# Az Európai Unió L 125/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 125 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. május 21. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 125

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. május 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/785 határozata (2015. április 20.) az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | Megállapodás az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/786 rendelete (2015. május 19.) a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a takarmányozásra szánt termékek méregtelenítési eljárásaival kapcsolatos elfogadhatósági kritériumok meghatározásáról (
  1
  ) | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/787 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 15 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/788 végrehajtási rendelete (2015. május 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 34 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/789 végrehajtási határozata (2015. május 18.) a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről
  (az értesítés a C(2015) 3415. számú dokumentummal történt) | 36 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2015/785 határozata (2015. április 20.) az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

1

Megállapodás az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/786 rendelete (2015. május 19.) a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a takarmányozásra szánt termékek méregtelenítési eljárásaival kapcsolatos elfogadhatósági kritériumok meghatározásáról (
  1
  )

1

10

*

A Bizottság (EU) 2015/787 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

15

A Bizottság (EU) 2015/788 végrehajtási rendelete (2015. május 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

34

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/789 végrehajtási határozata (2015. május 18.) a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről
  (az értesítés a C(2015) 3415. számú dokumentummal történt)

Xylella fastidiosa

(az értesítés a C(2015) 3415. számú dokumentummal történt)

36

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Egyesült Amerikai Államok illetékes hatóságainak a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megfelelőségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/280/EU bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 161., 2013.6.13. ) | 54 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Egyesült Amerikai Államok illetékes hatóságainak a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megfelelőségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/280/EU bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 161., 2013.6.13. )

( HL L 161., 2013.6.13. )

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 21.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/785 HATÁROZATA

(2015. április 20.)

az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) átsorolta az Egyesült Arab Emírségekre tett utalást az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) I. mellékletéből a II. mellékletébe. |
| --- | --- |

(1)

Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) átsorolta az Egyesült Arab Emírségekre tett utalást az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) I. mellékletéből a II. mellékletébe.

| (2) | Az Egyesült Arab Emírségekre tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely szerint a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Arab Emírségekre tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely szerint a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

| (3) | 2014. október 9-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot az Egyesült Arab Emírségekkel való, az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére. |
| --- | --- |

(3)

2014. október 9-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot az Egyesült Arab Emírségekkel való, az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére.

| (4) | A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2014. november 5-én kezdődtek, és a megállapodás levélváltás útján történő, 2014. november 20-i parafálásával sikeresen lezárultak. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2014. november 5-én kezdődtek, és a megállapodás levélváltás útján történő, 2014. november 20-i parafálásával sikeresen lezárultak.

| (5) | A megállapodást az Unió nevében alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni. A megállapodást az aláírásának napjától a hivatalos megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodást az Unió nevében alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni. A megállapodást az aláírásának napjától a hivatalos megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

| (6) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (7) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(7)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megállapodás megkötését.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.

3. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

4. cikk

A megállapodást az aláírásának időpontjától (5) a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2015. április 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. DŪKLAVS

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 509/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., 2014.5.20., 67. o.).

1

(2)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

3

(4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

4

(5)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

5

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 21.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/3

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről

AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, és

AZ EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK,

a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

ABBÓL A CÉLBÓL, hogy továbbfejlesszék a Szerződő Felek közötti baráti kapcsolatokat, valamint azzal az óhajjal, hogy vízummentes beutazás és rövid távú tartózkodás biztosításával megkönnyítsék az utazást állampolgáraik számára,

TEKINTETTEL a 2014. május 15-i 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amely többek között azzal módosította a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendeletet (1), hogy 19 harmadik országot – köztük az Egyesült Arab Emírségeket – átsorolt azon harmadik országok listájára, amelyek állampolgárai a tagállamokban való rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az 509/2014/EU rendelet 1. cikke kimondja, hogy a vízumkötelezettség alóli mentesség e 19 országra az Unió és az érintett ország között kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megőrizzék minden uniós polgár egyenlő bánásmódban részesítésének elvét,

FIGYELEMMEL arra, hogy e megállapodás nem vonatkozik azon személyekre, akik rövid távú tartózkodásuk ideje alatt kereső tevékenységet kívánnak folytatni, ezért erre a kategóriára – a vízumkötelezettség vagy -mentesség és a munkavállalás tekintetében – továbbra is a vonatkozó uniós jogszabályok és a tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai, valamint az Egyesült Arab Emírségek nemzeti jogszabályai alkalmazandók,

FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Cél

A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Unió polgárai, illetve az Egyesült Arab Emírségek polgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

2. cikk

Fogalommeghatározások

A megállapodás alkalmazásában:

a)   „tagállam”: az Unió bármely tagállama, az Egyesült Királyság és Írország kivételével;

b)   „az Unió polgára”: az a) pontban meghatározott tagállam állampolgára;

c)   „az Egyesült Arab Emírségek polgára”: az Egyesült Arab Emírségek állampolgára;

d)   „schengeni térség”: az a) pontban meghatározott, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területéből álló, belső határok nélküli térség.

3. cikk

Hatály

(1)   Az Unió azon polgárai, akik egy tagállam által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek az Egyesült Arab Emírségek területére és ott tartózkodhatnak az e megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

Az Egyesült Arab Emírségek azon polgárai, akik az Egyesült Arab Emírségek által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek a tagállamok területére és ott tartózkodhatnak az e megállapodás 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

(2)   Az (1) bekezdés a kereső tevékenység folytatása céljából beutazó személyekre nem alkalmazandó.

A személyek e kategóriájára vonatkozóan az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban minden tagállam egyénileg határozhat a vízumkötelezettség alkalmazásáról vagy visszavonásáról az Egyesült Arab Emírségek polgáraira nézve.

A személyek e kategóriájára vonatkozóan az Egyesült Arab Emírségek minden egyes tagállam polgárai esetében egyénileg határozhat a vízumkötelezettségről vagy a vízummentességről nemzeti jogának megfelelően.

(3)   Az e megállapodás által biztosított vízummentesség a Szerződő Felek beutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó feltételekkel kapcsolatos jogszabályainak sérelme nélkül alkalmazandó. A tagállamok és az Egyesült Arab Emírségek fenntartják a jogot a beutazás vagy a rövid távú tartózkodás megtagadására, ha a szóban forgó feltételek közül egy vagy több nem teljesül.

