, in krepi položaj družbe Buonotourist na trgu, saj ji znižuje stroške, ki jo sicer bremenijo v okviru izvajanja tekočih poslov ali splošnih dejavnosti (16). |
| --- | --- |

(67)

Zato bi bilo treba šteti, da lahko vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi Buonotourist, izkrivlja konkurenco za opravljanje storitev avtobusnega potniškega prevoza in vpliva na trgovino med državami članicami tako, da zmanjšuje sposobnost prevoznih podjetij s sedežem v drugih državah članicah, da opravljajo storitve Italiji, in krepi položaj družbe Buonotourist na trgu, saj ji znižuje stroške, ki jo sicer bremenijo v okviru izvajanja tekočih poslov ali splošnih dejavnosti (16).

| (68) | Komisija prav tako ugotavlja, da družba Buonotourist deluje tudi na drugih trgih, tj. na trgih storitev oddajanja, in tako na teh trgih konkurira drugim družbam v Uniji. Vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi Buonotourist, bi lahko izkrivilo konkurenco, vplivalo pa bi lahko tudi na trgovino med državami članicami na teh trgih. |
| --- | --- |

(68)

Komisija prav tako ugotavlja, da družba Buonotourist deluje tudi na drugih trgih, tj. na trgih storitev oddajanja, in tako na teh trgih konkurira drugim družbam v Uniji. Vsakršno nadomestilo, dodeljeno družbi Buonotourist, bi lahko izkrivilo konkurenco, vplivalo pa bi lahko tudi na trgovino med državami članicami na teh trgih.

| (69) | Na podlagi tega je Komisija sklenila, da ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi tega je Komisija sklenila, da ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

6.1.4   Sklepna ugotovitev

| (70) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(70)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.2   IZVZETJE IZ OBVEZNOSTI PRIGLASITVE V SKLADU Z UREDBO (EGS) ŠT. 1191/69

| (71) | Na podlagi argumentov sodišča Consiglio di Stato je družba Buonotourist pridobila pravico do dodatnega nadomestila za opravljanje zadevnih prevoznih storitev v času, v katerem je opravljala te storitve. Da bi ti argumenti držali, bi morala biti plačila nadomestila izvzeta iz postopka obvezne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69. Če navedeno nadomestilo ne bi bilo priglašeno, bi se, če bi pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, štelo za nezakonito v skladu s členom 108 Pogodbe. |
| --- | --- |

(71)

Na podlagi argumentov sodišča Consiglio di Stato je družba Buonotourist pridobila pravico do dodatnega nadomestila za opravljanje zadevnih prevoznih storitev v času, v katerem je opravljala te storitve. Da bi ti argumenti držali, bi morala biti plačila nadomestila izvzeta iz postopka obvezne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69. Če navedeno nadomestilo ne bi bilo priglašeno, bi se, če bi pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, štelo za nezakonito v skladu s členom 108 Pogodbe.

| (72) | V skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je namreč nadomestilo, ki se izplača po tej uredbi, izvzeto iz postopka predhodnega obveščanja, določenega v členu 108(3) Pogodbe, in s tem tudi iz obveznosti priglasitve. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je namreč nadomestilo, ki se izplača po tej uredbi, izvzeto iz postopka predhodnega obveščanja, določenega v členu 108(3) Pogodbe, in s tem tudi iz obveznosti priglasitve.

| (73) | Vendar je treba v skladu s sodbo v zadevi Combus pojem „nadomestila za opravljanje javne službe“ v smislu navedene določbe razlagati zelo ozko (17). Izvzetje iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 zajema le nadomestilo za opravljanje obveznosti javne službe iz člena 2 navedene uredbe, ki so bile enostransko naložene podjetju, to nadomestilo pa se izračuna po metodi, opisani v členih 10 do 13 navedene uredbe (enotni postopek za plačilo nadomestila); izvzetje ne velja za nadomestilo, plačano v okviru pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 14 navedene uredbe. Nadomestilo, ki je plačano v skladu s pogodbo o izvajanju javne službe, kot je opredeljena v členu 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, in vključuje državno pomoč, je treba priglasiti Komisiji, preden začne veljati. V nasprotnem primeru se bo navedeno nadomestilo štelo za nezakonito izvedeno pomoč v skladu s členom 108 Pogodbe. |
| --- | --- |

(73)

Vendar je treba v skladu s sodbo v zadevi Combus pojem „nadomestila za opravljanje javne službe“ v smislu navedene določbe razlagati zelo ozko (17). Izvzetje iz obveznosti priglasitve iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 zajema le nadomestilo za opravljanje obveznosti javne službe iz člena 2 navedene uredbe, ki so bile enostransko naložene podjetju, to nadomestilo pa se izračuna po metodi, opisani v členih 10 do 13 navedene uredbe (enotni postopek za plačilo nadomestila); izvzetje ne velja za nadomestilo, plačano v okviru pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 14 navedene uredbe. Nadomestilo, ki je plačano v skladu s pogodbo o izvajanju javne službe, kot je opredeljena v členu 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, in vključuje državno pomoč, je treba priglasiti Komisiji, preden začne veljati. V nasprotnem primeru se bo navedeno nadomestilo štelo za nezakonito izvedeno pomoč v skladu s členom 108 Pogodbe.

| (74) | Vprašanje, ali je člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz obveznosti predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, ali je regija družbi Buonotourist dejansko enostransko naložila obveznost javne službe in ali nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, izpolnjuje zahteve Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija bo proučila obe vprašanji v ustreznem zaporedju. |
| --- | --- |

(74)

Vprašanje, ali je člen 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69 v tem primeru dejansko izvzel italijanske organe iz obveznosti predhodne priglasitve, je zato odvisno od tega, ali je regija družbi Buonotourist dejansko enostransko naložila obveznost javne službe in ali nadomestilo, plačano v skladu s to obveznostjo, izpolnjuje zahteve Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisija bo proučila obe vprašanji v ustreznem zaporedju.

(i)   Enostransko naložena obveznost javne službe

| (75) | Komisija poudarja, da ji niti italijanski organi niti družba Buonotourist niso predložili nobenega akta o pooblastitvi, ki bi se nanašal na obravnavano obdobje. Družba Buonotourist ji je predložila le pogodbe, ki so bile izvedene od leta 2003. |
| --- | --- |

(75)

Komisija poudarja, da ji niti italijanski organi niti družba Buonotourist niso predložili nobenega akta o pooblastitvi, ki bi se nanašal na obravnavano obdobje. Družba Buonotourist ji je predložila le pogodbe, ki so bile izvedene od leta 2003.

| (76) | Italijanski organi trdijo, da je vzorčna koncesijska pogodba, ki so jo predložili in se je nanašala na drugo podjetje, standardna pogodba, ki se je uporabljala v regiji v obravnavanem obdobju. Vendar je vzorčna koncesijska pogodba veljala le od aprila 1972 do decembra 1973, kar je več kot 20 let pred obravnavanim obdobjem in pred začetkom veljavnosti zakona št. 151/1981, ki je bil konsolidiran z regionalnim zakonom št. 16/1983, na podlagi katerega je družba Buonotourist prejela nadomestilo. Čeprav se zdi, da vzorčna koncesijska pogodba določa nekatere obveznosti, ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe (npr. v točkah 2, 9 in 10), vključno z obveznostjo uporabe popustov za študente, delavce, učitelje ter zaposlene v zasebnem in javnem sektorju ter obveznostjo zagotavljanja brezplačnega prevoza za nekatere kategorije potnikov, Komisija zaradi odsotnosti akta o pooblastitvi nima dokazov, da so navedene obveznosti v obravnavanem obdobju dejansko veljale za družbo Buonotourist. Glede na to, da so bile opravljane storitve del rednega linijskega prevoza, je bilo treba v predpisih o koncesijah, ki so družbi Buonotourist dale izključno pravico do opravljanja teh storitev, vnaprej določiti ureditev storitev, ki se bodo opravljale. Družba Buonotourist ni predložila dokazov, da ji je to ureditev enostransko naložila regija, namesto da bi jo predlagal izvajalec v zameno za izključno pravico do opravljanja storitev, regija pa bi jo pozneje odobrila. Metodologija, ki jo je sodni strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, uporabil za izračun domnevnega nezadostnega nadomestila, se v vsakem primeru ne nanaša na navedene obveznosti. |
| --- | --- |

(76)

Italijanski organi trdijo, da je vzorčna koncesijska pogodba, ki so jo predložili in se je nanašala na drugo podjetje, standardna pogodba, ki se je uporabljala v regiji v obravnavanem obdobju. Vendar je vzorčna koncesijska pogodba veljala le od aprila 1972 do decembra 1973, kar je več kot 20 let pred obravnavanim obdobjem in pred začetkom veljavnosti zakona št. 151/1981, ki je bil konsolidiran z regionalnim zakonom št. 16/1983, na podlagi katerega je družba Buonotourist prejela nadomestilo. Čeprav se zdi, da vzorčna koncesijska pogodba določa nekatere obveznosti, ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe (npr. v točkah 2, 9 in 10), vključno z obveznostjo uporabe popustov za študente, delavce, učitelje ter zaposlene v zasebnem in javnem sektorju ter obveznostjo zagotavljanja brezplačnega prevoza za nekatere kategorije potnikov, Komisija zaradi odsotnosti akta o pooblastitvi nima dokazov, da so navedene obveznosti v obravnavanem obdobju dejansko veljale za družbo Buonotourist. Glede na to, da so bile opravljane storitve del rednega linijskega prevoza, je bilo treba v predpisih o koncesijah, ki so družbi Buonotourist dale izključno pravico do opravljanja teh storitev, vnaprej določiti ureditev storitev, ki se bodo opravljale. Družba Buonotourist ni predložila dokazov, da ji je to ureditev enostransko naložila regija, namesto da bi jo predlagal izvajalec v zameno za izključno pravico do opravljanja storitev, regija pa bi jo pozneje odobrila. Metodologija, ki jo je sodni strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, uporabil za izračun domnevnega nezadostnega nadomestila, se v vsakem primeru ne nanaša na navedene obveznosti.

| (77) | Komisija je ocenila tudi, ali je obveznost javne službe razvidna iz regionalnega zakona št. 16/1983, ki sta ga tako regija kot tudi družba Buonotourist opredelili kot pravno podlago za nadomestilo, dodeljeno družbi v obravnavanem obdobju (glej uvodni izjavi 23 in 40). V zvezi s tem je treba poudariti, da navedeni regionalni zakon določa, da lahko javne prispevke prejmejo le subjekti in javna ali zasebna podjetja, ki opravljajo storitve lokalnega javnega prevoza v okviru koncesijske ureditve. V členu 2 regionalnega zakona je navedeno, da se „[v]sakršna morebitna izguba ali primanjkljaj, ki ni krit z regionalnimi prispevki, kot je določeno zgoraj [v členu 2], [...] še naprej obračunava v breme posameznih podjetij“. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je ocenila tudi, ali je obveznost javne službe razvidna iz regionalnega zakona št. 16/1983, ki sta ga tako regija kot tudi družba Buonotourist opredelili kot pravno podlago za nadomestilo, dodeljeno družbi v obravnavanem obdobju (glej uvodni izjavi 23 in 40). V zvezi s tem je treba poudariti, da navedeni regionalni zakon določa, da lahko javne prispevke prejmejo le subjekti in javna ali zasebna podjetja, ki opravljajo storitve lokalnega javnega prevoza v okviru koncesijske ureditve. V členu 2 regionalnega zakona je navedeno, da se „[v]sakršna morebitna izguba ali primanjkljaj, ki ni krit z regionalnimi prispevki, kot je določeno zgoraj [v členu 2], [...] še naprej obračunava v breme posameznih podjetij“.

| (78) | Komisija nadalje poudarja, da so bile v regionalnih aktih, ki jih je predložila družba Buonotourist (glej uvodno izjavo 40), omenjene nekatere pogodbene obveznosti, ki so v obravnavanem obdobju veljale med družbo Buonotourist in regijo. Vendar v teh aktih niso jasno opredeljene obveznosti, ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe, čeprav ti akti kažejo na morebiten obstoj takih obveznosti. Poleg tega obstoj pogodbenih obveznosti izključuje enostransko naložitev obveznosti javne službe družbi Buonotourist. Metodologija, ki jo je sodni strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, uporabil za izračun domnevnega nezadostnega nadomestila, se v vsakem primeru ne nanaša na navedene obveznosti. |
| --- | --- |

(78)

Komisija nadalje poudarja, da so bile v regionalnih aktih, ki jih je predložila družba Buonotourist (glej uvodno izjavo 40), omenjene nekatere pogodbene obveznosti, ki so v obravnavanem obdobju veljale med družbo Buonotourist in regijo. Vendar v teh aktih niso jasno opredeljene obveznosti, ki bi se lahko uvrščale med obveznosti javne službe, čeprav ti akti kažejo na morebiten obstoj takih obveznosti. Poleg tega obstoj pogodbenih obveznosti izključuje enostransko naložitev obveznosti javne službe družbi Buonotourist. Metodologija, ki jo je sodni strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, uporabil za izračun domnevnega nezadostnega nadomestila, se v vsakem primeru ne nanaša na navedene obveznosti.

| (79) | Kar zadeva morebitni obstoj tarifne obveznosti, Komisija nima dokazov, da so bile take obveznosti dejansko enostransko naložene družbi Buonotourist, čeprav je strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, dodatno nadomestilo izračunal na podlagi člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. V skladu s členom 2(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69 so tarifne obveznosti „obveznosti, ki so uvedene za prevozna podjetja, da zlasti za določene skupine potnikov, določene skupine blaga ali na določenih voznih poteh uporabljajo tarife, ki jih določi ali odobri državni organ in so v nasprotju s poslovnimi interesi podjetja ter so posledica uvedbe posebnih tarifnih določb ali posledica zavrnitve spremembe le-teh“. V nasprotju s tem se opredelitev tarifnih obveznosti „ne [uporablja] za obveznosti, ki izhajajo iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki velja za celotno gospodarstvo, ali ki izhajajo iz ukrepov na področju cen in splošnih pogojev prevoza, sprejetih z namenom vzpostavitve trga prometnih storitev ali njegovega dela“. Komisija priznava, da so v točki 27 vzorčne koncesijske pogodbe iz leta 1972/1973 določene tarife, ki so se uporabljale za izvajalca, zajetega s to pogodbo, vendar opozarja, da v zvezi z družbo Buonotourist za obravnavano obdobje ni prejela nobenega podobnega koncesijskega akta ali akta o pooblastitvi, na podlagi katerega bi lahko sklepala o naložitvi takih obveznosti podjetju. Komisija v vsakem primeru poudarja, da je bilo v skladu s členom 2 regionalnega zakona št. 16/1983 letno nadomestilo podjetjem, ki opravljajo storitve javnega prevoza, izračunano naknadno kot razlika med prihodki iz uporabe minimalnih tarif in t. i. „standardnimi stroški“ (glej uvodno izjavo 23). Zato je sklenila, da je regionalni zakon določal minimalne tarife, kar hkrati izključuje obstoj splošne tarifne obveznosti. |
| --- | --- |