(4)   A vízummentesség a Szerződő Felek határátkelőhelyein való átkelésre használt közlekedési módtól függetlenül érvényes.

(5)   Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekben az uniós jog, a tagállamok nemzeti joga, illetve az Egyesült Arab Emírségek nemzeti joga az irányadó.

4. cikk

A tartózkodás időtartama

(1)   Az Unió polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak az Egyesült Arab Emírségek területén.

(2)   Az Egyesült Arab Emírségek polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén. Ezen időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok területén történő bárminemű tartózkodástól függetlenül számítandó.

Az Egyesült Arab Emírségek polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak minden egyes, a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállam területén, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén való tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.

(3)   E megállapodás nem érinti az Egyesült Arab Emírségek, valamint a tagállamok azon lehetőségét, hogy a vonatkozó nemzeti joguknak és az uniós jognak megfelelően a tartózkodást 90 napot meghaladó időtartamra meghosszabbítsák.

5. cikk

Területi hatály

(1)   A Francia Köztársaság tekintetében e megállapodás rendelkezései csak a Francia Köztársaság európai területére vonatkoznak.

(2)   A Holland Királyság tekintetében e megállapodás rendelkezései csak a Holland Királyság európai területére vonatkoznak.

6. cikk

A megállapodás igazgatására felállított vegyes bizottság

(1)   A Szerződő Felek az Unió képviselőiből és az Egyesült Arab Emírségek képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. Az Uniót az Európai Bizottság képviseli.

(2)   A bizottság az alábbi feladatokat látja el:

| a) | felügyeli e megállapodás végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

felügyeli e megállapodás végrehajtását;

| b) | javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére; |
| --- | --- |

b)

javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

| c) | rendezi az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat; |
| --- | --- |

c)

rendezi az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat;

| d) | ellát bármilyen egyéb, a Szerződő Felek megállapodása szerinti feladatot. |
| --- | --- |

d)

ellát bármilyen egyéb, a Szerződő Felek megállapodása szerinti feladatot.

(3)   A bizottság szükség szerint bármikor, a Szerződő Felek egyikének kérésére ülésezik.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

7. cikk

Az e megállapodás, valamint a tagállamok és az Egyesült Arab Emírségek között jelenleg fennálló kétoldalú vízummentességi megállapodások közötti kapcsolat

E megállapodás elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és az Egyesült Arab Emírségek közötti bármely kétoldalú megállapodással vagy megegyezéssel szemben, amennyiben azok e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.

8. cikk

Záró rendelkezések

(1)   E megállapodást a Szerződő Felek belső eljárásaikkal összhangban megerősítik vagy jóváhagyják. E megállapodás azon értesítés időpontját követő második hónap első napján lép hatályba, amely a Szerződő Felek által egymásnak küldött, az említett eljárások befejezéséről szóló értesítések közül a későbbi.

E megállapodás az aláírásának időpontjától kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

(2)   E megállapodást határozatlan időre kötik, kivéve, ha azt az (5) bekezdéssel összhangban felmondják.

(3)   E megállapodás a Szerződő Felek írásbeli megállapodása útján módosítható. A módosítások azt követően lépnek hatályba, hogy a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(4)   E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti, különösen a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével, a közegészség védelmével vagy az illegális bevándorlással összefüggő okokból, vagy a vízumkötelezettség bármelyik Szerződő Fél általi újbóli bevezetésekor. A felfüggesztési határozatról legalább két hónappal annak tervezett hatálybalépése előtt értesítik a másik Szerződő Felet. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, ha a felfüggesztés okai megszűntek, és megszünteti a felfüggesztést.

(5)   E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján. E megállapodás az ezt követő 90 nap elteltével hatályát veszti.

(6)   Az Egyesült Arab Emírségek csakis az összes tagállammal szemben függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

(7)   Az Unió csakis az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel a megállapodást.

Készült két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és arab nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Съставено в Брюксел на шести май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el seis de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne šestého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den sjette maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am sechsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kuuendal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the sixth day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le six mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu šestog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì sei maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada sestajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės šeštą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának hatodik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sitt jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zesde mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia szóstego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em seis de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la șase mai două mii cincisprezece.

V Bruseli šiesteho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne šestega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kuudentena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den sjätte maj tjugohundrafemton.

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Обединените арабски емирства

Por los Emiratos Árabes Unidos

Za Spojené arabeské emiráty

For De Forenede Arabiske Emirater

Für die Vereinigten Arabischen Emirate

Araabia Ühendemiraatide nimel

Για τα Ενωμένα Αραβικά Εμιράτα

For the United Arab Emirates

Pour les Émirats arabes unis

Za Ujedinjene Arapske Emirate

Per gli Emirati Arabi Uniti

Apvienoto Arābu Emirātu vārdā

Jungtinių Arabų Emyratų vardu

Az Egyesült Arab Emirségek részéről

Għall-Emirati Gharab Maghquda

Voor de Verenigde Arabische Emiraten

W imieniu Zjednoczonych Emiratów Arabskieh

Pelos Emirados Árabes Unidos

Pentru Emiratele Arabe Unite

Za Spojené arabské emiráty

Za Združene arabske emirate

Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien puolesta

För Förenade Arabemiraten

Image

Image

---

(1)  HL L 149., 2014.5.20., 67. o.

1

(2)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

2

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.

Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől az Egyesült Arab Emírségek hatóságai az e megállapodáséhoz hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek a rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízumok alóli mentességről.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 3. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT, KERESŐ TEVÉKENYSÉG FOLYTATÁSA CÉLJÁBÓL UTAZÓ SZEMÉLYEK KATEGÓRIÁJÁNAK ÉRTELMEZÉSÉRŐL

Az egységes értelmezés biztosítása érdekében a Szerződő Felek megegyeznek, hogy e megállapodás alkalmazásában a kereső tevékenységet folytató személyek kategóriájába azon személyek tartoznak, akik a célból lépnek be a másik Szerződő Fél területére, hogy ott alkalmazottként vagy szolgáltatásnyújtóként jövedelemszerző munkát vagy díjazással járó tevékenységet folytassanak.