(79)

Kar zadeva morebitni obstoj tarifne obveznosti, Komisija nima dokazov, da so bile take obveznosti dejansko enostransko naložene družbi Buonotourist, čeprav je strokovnjak, ki ga je imenovalo sodišče Consiglio di Stato, dodatno nadomestilo izračunal na podlagi člena 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69. V skladu s členom 2(5) Uredbe (EGS) št. 1191/69 so tarifne obveznosti „obveznosti, ki so uvedene za prevozna podjetja, da zlasti za določene skupine potnikov, določene skupine blaga ali na določenih voznih poteh uporabljajo tarife, ki jih določi ali odobri državni organ in so v nasprotju s poslovnimi interesi podjetja ter so posledica uvedbe posebnih tarifnih določb ali posledica zavrnitve spremembe le-teh“. V nasprotju s tem se opredelitev tarifnih obveznosti „ne [uporablja] za obveznosti, ki izhajajo iz splošnih ukrepov cenovne politike, ki velja za celotno gospodarstvo, ali ki izhajajo iz ukrepov na področju cen in splošnih pogojev prevoza, sprejetih z namenom vzpostavitve trga prometnih storitev ali njegovega dela“. Komisija priznava, da so v točki 27 vzorčne koncesijske pogodbe iz leta 1972/1973 določene tarife, ki so se uporabljale za izvajalca, zajetega s to pogodbo, vendar opozarja, da v zvezi z družbo Buonotourist za obravnavano obdobje ni prejela nobenega podobnega koncesijskega akta ali akta o pooblastitvi, na podlagi katerega bi lahko sklepala o naložitvi takih obveznosti podjetju. Komisija v vsakem primeru poudarja, da je bilo v skladu s členom 2 regionalnega zakona št. 16/1983 letno nadomestilo podjetjem, ki opravljajo storitve javnega prevoza, izračunano naknadno kot razlika med prihodki iz uporabe minimalnih tarif in t. i. „standardnimi stroški“ (glej uvodno izjavo 23). Zato je sklenila, da je regionalni zakon določal minimalne tarife, kar hkrati izključuje obstoj splošne tarifne obveznosti.

| (80) | V vsakem primeru se zdi, da morebitna obveznost javne službe, ki bi jo družba Buonotourist morala opravljati, slednji ni bila enostransko naložena. Komisija v zvezi s tem poudarja, da je družba Buonotourist prevzela pobudo, ko je zahtevala obnovo koncesij za vseh sedem let obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(80)

V vsakem primeru se zdi, da morebitna obveznost javne službe, ki bi jo družba Buonotourist morala opravljati, slednji ni bila enostransko naložena. Komisija v zvezi s tem poudarja, da je družba Buonotourist prevzela pobudo, ko je zahtevala obnovo koncesij za vseh sedem let obravnavanega obdobja.

| (81) | Trditev družbe Buonotourist, da so bili izvajalci na podlagi obveznosti javne službe dolžni upravljati proge, čeprav je regija večkrat znižala standardne stroške, in da bi se zoper izvajalce, ki bi dejansko prenehali s svojimi dejavnostmi, sprejeli pravni ukrepi zaradi prekinitve javne službe, ni bila podprta z dokazi, zato je v tem primeru ni mogoče uporabiti v podporo ugotovitvi o enostransko naloženih obveznostih javne službe. |
| --- | --- |

(81)

Trditev družbe Buonotourist, da so bili izvajalci na podlagi obveznosti javne službe dolžni upravljati proge, čeprav je regija večkrat znižala standardne stroške, in da bi se zoper izvajalce, ki bi dejansko prenehali s svojimi dejavnostmi, sprejeli pravni ukrepi zaradi prekinitve javne službe, ni bila podprta z dokazi, zato je v tem primeru ni mogoče uporabiti v podporo ugotovitvi o enostransko naloženih obveznostih javne službe.

(ii)   Skladnost nadomestila z enotnim postopkom za plačilo nadomestila

| (82) | Tudi če bi bilo v tem primeru dokazano, da so bile obveznosti javne službe družbi Buonotourist enostransko naložene, kar ne drži, bi moralo biti nadomestilo za opravljanje zadevnih storitev še vedno v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 (oddelek IV), da bi bilo izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) navedene uredbe. Komisija meni, da ta pogoj ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(82)

Tudi če bi bilo v tem primeru dokazano, da so bile obveznosti javne službe družbi Buonotourist enostransko naložene, kar ne drži, bi moralo biti nadomestilo za opravljanje zadevnih storitev še vedno v skladu z enotnim postopkom za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 (oddelek IV), da bi bilo izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) navedene uredbe. Komisija meni, da ta pogoj ni izpolnjen.

| (83) | Prvič, Komisija ugotavlja, da enotni postopek za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 določa metodo za izračun višine nadomestila, ki se dodeli za finančne obremenitve zaradi naložitve obveznosti javne službe. V skladu s členom 1(5)(a) Uredbe (EGS) št. 1191/69 morajo prevozna podjetja, ki ne izvajajo samo storitev javne službe, temveč opravljajo tudi druge dejavnosti, od 1. julija 1992 izvajati javne službe kot ločene dejavnosti, pri čemer: (i) so poslovni računi za vsako dejavnost ločeni, delež sredstev za vsako od teh dejavnosti pa se uporablja v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili, in (ii) izdatki se izravnajo s prihodki iz poslovanja in s plačili javnih organov brez možnosti prenosa iz enega ali v drugi sektor dejavnosti podjetja. |
| --- | --- |

(83)

Prvič, Komisija ugotavlja, da enotni postopek za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69 določa metodo za izračun višine nadomestila, ki se dodeli za finančne obremenitve zaradi naložitve obveznosti javne službe. V skladu s členom 1(5)(a) Uredbe (EGS) št. 1191/69 morajo prevozna podjetja, ki ne izvajajo samo storitev javne službe, temveč opravljajo tudi druge dejavnosti, od 1. julija 1992 izvajati javne službe kot ločene dejavnosti, pri čemer: (i) so poslovni računi za vsako dejavnost ločeni, delež sredstev za vsako od teh dejavnosti pa se uporablja v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili, in (ii) izdatki se izravnajo s prihodki iz poslovanja in s plačili javnih organov brez možnosti prenosa iz enega ali v drugi sektor dejavnosti podjetja.

| (84) | Komisija nadalje ugotavlja, da v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Antrop zahteve iz navedenega postopka niso izpolnjene, kadar na podlagi zanesljivih računovodskih podatkov podjetja ni mogoče določiti razlike med stroški, ki se pripišejo njegovi dejavnosti na področju, na katerem ima koncesijo, in ustreznimi prihodki ter zato ni mogoče izračunati povečanja stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti iz javne službe s strani tega podjetja (18). |
| --- | --- |

(84)