E kategória nem terjed ki az alábbiakra:

| — | üzletemberek, tehát üzleti megfontolásból utazó (de a másik Szerződő Fél országában alkalmazásban nem álló) személyek, |
| --- | --- |

—

üzletemberek, tehát üzleti megfontolásból utazó (de a másik Szerződő Fél országában alkalmazásban nem álló) személyek,

| — | sportolók vagy művészek, akik alkalmi jelleggel folytatnak valamilyen tevékenységet, |
| --- | --- |

—

sportolók vagy művészek, akik alkalmi jelleggel folytatnak valamilyen tevékenységet,

| — | újságírók, akiket a lakóhelyük szerinti ország médiája küldött ki, valamint |
| --- | --- |

—

újságírók, akiket a lakóhelyük szerinti ország médiája küldött ki, valamint

| — | vállalaton belüli gyakornokok. |
| --- | --- |

—

vállalaton belüli gyakornokok.

E nyilatkozat végrehajtását az e megállapodás 6. cikkében foglalt felelősségi körén belül a vegyes bizottság felügyeli, és módosításokat javasolhat, ha a Szerződő Felek tapasztalatai alapján azt szükségesnek ítéli.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 4. CIKKÉBEN RÖGZÍTETT, BÁRMELY 180 NAPOS IDŐSZAKON BELÜLI LEGFELJEBB 90 NAPOS IDŐTARTAM ÉRTELMEZÉSÉRŐL

A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 4. cikkében rögzített, bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napos időtartam folyamatos tartózkodást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek teljes időtartama bármely 180 napos időszakon belül nem haladja meg a 90 napot.

A „bármely” kifejezés folyamatosan aktualizált 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal: a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra tekintenek vissza annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a bármely 180 napos időszakon belüli 90 napra vonatkozó követelmény. Ez többek között azt jelenti, hogy egy megszakítás nélküli 90 napos távollét legfeljebb 90 napos új tartózkodást tesz lehetővé.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT A POLGÁROK VÍZUMMENTESSÉGI MEGÁLLAPODÁSRÓL TÖRTÉNŐ TÁJÉKOZTATÁSÁRÓL

Elismerve az átláthatóság jelentőségét az Európai Unió polgárai és az Egyesült Arab Emírségek polgárai számára, a Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a vízummentességi megállapodás tartalmáról és következményeiről, valamint a kapcsolódó kérdésekről – így például a beutazási feltételekről – teljes körű tájékoztatást kell biztosítani.

---

RENDELETEK

| 21.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/786 RENDELETE

(2015. május 19.)

a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a takarmányozásra szánt termékek méregtelenítési eljárásaival kapcsolatos elfogadhatósági kritériumok meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló, 2005. január 12-i 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2002/32/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy tilos felhasználni olyan, takarmányozásra szánt termékeket, amelyek az I. mellékletében megállapított maximális szinteket meghaladó mértékben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/32/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy tilos felhasználni olyan, takarmányozásra szánt termékeket, amelyek az I. mellékletében megállapított maximális szinteket meghaladó mértékben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat.

| (2) | A 2002/32/EK irányelv előírja azt is, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell biztosítaniuk a célból, hogy a takarmányozásra szánt termékekkel kapcsolatos elfogadható méregtelenítési eljárások előírásszerűen kerüljenek végrehajtásra, és az ily módon méregtelenített termékeknek megfeleljenek a szóban forgó irányelv I. melléklete rendelkezéseinek. Annak biztosítása érdekében, hogy a méregtelenítési eljárás elfogadhatósági vizsgálata EU-szerte egységes legyen, indokolt uniós szinten megállapítani a méregtelenítési eljárás elfogadhatósági kritériumait, az ilyen eljárás alá vont, takarmányozásra szánt termékek tekintetében előírt kritériumok kiegészítéseként. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/32/EK irányelv előírja azt is, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell biztosítaniuk a célból, hogy a takarmányozásra szánt termékekkel kapcsolatos elfogadható méregtelenítési eljárások előírásszerűen kerüljenek végrehajtásra, és az ily módon méregtelenített termékeknek megfeleljenek a szóban forgó irányelv I. melléklete rendelkezéseinek. Annak biztosítása érdekében, hogy a méregtelenítési eljárás elfogadhatósági vizsgálata EU-szerte egységes legyen, indokolt uniós szinten megállapítani a méregtelenítési eljárás elfogadhatósági kritériumait, az ilyen eljárás alá vont, takarmányozásra szánt termékek tekintetében előírt kritériumok kiegészítéseként.

| (3) | A méregtelenítési eljárás elfogadhatósági kritériumainak biztosítaniuk kell, hogy a méregtelenített takarmány nem veszélyezteti az állati és az emberi egészséget vagy a környezetet, továbbá hogy a méregtelenítési eljárás nem befolyásolja kedvezőtlenül a takarmány tulajdonságait. A méregtelenítési eljárás e kritériumoknak való megfelelését a Bizottság kérésére az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos értékelés alá vonja. |
| --- | --- |

(3)

A méregtelenítési eljárás elfogadhatósági kritériumainak biztosítaniuk kell, hogy a méregtelenített takarmány nem veszélyezteti az állati és az emberi egészséget vagy a környezetet, továbbá hogy a méregtelenítési eljárás nem befolyásolja kedvezőtlenül a takarmány tulajdonságait. A méregtelenítési eljárás e kritériumoknak való megfelelését a Bizottság kérésére az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos értékelés alá vonja.

| (4) | A 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. cikke (2) bekezdésének p) pontja szerinti szennyezett anyagok méregtelenítése fizikai, kémiai vagy (mikro)biológiai eljárással végezhető. |
| --- | --- |

(4)

A 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. cikke (2) bekezdésének p) pontja szerinti szennyezett anyagok méregtelenítése fizikai, kémiai vagy (mikro)biológiai eljárással végezhető.

| (5) | Ki kell zárni e rendelet alkalmazási köréből azon egyszerű méregtelenítési eljárásokat, amelyek során a nemkívánatos anyaggal való szennyezettséget csupán a szokásos finomítási eljárással, tisztítással, válogatással, illetve a szennyező anyag vagy a szennyezett takarmány bizonyos részeinek mechanikus eltávolításával csökkentik vagy szüntetik meg; az ilyen eljárások ugyanis a szokásos termelési folyamat részét alkotják. |
| --- | --- |

(5)

Ki kell zárni e rendelet alkalmazási köréből azon egyszerű méregtelenítési eljárásokat, amelyek során a nemkívánatos anyaggal való szennyezettséget csupán a szokásos finomítási eljárással, tisztítással, válogatással, illetve a szennyező anyag vagy a szennyezett takarmány bizonyos részeinek mechanikus eltávolításával csökkentik vagy szüntetik meg; az ilyen eljárások ugyanis a szokásos termelési folyamat részét alkotják.

| (6) | Az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) I. mellékletében a „technológiai adalékanyagok” kategóriája kiegészült olyan adalékanyagok egy funkcionális csoportjával, amelyek gátolják vagy csökkentik a mikotoxinok felszívódását, segítik azok kiválasztódását, vagy módosítják azok hatásmechanizmusát, így csökkentik a mikotoxinoknak az állatok és emberek egészségére gyakorolt esetleges káros hatásait. Mivel ezek az adalékanyagok nem módosítják a takarmányban a nemkívánatos anyag szintjét, használatuk nem méregteleníti a takarmányt, következésképpen a szóban forgó adalékanyagok használata nem tartozik e rendelet alkalmazási körébe. Ezenkívül mivel az ilyen termékek rendeltetése nem az, hogy az előírásoknak meg nem felelő takarmányban használják fel őket, nem tartoznak e rendelet alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

(6)

Az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) I. mellékletében a „technológiai adalékanyagok” kategóriája kiegészült olyan adalékanyagok egy funkcionális csoportjával, amelyek gátolják vagy csökkentik a mikotoxinok felszívódását, segítik azok kiválasztódását, vagy módosítják azok hatásmechanizmusát, így csökkentik a mikotoxinoknak az állatok és emberek egészségére gyakorolt esetleges káros hatásait. Mivel ezek az adalékanyagok nem módosítják a takarmányban a nemkívánatos anyag szintjét, használatuk nem méregteleníti a takarmányt, következésképpen a szóban forgó adalékanyagok használata nem tartozik e rendelet alkalmazási körébe. Ezenkívül mivel az ilyen termékek rendeltetése nem az, hogy az előírásoknak meg nem felelő takarmányban használják fel őket, nem tartoznak e rendelet alkalmazási körébe.

| (7) | A méregtelenítési eljárást – a 183/2005/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően – egy erre a célra engedélyezett létesítményben kell végezni. A méregtelenítési eljárás előírásszerű és hatékony alkalmazása érdekében az eljárásnak egy arra alkalmas létesítményben történő alkalmazását az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(7)

A méregtelenítési eljárást – a 183/2005/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően – egy erre a célra engedélyezett létesítményben kell végezni. A méregtelenítési eljárás előírásszerű és hatékony alkalmazása érdekében az eljárásnak egy arra alkalmas létesítményben történő alkalmazását az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia.

| (8) | Előfordulhat, hogy igen nagymennyiségű takarmány szennyeződött olyan szennyező anyaggal, amelyre nézve létezik ugyan méregtelenítési eljárás, de azt az EFSA még nem értékelte. Annak érdekében, hogy az ilyen nagymennyiségű takarmányt ne kelljen szükségtelenül megsemmisíteni, ilyen kivételes esetekben indokolt lehet kérelmezni az EFSA-nál, hogy a méregtelenítési eljárás értékelését rövid időn (pl. 10 napon) belül végezze el. Amennyiben az értékelés eredménye kedvező, az illetékes hatóság engedélyezheti a szennyezettként azonosított takarmány meghatározott időn belüli méregtelenítését. A méregtelenítési eljárás időkorlát nélküli végzésének az a feltétele, hogy a méregtelenítési eljárásra vonatkozó teljes körű kockázatértékelés eredménye kedvező legyen. |
| --- | --- |

(8)

Előfordulhat, hogy igen nagymennyiségű takarmány szennyeződött olyan szennyező anyaggal, amelyre nézve létezik ugyan méregtelenítési eljárás, de azt az EFSA még nem értékelte. Annak érdekében, hogy az ilyen nagymennyiségű takarmányt ne kelljen szükségtelenül megsemmisíteni, ilyen kivételes esetekben indokolt lehet kérelmezni az EFSA-nál, hogy a méregtelenítési eljárás értékelését rövid időn (pl. 10 napon) belül végezze el. Amennyiben az értékelés eredménye kedvező, az illetékes hatóság engedélyezheti a szennyezettként azonosított takarmány meghatározott időn belüli méregtelenítését. A méregtelenítési eljárás időkorlát nélküli végzésének az a feltétele, hogy a méregtelenítési eljárásra vonatkozó teljes körű kockázatértékelés eredménye kedvező legyen.

| (9) | A takarmányok méregtelenítését jelenleg is alkalmazzák. Mivel e rendelet alkalmazásának kezdetét követően csak olyan méregtelenítési eljárás végezhető, amellyel kapcsolatban az EFSA tudományos értékelése kedvező eredményre vezetett és az illetékes hatóság engedélyt adott ki, helyénvaló kellő időt biztosítani e rendelet alkalmazásának kezdetéig. |
| --- | --- |

(9)

A takarmányok méregtelenítését jelenleg is alkalmazzák. Mivel e rendelet alkalmazásának kezdetét követően csak olyan méregtelenítési eljárás végezhető, amellyel kapcsolatban az EFSA tudományos értékelése kedvező eredményre vezetett és az illetékes hatóság engedélyt adott ki, helyénvaló kellő időt biztosítani e rendelet alkalmazásának kezdetéig.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Alkalmazási kör

(1)   Ez a rendelet olyan méregtelenítési eljárásokra vonatkozik, amelyek célja, hogy valamely, a 2002/32/EK irányelv I. mellékletében szereplő nemkívánatos anyagot az előírásoknak meg nem felelő szennyezett takarmányból eltávolítsák (a továbbiakban: „fizikai méregtelenítési eljárás”), vegyi anyag segítségével ártalmatlan összetevőkre bontsák vagy megsemmisítsék (a továbbiakban: „kémiai méregtelenítési eljárás”) vagy (mikro)biológiai folyamat révén ártalmatlan összetevőkre bontsák, megsemmisítsék, illetve hatástalanítsák (a továbbiakban: „(mikro)biológiai méregtelenítési eljárás”).