Komisija nadalje ugotavlja, da v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Antrop zahteve iz navedenega postopka niso izpolnjene, kadar na podlagi zanesljivih računovodskih podatkov podjetja ni mogoče določiti razlike med stroški, ki se pripišejo njegovi dejavnosti na področju, na katerem ima koncesijo, in ustreznimi prihodki ter zato ni mogoče izračunati povečanja stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti iz javne službe s strani tega podjetja (18).

| (85) | Komisija meni, da nadomestilo, dodeljeno družbi Buonotourist, ne izpolnjuje teh zahtev. Družba Buonotourist je potrdila, da je poleg domnevnih obveznosti javne službe opravljala tudi storitve oddajanja. Poleg tega regija trdi, da je družba Buonotourist opravljala tudi druge dejavnosti, tj. storitve medregionalnega in mednarodnega avtobusnega prevoza (glej uvodne izjave 50 do 52). Vendar niti italijanski organi niti družba Buonotourist niso dokazali obstoja pravilno ločenih računovodskih izkazov za te dejavnosti. Zdi se, da to posredno potrjuje tudi družba Buonotourist, ko trdi, da so zneski iz „obrazcev E“, ki so bili vsako leto poslani regiji, vključevali tudi prihodke za proge, ki niso bile zajete s koncesijami (glej uvodno izjavo 45). |
| --- | --- |

(85)

Komisija meni, da nadomestilo, dodeljeno družbi Buonotourist, ne izpolnjuje teh zahtev. Družba Buonotourist je potrdila, da je poleg domnevnih obveznosti javne službe opravljala tudi storitve oddajanja. Poleg tega regija trdi, da je družba Buonotourist opravljala tudi druge dejavnosti, tj. storitve medregionalnega in mednarodnega avtobusnega prevoza (glej uvodne izjave 50 do 52). Vendar niti italijanski organi niti družba Buonotourist niso dokazali obstoja pravilno ločenih računovodskih izkazov za te dejavnosti. Zdi se, da to posredno potrjuje tudi družba Buonotourist, ko trdi, da so zneski iz „obrazcev E“, ki so bili vsako leto poslani regiji, vključevali tudi prihodke za proge, ki niso bile zajete s koncesijami (glej uvodno izjavo 45).

| (86) | Komisija meni, da trditev družbe Buonotourist, da je zahteva po hrambi celovite računovodske in upravne dokumentacije za obravnavano obdobje prenehala veljati, ni pomembna za naknadno utemeljitev dodatnega nadomestila na podlagi induktivnega pristopa. V vsakem primeru taka zahteva, ki izhaja iz nacionalnega prava, če bi bilo dokazano, da obstaja, ne more ogroziti obveznosti, ki izhaja iz sodne prakse Sodišča ali Uredbe (EGS) št. 1191/69 in za katero je treba dokazati, da je izpolnjena, preden se lahko izvajalcu prevoza plača nadomestilo za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(86)

Komisija meni, da trditev družbe Buonotourist, da je zahteva po hrambi celovite računovodske in upravne dokumentacije za obravnavano obdobje prenehala veljati, ni pomembna za naknadno utemeljitev dodatnega nadomestila na podlagi induktivnega pristopa. V vsakem primeru taka zahteva, ki izhaja iz nacionalnega prava, če bi bilo dokazano, da obstaja, ne more ogroziti obveznosti, ki izhaja iz sodne prakse Sodišča ali Uredbe (EGS) št. 1191/69 in za katero je treba dokazati, da je izpolnjena, preden se lahko izvajalcu prevoza plača nadomestilo za opravljanje javne službe.

| (87) | Drugič, Komisija ugotavlja, da mora v skladu s členom 13 Uredbe (EGS) št. 1191/69 uprava vnaprej določiti višino nadomestila. Izračun dodatnega nadomestila na podlagi naknadne ocene, kot to določa sodišče Consiglio di Stato, je v nasprotju z navedeno določbo, kot je že pojasnjeno v uvodnih izjavah 62 in 63. |
| --- | --- |

(87)

Drugič, Komisija ugotavlja, da mora v skladu s členom 13 Uredbe (EGS) št. 1191/69 uprava vnaprej določiti višino nadomestila. Izračun dodatnega nadomestila na podlagi naknadne ocene, kot to določa sodišče Consiglio di Stato, je v nasprotju z navedeno določbo, kot je že pojasnjeno v uvodnih izjavah 62 in 63.

| (88) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da dodatno nadomestilo, ki ga je treba po mnenju sodišča Consiglio di Stato plačati družbi Buonotourist, ni bilo izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(88)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da dodatno nadomestilo, ki ga je treba po mnenju sodišča Consiglio di Stato plačati družbi Buonotourist, ni bilo izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69.

6.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (89) | Ker ni bilo dokazano, da je bil obravnavani ukrep izvzet iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, bo treba preveriti združljivost plačila z notranjim trgom, saj pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, kot je pojasnjeno v oddelku 6.1. |
| --- | --- |

(89)

Ker ni bilo dokazano, da je bil obravnavani ukrep izvzet iz obveznosti predhodne priglasitve v skladu s členom 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69, bo treba preveriti združljivost plačila z notranjim trgom, saj pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, kot je pojasnjeno v oddelku 6.1.

| (90) | Člen 93 Pogodbe vsebuje pravila o združljivosti državne pomoči na področju usklajevanja prometa in obveznosti javne službe v prometnem sektorju ter pomeni lex specialis, kar zadeva člen 107(3) in člen 106(2), saj vsebuje posebna pravila o združljivosti državne pomoči. Sodišče je razsodilo, da navedeni člen „dopušča, da so pomoči za prevoz združljive z notranjim trgom samo v natančno določenih primerih in če ne škodijo splošnim interesom [Unije]“ (19). |
| --- | --- |

(90)

Člen 93 Pogodbe vsebuje pravila o združljivosti državne pomoči na področju usklajevanja prometa in obveznosti javne službe v prometnem sektorju ter pomeni lex specialis, kar zadeva člen 107(3) in člen 106(2), saj vsebuje posebna pravila o združljivosti državne pomoči. Sodišče je razsodilo, da navedeni člen „dopušča, da so pomoči za prevoz združljive z notranjim trgom samo v natančno določenih primerih in če ne škodijo splošnim interesom [Unije]“ (19).

| (91) | Uredba (EGS) št. 1191/69 in Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 (20) sta bili razveljavljeni z Uredbo (ES) št. 1370/2007, ki je začela veljati 3. decembra 2009. Uredba (ES) št. 1370/2007 se uporablja za nadomestilo za obveznosti javne službe v zvezi z javnimi storitvami železniškega in cestnega potniškega prevoza. |
| --- | --- |

(91)

Uredba (EGS) št. 1191/69 in Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 (20) sta bili razveljavljeni z Uredbo (ES) št. 1370/2007, ki je začela veljati 3. decembra 2009. Uredba (ES) št. 1370/2007 se uporablja za nadomestilo za obveznosti javne službe v zvezi z javnimi storitvami železniškega in cestnega potniškega prevoza.

| (92) | Komisija meni, da bi bilo treba združljivost nepriglašenega ukrepa preveriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, saj je bila to zakonodaja, ki je veljala ob sprejetju tega sklepa (21). Poleg tega ugotavlja, da je bilo dodatno nadomestilo, ki ga je sodišče Consiglio di Stato dodelilo družbi Buonotourist, plačano 21. decembra 2012, tako da je na datum, ko so se pojavili učinki izplačane pomoči, Uredba (ES) št. 1370/2007 veljala že več kot tri leta (22). |
| --- | --- |