(2)   A rendelet nem vonatkozik azon egyszerű méregtelenítési eljárásokra, amelyek során a nemkívánatos anyaggal való szennyezettséget a szokásos finomítási eljárással, tisztítással, válogatással, illetve a szennyező anyag vagy a szennyezett takarmány bizonyos részeinek mechanikus eltávolításával csökkentik vagy szüntetik meg.

2. cikk

A méregtelenítési eljárás alkalmazása

Méregtelenítési eljárás csak akkor alkalmazható, ha:

| — | az eljárás célja kizárólag olyan takarmány méregtelenítése, amely esetében a 2002/32/EK irányelvnek való meg nem felelés nem a 183/2005/EK rendelet 4. és 5. cikke szerinti követelmények szándékos figyelmen kívül hagyásából ered; |
| --- | --- |

—

az eljárás célja kizárólag olyan takarmány méregtelenítése, amely esetében a 2002/32/EK irányelvnek való meg nem felelés nem a 183/2005/EK rendelet 4. és 5. cikke szerinti követelmények szándékos figyelmen kívül hagyásából ered;

| — | az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) a Bizottság kérésére elvégezte a Méregtelenítési eljárás tudományos értékelését, és megállapította, hogy a méregtelenítési eljárás megfelel a 3., 4. és 5. cikk szerinti elfogadhatósági kritériumoknak. |
| --- | --- |

—

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) a Bizottság kérésére elvégezte a Méregtelenítési eljárás tudományos értékelését, és megállapította, hogy a méregtelenítési eljárás megfelel a 3., 4. és 5. cikk szerinti elfogadhatósági kritériumoknak.

3. cikk

A fizikai méregtelenítési eljárás elfogadhatósági kritériumai

(1)   Az EFSA az adott fizikai méregtelenítési eljárás tudományos értékelése során az alábbi feltételek teljesülését vizsgálja:

| a) | az eljárás hatékony; |
| --- | --- |

a)

az eljárás hatékony;

| b) | az eljárás nem befolyásolja hátrányosan a takarmány tulajdonságait és jellegét; valamint |
| --- | --- |

b)

az eljárás nem befolyásolja hátrányosan a takarmány tulajdonságait és jellegét; valamint

| c) | a takarmány eltávolított részeinek biztonságos ártalmatlanítása garantált. |
| --- | --- |

c)

a takarmány eltávolított részeinek biztonságos ártalmatlanítása garantált.

(2)   A takarmányipari vállalkozó által az adott eljárás értékelése céljából a Bizottság rendelkezésére bocsátandó információkat a melléklet 1. pontja sorolja fel.

4. cikk

A kémiai méregtelenítési eljárás elfogadhatósági kritériumai

(1)   Az EFSA az adott kémiai méregtelenítési eljárás tudományos értékelése során az alábbi feltételek teljesülését vizsgálja:

| a) | az eljárást teljes körűen meghatározott, elfogadható vegyi anyaggal végzik; |
| --- | --- |

a)

az eljárást teljes körűen meghatározott, elfogadható vegyi anyaggal végzik;

| b) | az eljárás hatékony és visszafordíthatatlan; |
| --- | --- |

b)

az eljárás hatékony és visszafordíthatatlan;

| c) | az eljárás következtében a méregtelenített takarmányban nem marad vissza a méregtelenítéshez használt ártalmas vegyi anyag; |
| --- | --- |

c)

az eljárás következtében a méregtelenített takarmányban nem marad vissza a méregtelenítéshez használt ártalmas vegyi anyag;

| d) | az eljárás következtében a szennyező anyagnak nem keletkezik olyan reakcióterméke, amely veszélyezteti az állati és az emberi egészséget, vagy a környezetet; és |
| --- | --- |

d)

az eljárás következtében a szennyező anyagnak nem keletkezik olyan reakcióterméke, amely veszélyezteti az állati és az emberi egészséget, vagy a környezetet; és

| e) | az eljárás nem befolyásolja hátrányosan a takarmány tulajdonságait és jellegét. |
| --- | --- |

e)

az eljárás nem befolyásolja hátrányosan a takarmány tulajdonságait és jellegét.

(2)   A takarmányipari vállalkozó által az adott eljárás értékelése céljából a Bizottság rendelkezésére bocsátandó információkat a melléklet 2. pontja sorolja fel.

5. cikk

A (mikro)biológiai méregtelenítési eljárás elfogadhatósági kritériumai

(1)   Az EFSA az adott (mikro)biológiai méregtelenítési eljárás tudományos értékelése során az alábbi feltételek teljesülését vizsgálja:

| a) | az eljárást teljes körűen meghatározott, elfogadható (mikro)biológiai hatóanyag végzik; |
| --- | --- |

a)

az eljárást teljes körűen meghatározott, elfogadható (mikro)biológiai hatóanyag végzik;

| b) | az eljárás hatékony és visszafordíthatatlan; |
| --- | --- |

b)

az eljárás hatékony és visszafordíthatatlan;

| c) | az eljárás következtében nem marad vissza a méregtelenített takarmányban méregtelenítéshez használt ártalmas (mikro)biológiai hatóanyag; |
| --- | --- |

c)

az eljárás következtében nem marad vissza a méregtelenített takarmányban méregtelenítéshez használt ártalmas (mikro)biológiai hatóanyag;

| d) | az eljárás következtében a szennyező anyagnak nem keletkezik olyan metabolitja, amely ártalmas az állati vagy az emberi egészségre, vagy a környezetre; valamint |
| --- | --- |

d)

az eljárás következtében a szennyező anyagnak nem keletkezik olyan metabolitja, amely ártalmas az állati vagy az emberi egészségre, vagy a környezetre; valamint

| e) | az eljárás nem befolyásolja hátrányosan a takarmány tulajdonságait és jellegét. |
| --- | --- |

e)

az eljárás nem befolyásolja hátrányosan a takarmány tulajdonságait és jellegét.

(2)   A takarmányipari vállalkozó által az adott eljárás értékelése céljából a Bizottság rendelkezésére bocsátandó információkat a melléklet 3. pontja sorolja fel.

6. cikk

A méregtelenítési eljárás helyszínéül szolgáló létesítmények

(1)   A takarmányipari vállalkozók gondoskodnak arról, hogy az ellenőrzésük alatt álló és a 183/2005/EK rendelet hatálya alá tartozó létesítmények számára a szóban forgó rendelet 3. cikkének e) pontja szerinti illetékes hatóság engedélyt adjon ki, amennyiben az adott létesítmény az 1. cikkben említett méregtelenítési eljárást végez. Az engedély kiadását a 183/2005/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően kell elvégezni.

(2)   Biztosítandó a méregtelenítési eljárás előírásszerű és hatékony alkalmazását az adott létesítményben, az (1) bekezdésben említett illetékes hatóság megkövetelheti a takarmányipari vállalkozótól, hogy mutasson be független szakértői véleményt annak eldöntése céljából, hogy elfogadhatónak minősül-e a méregtelenítési eljárás végzése a szóban forgó létesítményben.

(3)   Az engedélyezett létesítmények 183/2005/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése szerinti nemzeti listáján szereplő azon létesítmények esetében, amelyek számára méregtelenítési eljárást engedélyeztek, fel kell tüntetni az elfogadott méregtelenítési eljárást. A Bizottság tájékoztatás céljából közzé teszi internetes oldalán az említett nemzeti listákra mutató linkeket.

7. cikk

Sürgős esetek

Olyan esetekben, amikor sürgősen szükség volna nagy mennyiségű takarmánynak az EFSA által még nem értékelt méregtelenítési eljárással történő tisztítására, a Bizottság – az illetékes hatóság kérésére – felkérheti az EFSA-t arra, hogy rövid időn belül végezze el a méregtelenítési eljárás értékelését annak érdekében, hogy amennyiben annak eredménye kedvező, meghatározott rövid időre lehetővé váljon az adott, szennyezettként beazonosított tétel méregtelenítése. Az ilyen méregtelenítési eljárás nagyobb nagyságrendben csak azt követően végezhető határozatlan ideig, hogy az EFSA már átfogó tudományos értékelést végzett, és annak eredménye kedvező lett.

8. cikk

Átmeneti intézkedések

Azok a takarmányipari vállalkozók, akik e rendelet alkalmazásának kezdetét megelőzően olyan méregtelenítési eljárást alkalmaztak, amelyet az EFSA e rendelet alkalmazása előtt elfogadhatónak értékelt, vagy akik 2016. július 1-je előtt a Bizottság rendelkezésre bocsátották a melléklet szerinti szükséges információkat, de az EFSA e rendelet alkalmazásának kezdetéig nem zárta le az értékelést, továbbra is alkalmazhatják a méregtelenítési eljárást mindaddig, amíg az illetékes hatóság döntést nem hoz arról, hogy elfogadhatónak minősül-e a méregtelenítési eljárás végzése az adott létesítményben.

9. cikk

Hatályba lépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2017. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 35., 2005.2.8., 1. o.

1

(2)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 767/2009/EK rendelete a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 229., 2009.9.1., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról (HL L 268., 2003.10.18., 29. o.).

4

---

MELLÉKLET

1.   A fizikai méregtelenítési eljárás elfogadhatósági értékelése céljából rendelkezésre bocsátandó, a 3. cikk (2) bekezdésében említett információk

Mátrixonként (takarmány-alapanyag, takarmánykeverék, takarmányozásra szánt egyéb termék) az alábbi adatokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani:

| a) | adatok a fizikai méregtelenítési eljárás hatékonyságáról annak fényében, hogy a szennyeződést úgy kell eltávolítani a takarmánytételből, hogy az megfeleljen a 2002/32/EK irányelv követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

adatok a fizikai méregtelenítési eljárás hatékonyságáról annak fényében, hogy a szennyeződést úgy kell eltávolítani a takarmánytételből, hogy az megfeleljen a 2002/32/EK irányelv követelményeinek;

| b) | bizonyíték arra, hogy a fizikai méregtelenítési eljárás nem befolyásolja hátrányosan a takarmány tulajdonságait és jellegét; valamint |
| --- | --- |

b)

bizonyíték arra, hogy a fizikai méregtelenítési eljárás nem befolyásolja hátrányosan a takarmány tulajdonságait és jellegét; valamint

| c) | garancia arra, hogy a takarmány eltávolított részeit biztonságosan ártalmatlanítják. |
| --- | --- |

c)

garancia arra, hogy a takarmány eltávolított részeit biztonságosan ártalmatlanítják.

2.   A kémiai méregtelenítési eljárás elfogadhatósági értékelése céljából rendelkezésre bocsátandó, a 4. cikk (2) bekezdésében említett információk

Mátrixonként (takarmány-alapanyag, takarmánykeverék, takarmányozásra szánt egyéb termék) az alábbi adatokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani:

| a) | bizonyíték a méregtelenítési eljárás hatékonyságára annak fényében, hogy a takarmánynak meg kell felelnie a 2002/32/EK irányelv követelményeinek; valamint bizonyíték a méregtelenítési folyamat visszafordíthatatlanságára; |
| --- | --- |

a)

bizonyíték a méregtelenítési eljárás hatékonyságára annak fényében, hogy a takarmánynak meg kell felelnie a 2002/32/EK irányelv követelményeinek; valamint bizonyíték a méregtelenítési folyamat visszafordíthatatlanságára;

| b) | bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárás következtében nem marad vissza méregtelenítéshez használt ártalmas vegyi anyag (eredeti vegyület vagy reakciótermék) a méregtelenített termékben; |
| --- | --- |

b)

bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárás következtében nem marad vissza méregtelenítéshez használt ártalmas vegyi anyag (eredeti vegyület vagy reakciótermék) a méregtelenített termékben;

| c) | részletes információk a vegyi anyagról, annak viselkedéséről és végső sorsáról a méregtelenítési eljárás folyamán; |
| --- | --- |

c)

részletes információk a vegyi anyagról, annak viselkedéséről és végső sorsáról a méregtelenítési eljárás folyamán;

| d) | bizonyíték arra, hogy szennyező anyagnak a méregtelenítési eljárást követően kialakult reakciótermékei nem veszélyeztetik az állati és az emberi egészséget, vagy a környezetet; |
| --- | --- |

d)

bizonyíték arra, hogy szennyező anyagnak a méregtelenítési eljárást követően kialakult reakciótermékei nem veszélyeztetik az állati és az emberi egészséget, vagy a környezetet;

| e) | bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárás nem befolyásolja hátrányosan a méregtelenítendő takarmány tulajdonságait és jellegét. |
| --- | --- |

e)

bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárás nem befolyásolja hátrányosan a méregtelenítendő takarmány tulajdonságait és jellegét.