(92)

Komisija meni, da bi bilo treba združljivost nepriglašenega ukrepa preveriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, saj je bila to zakonodaja, ki je veljala ob sprejetju tega sklepa (21). Poleg tega ugotavlja, da je bilo dodatno nadomestilo, ki ga je sodišče Consiglio di Stato dodelilo družbi Buonotourist, plačano 21. decembra 2012, tako da je na datum, ko so se pojavili učinki izplačane pomoči, Uredba (ES) št. 1370/2007 veljala že več kot tri leta (22).

| (93) | V členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 je navedeno: „[Z notranjim] trgom so združljiva nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu s to uredbo. Ta nadomestila so oproščena obveznosti predhodnega obvestila iz člena [108(3)] Pogodbe.“ |
| --- | --- |

(93)

V členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 je navedeno: „[Z notranjim] trgom so združljiva nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu s to uredbo. Ta nadomestila so oproščena obveznosti predhodnega obvestila iz člena [108(3)] Pogodbe.“

| (94) | Komisija iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, meni, da priglašeno nadomestilo ni v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, zato ga ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 9(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(94)

Komisija iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, meni, da priglašeno nadomestilo ni v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, zato ga ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 9(1) navedene uredbe.

| (95) | Prvič, v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 mora pristojni organ, kadar se odloči, da izvajalcu, ki ga izbere sam, dodeli izključno pravico in/ali nadomestilo v zameno za izvajanje obveznosti javne službe, to storiti v okviru pogodbe o izvajanju javne službe, razen če je namen obveznosti javne službe določiti maksimalne tarife in če je naložena z ukrepom, ki se uporablja brez diskriminacije za vse storitve javnega potniškega prevoza iste vrste na zadevnem geografskem območju (splošna pravila). |
| --- | --- |

(95)

Prvič, v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 mora pristojni organ, kadar se odloči, da izvajalcu, ki ga izbere sam, dodeli izključno pravico in/ali nadomestilo v zameno za izvajanje obveznosti javne službe, to storiti v okviru pogodbe o izvajanju javne službe, razen če je namen obveznosti javne službe določiti maksimalne tarife in če je naložena z ukrepom, ki se uporablja brez diskriminacije za vse storitve javnega potniškega prevoza iste vrste na zadevnem geografskem območju (splošna pravila).

| (96) | Komisija v tem primeru meni, da ni bilo predloženih dokazov o tem, da je med družbo Buonotourist in regijo obstajala pogodbena shema ali da so veljala splošna pravila, ki so določala maksimalne tarife za vse potnike ali določene kategorije potnikov. Komisija je prejela le eno vzorčno koncesijsko pogodbo, in sicer za leto 1972/1973, ki se je nanašala na drugo družbo in iz katere ni mogoče pridobiti zanesljivih informacij o razmerju med družbo Buonotourist in regijo v obravnavanem obdobju (1996–2002). Poleg tega Komisija ugotavlja, da v skladu s členom 2 regionalnega zakona št. 16/1983, ki sta ga tako regija kot tudi družba Buonotourist opredelili kot pravno podlago za obravnavano obdobje (glej uvodni izjavi 21 in 39), prihodki izvajalcev javnega prevoza izhajajo iz uporabe minimalnih tarif, ki jih je določila regija. Maksimalne tarife niso omenjene. |
| --- | --- |

(96)

Komisija v tem primeru meni, da ni bilo predloženih dokazov o tem, da je med družbo Buonotourist in regijo obstajala pogodbena shema ali da so veljala splošna pravila, ki so določala maksimalne tarife za vse potnike ali določene kategorije potnikov. Komisija je prejela le eno vzorčno koncesijsko pogodbo, in sicer za leto 1972/1973, ki se je nanašala na drugo družbo in iz katere ni mogoče pridobiti zanesljivih informacij o razmerju med družbo Buonotourist in regijo v obravnavanem obdobju (1996–2002). Poleg tega Komisija ugotavlja, da v skladu s členom 2 regionalnega zakona št. 16/1983, ki sta ga tako regija kot tudi družba Buonotourist opredelili kot pravno podlago za obravnavano obdobje (glej uvodni izjavi 21 in 39), prihodki izvajalcev javnega prevoza izhajajo iz uporabe minimalnih tarif, ki jih je določila regija. Maksimalne tarife niso omenjene.

| (97) | Zato je Komisija sklenila, da se člen 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 ni upošteval. |
| --- | --- |

(97)

Zato je Komisija sklenila, da se člen 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007 ni upošteval.

| (98) | Drugič, Komisija ugotavlja, da se ne glede na to, ali je družba Buonotourist sklenila pogodbo o izvajanju javne službe ali pa so na podlagi splošnih pravil zanjo veljale tarifne obveznosti, zdi, da se niso upoštevale vse določbe člena 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki določa obvezno vsebino pogodb o izvajanju javne službe in splošnih pravil. Člen 4(1)(b) na primer zahteva, da se parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, določijo vnaprej na objektiven in pregleden način tako, da se prepreči čezmerna kompenzacija, člen 4(1)(c) in člen 4(2) pa določata ureditve za razporeditev stroškov in prihodkov. Kot je pojasnjeno v oddelku 6.1 v zvezi s proučitvijo, ki jo je Komisija opravila za drugi pogoj iz sodbe Sodišča v zadevi Altmark, parametri, na podlagi katerih je drugi strokovnjak izračunal domnevno nezadostno nadomestilo, niso bili določeni vnaprej in se zato člen 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007 ni upošteval. |
| --- | --- |

(98)

Drugič, Komisija ugotavlja, da se ne glede na to, ali je družba Buonotourist sklenila pogodbo o izvajanju javne službe ali pa so na podlagi splošnih pravil zanjo veljale tarifne obveznosti, zdi, da se niso upoštevale vse določbe člena 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki določa obvezno vsebino pogodb o izvajanju javne službe in splošnih pravil. Člen 4(1)(b) na primer zahteva, da se parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, določijo vnaprej na objektiven in pregleden način tako, da se prepreči čezmerna kompenzacija, člen 4(1)(c) in člen 4(2) pa določata ureditve za razporeditev stroškov in prihodkov. Kot je pojasnjeno v oddelku 6.1 v zvezi s proučitvijo, ki jo je Komisija opravila za drugi pogoj iz sodbe Sodišča v zadevi Altmark, parametri, na podlagi katerih je drugi strokovnjak izračunal domnevno nezadostno nadomestilo, niso bili določeni vnaprej in se zato člen 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007 ni upošteval.

| (99) | Tretjič, v členu 6(1) je določeno, da mora biti nadomestilo pri neposredno sklenjenih pogodbah o izvajanju javne službe v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007 in določbami iz Priloge, da ne bi preseglo zneska, potrebnega za izvajanje obveznosti javne službe. V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1370/2007 je določeno, da nadomestilo ne sme preseči zneska, ki ustreza finančnemu znesku, sestavljenemu iz stroškov, nastalih zaradi obveznosti opravljanja javne službe, zmanjšanemu za prihodke od prodaje vozovnic in kakršne koli pozitivne finančne učinke, nastale v sklopu omrežja, ki se upravlja v okviru obveznosti opravljanja javne službe, ter povečanemu za primeren dobiček. Poleg tega je v navedeni prilogi določeno, da je treba stroške in prihodke izračunati v skladu z veljavnimi računovodskimi in davčnimi pravili. Prav tako bi moralo biti računovodstvo zaradi večje preglednosti razdeljeno (točka 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007). |
| --- | --- |