3.   A (mikro)biológiai méregtelenítési eljárás elfogadhatósági értékelése céljából rendelkezésre bocsátandó, az 5. cikk (2) bekezdésében említett információk

Mátrixonként (takarmány-alapanyag, takarmánykeverék, takarmányozásra szánt egyéb termék) az alábbi adatokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani:

| a) | bizonyíték a méregtelenítési eljárás hatékonyságára annak fényében, hogy a takarmánynak meg kell felelnie a 2002/32/EK irányelv követelményeinek; valamint bizonyíték a méregtelenítési folyamat visszafordíthatatlanságára; |
| --- | --- |

a)

bizonyíték a méregtelenítési eljárás hatékonyságára annak fényében, hogy a takarmánynak meg kell felelnie a 2002/32/EK irányelv követelményeinek; valamint bizonyíték a méregtelenítési folyamat visszafordíthatatlanságára;

| b) | bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárás következtében nem marad vissza méregtelenítéshez használt ártalmas (mikro)biológiai hatóanyag (eredeti vegyület vagy metabolit) a méregtelenített termékben; |
| --- | --- |

b)

bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárás következtében nem marad vissza méregtelenítéshez használt ártalmas (mikro)biológiai hatóanyag (eredeti vegyület vagy metabolit) a méregtelenített termékben;

| c) | bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárást nem élték túl olyan mikroorganizmusok, amelyek kevésbé érzékenyek a méregtelenítési eljárásra; |
| --- | --- |

c)

bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárást nem élték túl olyan mikroorganizmusok, amelyek kevésbé érzékenyek a méregtelenítési eljárásra;

| d) | részletes információk a (mikro)biológiai hatóanyag viselkedéséről és végső sorsáról a méregtelenítési eljárás folyamán; |
| --- | --- |

d)

részletes információk a (mikro)biológiai hatóanyag viselkedéséről és végső sorsáról a méregtelenítési eljárás folyamán;

| e) | bizonyíték arra, hogy a szennyező anyagnak a méregtelenítési eljárást követően kialakult metabolitjai nem veszélyeztetik az állati és az emberi egészséget vagy a környezetet; |
| --- | --- |

e)

bizonyíték arra, hogy a szennyező anyagnak a méregtelenítési eljárást követően kialakult metabolitjai nem veszélyeztetik az állati és az emberi egészséget vagy a környezetet;

| f) | bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárás nem befolyásolja hátrányosan a méregtelenítendő takarmány tulajdonságait és jellegét. |
| --- | --- |

f)

bizonyíték arra, hogy a méregtelenítési eljárás nem befolyásolja hátrányosan a méregtelenítendő takarmány tulajdonságait és jellegét.

---

| 21.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/787 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 19.)

a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2014. szeptember 4-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján indította meg az eljárást, és az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

2014. szeptember 4-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján indította meg az eljárást, és az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot a Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (a továbbiakban: panaszos) által 2014. július 22-én benyújtott panasza alapján indította el, amely vállalat az aceszulfám-kálium egyetlen gyártója az Európai Unióban. A panaszos tehát az aceszulfám-kálium teljes Európai Uniós gyártását képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot a Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (a továbbiakban: panaszos) által 2014. július 22-én benyújtott panasza alapján indította el, amely vállalat az aceszulfám-kálium egyetlen gyártója az Európai Unióban. A panaszos tehát az aceszulfám-kálium teljes Európai Uniós gyártását képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

1.2.   Érdekelt felek

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszost, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat, kereskedőket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszost, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat, kereskedőket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (4) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(4)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.3.   Analóg országbeli gyártók

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a panaszban foglalt információk alapján tudomása szerint az érintett terméket csak az Unióban és a Kínai Népköztársaságban gyártják. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik benyújtására. Észrevételek benyújtására nem került sor. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a panaszban foglalt információk alapján tudomása szerint az érintett terméket csak az Unióban és a Kínai Népköztársaságban gyártják. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik benyújtására. Észrevételek benyújtására nem került sor.

| (6) | A Bizottság felvette a kapcsolatot mind a kilenc harmadik országgal, amelyek esetében az Eurostat statisztikái azt jelezték, hogy az érintett termékkel azonos KN-kód alá besorolt termékeket exportálnak az Európai Unióba. A Bizottság felkérte ezen országokat, hogy segítsenek azonosítani az aceszulfám-káliumot előállító gyártókat és/vagy gyártói szövetségeket. A felkeresett harmadik országok közül egyik sem tudta megnevezni az aceszulfám-káliumot előállító gyártókat. Ez alapján nem sikerült az Unión vagy az érintett országon kívül más olyan országot azonosítani, amely az érintett terméket gyártaná. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság felvette a kapcsolatot mind a kilenc harmadik országgal, amelyek esetében az Eurostat statisztikái azt jelezték, hogy az érintett termékkel azonos KN-kód alá besorolt termékeket exportálnak az Európai Unióba. A Bizottság felkérte ezen országokat, hogy segítsenek azonosítani az aceszulfám-káliumot előállító gyártókat és/vagy gyártói szövetségeket. A felkeresett harmadik országok közül egyik sem tudta megnevezni az aceszulfám-káliumot előállító gyártókat. Ez alapján nem sikerült az Unión vagy az érintett országon kívül más olyan országot azonosítani, amely az érintett terméket gyártaná.