(99)

Tretjič, v členu 6(1) je določeno, da mora biti nadomestilo pri neposredno sklenjenih pogodbah o izvajanju javne službe v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007 in določbami iz Priloge, da ne bi preseglo zneska, potrebnega za izvajanje obveznosti javne službe. V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1370/2007 je določeno, da nadomestilo ne sme preseči zneska, ki ustreza finančnemu znesku, sestavljenemu iz stroškov, nastalih zaradi obveznosti opravljanja javne službe, zmanjšanemu za prihodke od prodaje vozovnic in kakršne koli pozitivne finančne učinke, nastale v sklopu omrežja, ki se upravlja v okviru obveznosti opravljanja javne službe, ter povečanemu za primeren dobiček. Poleg tega je v navedeni prilogi določeno, da je treba stroške in prihodke izračunati v skladu z veljavnimi računovodskimi in davčnimi pravili. Prav tako bi moralo biti računovodstvo zaradi večje preglednosti razdeljeno (točka 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007).

| (100) | Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 85, družba Buonotourist ni imela pravilno ločenih računovodskih izkazov. Zato ni mogoče dokazati, da nadomestilo, v kakršnem koli že znesku je dodeljeno, ne presega zneska, ki ustreza finančnemu neto učinku, ki ustreza vsoti pozitivnih ali negativnih posledic upoštevanja obveznosti javne službe na stroške in prihodke izvajalca javne službe (točka 2 Priloge). |
| --- | --- |

(100)

Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 85, družba Buonotourist ni imela pravilno ločenih računovodskih izkazov. Zato ni mogoče dokazati, da nadomestilo, v kakršnem koli že znesku je dodeljeno, ne presega zneska, ki ustreza finančnemu neto učinku, ki ustreza vsoti pozitivnih ali negativnih posledic upoštevanja obveznosti javne službe na stroške in prihodke izvajalca javne službe (točka 2 Priloge).

| (101) | Ker parametri za nadomestilo niso bili določeni vnaprej, je treba stroške nujno razporediti naknadno na podlagi samovoljnih predpostavk, kot so bili razporejeni po induktivni metodi. |
| --- | --- |

(101)

Ker parametri za nadomestilo niso bili določeni vnaprej, je treba stroške nujno razporediti naknadno na podlagi samovoljnih predpostavk, kot so bili razporejeni po induktivni metodi.

| (102) | Glede na navedeno Komisija meni, da dodatno nadomestilo, ki ga je določilo sodišče Consiglio di Stato, ni bilo plačano v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in zato nepriglašeni ukrep ni združljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(102)

Glede na navedeno Komisija meni, da dodatno nadomestilo, ki ga je določilo sodišče Consiglio di Stato, ni bilo plačano v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in zato nepriglašeni ukrep ni združljiv z notranjim trgom.

6.4   NADOMESTILO, KI GA JE DODELILO SODIŠČE CONSIGLIO DI STATO, NE POMENI NADOMESTILA ZA ŠKODO

| (103) | Komisija je v sklepu o začetku postopka pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o tem, ali sodba sodišča Consiglio di Stato zadeva dodelitev nadomestila za škodo zaradi domnevne kršitve prava in ne dodelitve nadomestila za opravljanje javne službe na podlagi veljavnih uredb Sveta. Tega vprašanja v svojih pripombah niso obravnavali niti italijanski organi niti družba Buonotourist. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je v sklepu o začetku postopka pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o tem, ali sodba sodišča Consiglio di Stato zadeva dodelitev nadomestila za škodo zaradi domnevne kršitve prava in ne dodelitve nadomestila za opravljanje javne službe na podlagi veljavnih uredb Sveta. Tega vprašanja v svojih pripombah niso obravnavali niti italijanski organi niti družba Buonotourist.

| (104) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da nadomestilo za škodo zaradi protipravnih dejanj ali drugega ravnanja nacionalnih organov (23) v določenih okoliščinah ne daje prednosti in se zato ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (24). Nadomestilo za utrpelo škodo se razlikuje od državne pomoči, saj je njegov namen, da se oškodovana stran vrne v stanje, v katerem je bila pred škodnim dejanjem, kot da se slednje ne bi pojavilo (restitutio in integrum). V zvezi s tem Komisija prav tako ugotavlja, da mora nadomestilo za škodo temeljiti na splošnem pravilu o nadomestilu, da se zanj ne bi uporabljala pravila o državni pomoči (25). Komisija nazadnje opozarja, da je Sodišče v sodbi v zadevi Lucchini odločilo, da nacionalno sodišče ne sme uporabljati nacionalnega prava, če bi uporaba navedenega prava „onemogočila uporabo prava Skupnosti, saj bi onemogočila vračilo dodeljene državne pomoči, s tem, da bi kršila pravo Skupnosti“ (26). Načelo, na katerem temelji ta razglasitev, je, da pravila nacionalnega prava ni mogoče uporabiti, če bi taka uporaba onemogočila pravilno uporabo prava Unije (27). |
| --- | --- |

(104)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da nadomestilo za škodo zaradi protipravnih dejanj ali drugega ravnanja nacionalnih organov (23) v določenih okoliščinah ne daje prednosti in se zato ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (24). Nadomestilo za utrpelo škodo se razlikuje od državne pomoči, saj je njegov namen, da se oškodovana stran vrne v stanje, v katerem je bila pred škodnim dejanjem, kot da se slednje ne bi pojavilo (restitutio in integrum). V zvezi s tem Komisija prav tako ugotavlja, da mora nadomestilo za škodo temeljiti na splošnem pravilu o nadomestilu, da se zanj ne bi uporabljala pravila o državni pomoči (25). Komisija nazadnje opozarja, da je Sodišče v sodbi v zadevi Lucchini odločilo, da nacionalno sodišče ne sme uporabljati nacionalnega prava, če bi uporaba navedenega prava „onemogočila uporabo prava Skupnosti, saj bi onemogočila vračilo dodeljene državne pomoči, s tem, da bi kršila pravo Skupnosti“ (26). Načelo, na katerem temelji ta razglasitev, je, da pravila nacionalnega prava ni mogoče uporabiti, če bi taka uporaba onemogočila pravilno uporabo prava Unije (27).

| (105) | Kar zadeva dodatno nadomestilo, ki ga je sodišče Consiglio di Stato dodelilo družbi Buonotourist, Komisija ugotavlja, da operativni del sodbe sodišča sicer ne vsebuje sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1191/69, vendar navedena sodba navaja pravico družbe Buonotourist do prejetja zneskov v obliki nadomestila v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki ga mora določiti uprava na podlagi zanesljivih podatkov. To bi pomenilo, da pravica družbe Buonotourist do dodatnega nadomestila po mnenju sodišča Consiglio di Stato ne izhaja iz splošnega pravila o nadomestilu za škodo zaradi protipravnega dejanja ali drugega ravnanja nacionalnih organov, temveč iz pravic, ki domnevno izhajajo iz Uredbe (EGS) št. 1191/69. |
| --- | --- |

(105)

Kar zadeva dodatno nadomestilo, ki ga je sodišče Consiglio di Stato dodelilo družbi Buonotourist, Komisija ugotavlja, da operativni del sodbe sodišča sicer ne vsebuje sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1191/69, vendar navedena sodba navaja pravico družbe Buonotourist do prejetja zneskov v obliki nadomestila v skladu s členi 6, 10 in 11 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ki ga mora določiti uprava na podlagi zanesljivih podatkov. To bi pomenilo, da pravica družbe Buonotourist do dodatnega nadomestila po mnenju sodišča Consiglio di Stato ne izhaja iz splošnega pravila o nadomestilu za škodo zaradi protipravnega dejanja ali drugega ravnanja nacionalnih organov, temveč iz pravic, ki domnevno izhajajo iz Uredbe (EGS) št. 1191/69.

| (106) | Komisija v vsakem primeru meni, da bi dodelitev nadomestila za škodo v korist družbe Buonotourist, ker so ji italijanski organi domnevno nezakonito enostransko naložili obveznosti javne službe, izračunanega na podlagi enotnega postopka za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69, kršila člena 107 in 108 Pogodbe. Taka dodelitev bi namreč za družbo Buonotourist ustvarila enak rezultat kot dodelitev nadomestila za opravljanje javne službe v obravnavanem obdobju, čeprav specifikacije koncesij, ki urejajo zadevne storitve, niso bile niti izvzete iz obveznosti predhodne priglasitve niti niso upoštevale bistvenih zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali Uredbe (ES) št. 1370/2007, kot je bilo že pojasnjeno. Razpoložljivost take dodelitve bi omogočila učinkovito izogibanje pravilom o državni pomoči ter pogojem, ki jih je določil zakonodajalec Unije in pod katerimi pristojni organi pri nalaganju ali sklepanju pogodb o izvajanju obveznosti javne službe izvajalcem javne službe dodeljujejo nadomestilo za nastale stroške v zameno za opravljanje obveznosti javne službe. Dodelitev nadomestila za škodo, ki bi bilo enako vsoti zneskov pomoči, načrtovanih za dodelitev, bi dejansko pomenila posredno dodelitev državne pomoči, za katero je bilo ugotovljeno, da ni zakonita in združljiva z notranjim trgom (28). Na podlagi navedenega je Splošno sodišče menilo, da odškodninske klavzule za vračilo državne pomoči pomenijo državno pomoč (29). |
| --- | --- |

(106)

Komisija v vsakem primeru meni, da bi dodelitev nadomestila za škodo v korist družbe Buonotourist, ker so ji italijanski organi domnevno nezakonito enostransko naložili obveznosti javne službe, izračunanega na podlagi enotnega postopka za plačilo nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 1191/69, kršila člena 107 in 108 Pogodbe. Taka dodelitev bi namreč za družbo Buonotourist ustvarila enak rezultat kot dodelitev nadomestila za opravljanje javne službe v obravnavanem obdobju, čeprav specifikacije koncesij, ki urejajo zadevne storitve, niso bile niti izvzete iz obveznosti predhodne priglasitve niti niso upoštevale bistvenih zahtev Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali Uredbe (ES) št. 1370/2007, kot je bilo že pojasnjeno. Razpoložljivost take dodelitve bi omogočila učinkovito izogibanje pravilom o državni pomoči ter pogojem, ki jih je določil zakonodajalec Unije in pod katerimi pristojni organi pri nalaganju ali sklepanju pogodb o izvajanju obveznosti javne službe izvajalcem javne službe dodeljujejo nadomestilo za nastale stroške v zameno za opravljanje obveznosti javne službe. Dodelitev nadomestila za škodo, ki bi bilo enako vsoti zneskov pomoči, načrtovanih za dodelitev, bi dejansko pomenila posredno dodelitev državne pomoči, za katero je bilo ugotovljeno, da ni zakonita in združljiva z notranjim trgom (28). Na podlagi navedenega je Splošno sodišče menilo, da odškodninske klavzule za vračilo državne pomoči pomenijo državno pomoč (29).

| (107) | V vzorčni koncesijski pogodbi iz leta 1972, na podlagi katere je družba Buonotourist domnevno opravljala zadevne storitve prevoza, v vsakem primeru ni bilo določeno plačilo finančnega nadomestila. Družba Buonotourist se je strinjala, da bo storitve opravljala pod pogoji, določenimi s koncesijo, na lastno odgovornost. To ugotovitev potrjuje tudi člen 2 regionalnega zakona št. 16/1983, v katerem je določeno, da morajo morebitno izgubo ali primanjkljaj, ki ni krit z javnimi prispevki, kriti izvajalci storitev. |
| --- | --- |

(107)

V vzorčni koncesijski pogodbi iz leta 1972, na podlagi katere je družba Buonotourist domnevno opravljala zadevne storitve prevoza, v vsakem primeru ni bilo določeno plačilo finančnega nadomestila. Družba Buonotourist se je strinjala, da bo storitve opravljala pod pogoji, določenimi s koncesijo, na lastno odgovornost. To ugotovitev potrjuje tudi člen 2 regionalnega zakona št. 16/1983, v katerem je določeno, da morajo morebitno izgubo ali primanjkljaj, ki ni krit z javnimi prispevki, kriti izvajalci storitev.

| (108) | Zato Komisija meni, da sodba sodišča Consiglio di Stato ne pomeni dodelitve nadomestila za škodo, ki naj bi jo je družba Buonotourist utrpela zaradi protipravnega dejanja ali drugega ravnanja nacionalnih organov, temveč dodelitev nezakonite in nezdružljive državne pomoči, ki je prepovedana na podlagi člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(108)

Zato Komisija meni, da sodba sodišča Consiglio di Stato ne pomeni dodelitve nadomestila za škodo, ki naj bi jo je družba Buonotourist utrpela zaradi protipravnega dejanja ali drugega ravnanja nacionalnih organov, temveč dodelitev nezakonite in nezdružljive državne pomoči, ki je prepovedana na podlagi člena 107(1) Pogodbe.

| (109) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da nepriglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(109)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da nepriglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki ni združljiva z notranjim trgom.

7.   VRAČILO POMOČI

| (110) | Komisija je v skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (30), za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (31). V zvezi s tem je Sodišče določilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, dodeljene na podlagi nezakonite pomoči, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, in ko se ponovno vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (32). |
| --- | --- |

(110)

Komisija je v skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (30), za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (31). V zvezi s tem je Sodišče določilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, dodeljene na podlagi nezakonite pomoči, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, in ko se ponovno vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (32).

| (111) | V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (33) določeno, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“. |
| --- | --- |

(111)

V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (33) določeno, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

| (112) | Zato mora Italija izterjati državno pomoč, opredeljeno v tem sklepu, če je že bila izplačana družbi Buonotourist. Italija mora znesku navedene pomoči dodati obresti za vračilo, izračunane od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na voljo družbi Buonotourist (tj. od 21. decembra 2012), do datuma njenega vračila (34), v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (35). |
| --- | --- |

(112)

Zato mora Italija izterjati državno pomoč, opredeljeno v tem sklepu, če je že bila izplačana družbi Buonotourist. Italija mora znesku navedene pomoči dodati obresti za vračilo, izračunane od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na voljo družbi Buonotourist (tj. od 21. decembra 2012), do datuma njenega vračila (34), v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (35).

| (113) | V skladu s tem je Komisija – |
| --- | --- |

(113)

V skladu s tem je Komisija –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč v višini 1 1 11  572 EUR, ki jo je Italijanska republika nezakonito dodelila družbi Buonotourist in ki krši člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Italijanska republika od upravičenca izterja pomoč iz člena 1.

2.   Zneski za izterjavo vključujejo obresti od 21. decembra 2012 do dne, ko so v celoti povrnjeni.

3.   Obrestna mera se izračuna na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (36) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

4.   Italijanska republika prekliče vsa neporavnana plačila pomoči iz člena 1 z datumom sprejetja tega sklepa.

Člen 3

1.   Izterjava pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Italijanska republika zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 4

1.   Italijanska republika v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki se izterja od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki se izterja od upravičenca;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Italijanska republika obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se pomoč iz člena 1 ne izterja v celoti. Na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 19. januarja 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Sklep Komisije z dne 20. februarja 2014 o državni pomoči SA.35843 (2012/NN) – Italija – Nadomestilo za opravljanje javne službe za Buonotourist (UL C 156, 23.5.2014, str. 51).

1

(2)  Komisija opozarja, da imajo v skladu s členom 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1) pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok, ki začne teči na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu kot individualna pomoč ali kot pomoč v okviru sheme pomoči. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok.

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 1191/69 z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (UL L 156, 28.6.1969, str. 1).

3

(4)  V členu 4(1) Uredbe (EGS) št. 1191/69 je navedeno: „Prevozna podjetja zaprosijo pristojne organe držav članic za prenehanje obveznosti vsake javne službe v celoti ali delno, kadar jim taka obveznost povzroča gospodarsko izgubo.“ V členu 6(3) je navedeno: „Pristojni organi držav članic sprejmejo odločitve v enem letu od dneva, ko se je vložila vloga v zvezi z obveznostmi za upravljanje ali izvajanje prevozov, za tarifne obveznosti pa v šestih mesecih. Pravica do nadomestila se pridobi na dan odločitve pristojnih organov [...].“

4

(5)  Navedeni znesek je torej nadomestil prvotni zahtevek družbe Buonotourist za nadomestilo v višini 5 5 67  582,57 EUR.

5

(6)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (Regionalni ukrepi za storitve lokalnega potniškega prevoza), na voljo na spletni povezavi: http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205

6

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(7)  Namesto razliki med zmnožkom predvidenega števila prevoznih merskih enot in bodisi najugodnejšo veljavno tarifo, ki bi jo zahtevali uporabniki, če zadevna obveznost ne bi obstaja, oziroma, če take tarife ni, tisto tarifo, ki bi jo uporabilo podjetje, ki posluje na komercialni osnovi, in ob upoštevanju stroškov zadevnega prevoza ter razmer na trgu.

7

(8)  Namesto za zmnožek dejanskega števila prevoznih merskih enot in tarife, uvedene za zadevno obdobje.

8

(9)  Namesto stroškom, ki bi nastali z uporabo najugodnejše obstoječe tarife ali tarife, ki bi jo podjetje uporabilo, če bi poslovalo na komercialni osnovi.

9

(10)  Namesto stroški, ki so dejansko nastali po obvezni tarifi.

10

(11)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415.

11

(12)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

12

(13)  Obrazci E (Modelli E) so dokumenti na podlagi računovodskih izkazov družbe, ki vsebujejo informacije, potrebne za letni izračun javnega prispevka.

13

Modelli E

(14)  Zadeva C-527/12, Komisija proti Nemčiji, EU:C:2014:2193, točka 56 in navedena sodna praksa. Glej tudi zadevo C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, točka 59, opisano v uvodni izjavi 94.

14

(15)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, točki 87 in 88.

15

(16)  Zadeva C-172/03, Heiser, EU:C:2005:130, točka 55.

16

(17)  Zadeva T-157/01, Danske Busvognmænd, EU:T:2004:76, točke 77 do 79.

17

(18)  Zadeva C-504/07, Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) in drugi proti Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) in Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), EU:C:2009:290.

18

(19)  Zadeva C-156/77, Komisija proti Belgiji, EU:C:1978:180, točka 10.

19

(20)  Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodeljevanju pomoči v železniškem in cestnem prevozu ter prevozu po celinskih plovnih poteh (UL L 130, 15.6.1970, str. 1).

20

(21)  Komisija se v zvezi s tem sklicuje na argumente iz uvodnih izjav 307 do 313 svojega Sklepa 2011/3/EU z dne 24. februarja 2010 o pogodbah o izvajanju javne službe prevoza, ki sta jih sklenila dansko ministrstvo za promet in družba Danske Statsbaner (Državna pomoč C 41/08 (ex NN 35/08)) (UL L 7, 11.1.2011, str. 1). Navedeni sklep je Splošno sodišče razveljavilo s sodbo v zadevi T-92/11, Jørgen Andersen proti Evropski komisiji, EU:T:2013:143, zoper katero teče postopek pritožbe pred Sodiščem v zadevi C-303/13 P. Izid navedene pritožbe ni pomemben za izid tega primera, saj je Splošno sodišče v sodbi, zoper katero teče postopek pritožbe, potrdilo, da je od datuma, ko se pojavijo učinki izplačane pomoči, odvisno, kateri sklop pravil se uporablja. V tem primeru je bila pomoč plačana 21. decembra 2012, tako da bi bilo treba uporabljati pravila, načela in merila za ocenjevanje združljivosti državne pomoči, ki veljajo na datum, ko Komisija sprejme sklep (glej točko 39 navedene sodbe).

21

(22)  Zadeva C-334/07 P, Komisija proti Freistaat Sachsen, EU:C:2008:709, točke 50 do 53; zadeva T-3/09, Italija proti Komisiji, EU:T:2011:27, točka 60.

22

(23)  Kot je na primer škodno dejanje ali neupravičena obogatitev.

23

(24)  Združene zadeve C-106/87 do C-120/87, Asteris AE in drugi proti Grčiji in EGS, EU:C:1988:457.

24

(25)  Glej Odločbo Komisije z dne 16. junija 2004 o državni pomoči N 304/2003 – Nizozemska – Pomoč v korist Akzo Nobel za zmanjšanje števila prevozov klora, povzetek v UL C 81, 2.4.2005, str. 4; glej tudi Odločbo Komisije z dne 20. decembra 2006 o državni pomoči N 575/2005 – Nizozemska – Pomoč za premestitev družbe za razgradnjo avtomobilov Steenbergen, povzetek v UL C 80, 13.4.2007, str. 1.

25

(26)  Zadeva C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, točka 59.

26

(27)  Glej prejšnjo opombo, točka 61.

27

(28)  Mnenje z dne 28. aprila 2005 v združenih zadevah C-346/03 in C-529/03, Atzori, EU:C:2005:256, točka 198.

28

(29)  Zadeva T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki in drugi proti Komisiji, EU:T:2011:650, in zadeva T-565/08, Corsica Ferries France proti Komisiji, EU:T:2012:415, točke 23 in 114 ter 120 do 131. Po analogiji glej tudi zadevo C-111/10, Komisija proti Svetu, EU:C:2013:785, točka 44.

29

(30)  Zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 813, točka 13.

30

(31)  Združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

31

(32)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točki 64 in 65.

32

(33)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

33

(34)  Glej člen 14(2) Uredbe (ES) št. 659/1999.

34

(35)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

35

(36)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

36

---