1.4.   Mintavétel

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

(a)   Mintavétel az importőrök körében

| (8) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(8)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (9) | A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(9)

A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

(b)   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (10) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte az összes ismert kínai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(10)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte az összes ismert kínai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (11) | Az érintett ország négy exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A vizsgálati időszak alatt ezen exportáló gyártók egyike nem értékesítette az érintett terméket az Európai Unióban. A szóban forgó gyártót így nem lehetett vizsgálni, és ennek eredményeként az együttműködő vállalatok száma háromra csökkent. Ezen exportáló gyártók feleltek a vizsgálati időszak alatt az érintett termék Unióba történő összes behozataláért. Az érintett felek alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett ország négy exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A vizsgálati időszak alatt ezen exportáló gyártók egyike nem értékesítette az érintett terméket az Európai Unióban. A szóban forgó gyártót így nem lehetett vizsgálni, és ennek eredményeként az együttműködő vállalatok száma háromra csökkent. Ezen exportáló gyártók feleltek a vizsgálati időszak alatt az érintett termék Unióba történő összes behozataláért. Az érintett felek alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.5.   Piacgazdasági elbánás iránti kérelem

| (12) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából a Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat küldött az érintett ország három együttműködő exportáló gyártójának. A három együttműködő exportáló gyártó egyike sem nyújtott be a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából a Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat küldött az érintett ország három együttműködő exportáló gyártójának. A három együttműködő exportáló gyártó egyike sem nyújtott be a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet.

1.6.   A kérdőívre adott válaszok

| (13) | A Bizottság kérdőívet küldött az uniós gyártónak, az érintett országban található három együttműködő exportáló gyártónak, valamint az összes olyan független importőrnek és felhasználónak, amelyek érdeklődést mutattak a vizsgálat iránt. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság kérdőívet küldött az uniós gyártónak, az érintett országban található három együttműködő exportáló gyártónak, valamint az összes olyan független importőrnek és felhasználónak, amelyek érdeklődést mutattak a vizsgálat iránt.

| (14) | Az uniós gyártótól, a kínai együttműködő exportáló gyártótól, az érintett országban található három együttműködő exportáló gyártótól, három független importőrtől és egy felhasználótól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(14)

Az uniós gyártótól, a kínai együttműködő exportáló gyártótól, az érintett országban található három együttműködő exportáló gyártótól, három független importőrtől és egy felhasználótól érkezett válasz.

1.7.   Ellenőrző látogatások

| (15) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:

  Uniós gyártó:







  — | Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Németország; |
| --- | --- | --- |

(15)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:

Uniós gyártó:

—

Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Németország;

Importőrök:

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország, |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország,

| — | Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Németország, |
| --- | --- |

—

Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Németország,

| — | The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, USA; |
| --- | --- |

—

The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, USA;

Felhasználók:

| — | The Wrigley Company Limited, Plymouth, Egyesült Királyság; |
| --- | --- |

—

The Wrigley Company Limited, Plymouth, Egyesült Királyság;

Az érintett országbeli exportáló gyártók

| — | Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd., Lai'an tartomány, Kínai Népköztársaság, |
| --- | --- |

—

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd., Lai'an tartomány, Kínai Népköztársaság,

| — | Suzhou Hope Technology Co., Ltd., Zhangjiagang, Kínai Népköztársaság, |
| --- | --- |

—

Suzhou Hope Technology Co., Ltd., Zhangjiagang, Kínai Népköztársaság,

| — | Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd., Szucsou (Suzhou) és Liyang, Kínai Népköztársaság. |
| --- | --- |

—

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd., Szucsou (Suzhou) és Liyang, Kínai Népköztársaság.

1.8.   Vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

| (16) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2013. július 1. és 2014. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(16)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2013. július 1. és 2014. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (17) | Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3), valamint a más édesítőszereket és/vagy vizet is tartalmazó készítményekben és/vagy keverékekben található, Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium (a továbbiakban: vizsgált termék), jelenleg az ex 2106 90 92, az ex 2106 90 98, az ex 2934 99 90 (TARIC-kód: 2934999021), az ex 3824 90 92, az ex 3824 90 93 és az ex 3824 90 96 KN-kód alá besorolt termék(a továbbiakban: érintett termék). Az aceszulfám-kálium aceszulfám-K (vagy más nyelvterületen „Ace K”) néven is ismert. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3), valamint a más édesítőszereket és/vagy vizet is tartalmazó készítményekben és/vagy keverékekben található, Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium (a továbbiakban: vizsgált termék), jelenleg az ex 2106 90 92, az ex 2106 90 98, az ex 2934 99 90 (TARIC-kód: 2934999021), az ex 3824 90 92, az ex 3824 90 93 és az ex 3824 90 96 KN-kód alá besorolt termék(a továbbiakban: érintett termék). Az aceszulfám-kálium aceszulfám-K (vagy más nyelvterületen „Ace K”) néven is ismert.

| (18) | Az aceszulfám-káliumot mesterséges édesítőszerként széles körben alkalmazzák, például élelmiszerekben, italokban és gyógyszerkészítményekben. |
| --- | --- |

(18)

Az aceszulfám-káliumot mesterséges édesítőszerként széles körben alkalmazzák, például élelmiszerekben, italokban és gyógyszerkészítményekben.

2.2.   Hasonló termék

| (19) | Az Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített aceszulfám-káliumról megállapítást nyert, hogy ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel, valamint ugyanazzal az alapvető felhasználási területekkel rendelkezik, mint az érintett országban gyártott és uniós exportra értékesített aceszulfám-kálium. Ennélfogva ezek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. |
| --- | --- |

(19)

Az Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített aceszulfám-káliumról megállapítást nyert, hogy ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel, valamint ugyanazzal az alapvető felhasználási területekkel rendelkezik, mint az érintett országban gyártott és uniós exportra értékesített aceszulfám-kálium. Ennélfogva ezek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

3.   DÖMPING

3.1.   Piacgazdasági elbánás

| (20) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az említett rendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján határozza meg a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak megfelelő és így piacgazdasági elbánásban részesíthető kínai népköztársasági exportáló gyártók esetében. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az említett rendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján határozza meg a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak megfelelő és így piacgazdasági elbánásban részesíthető kínai népköztársasági exportáló gyártók esetében.

| (21) | Ahogyan azt a (12) preambulumbekezdés is tartalmazta, az együttműködő exportáló gyártók közül azonban senki sem nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(21)

Ahogyan azt a (12) preambulumbekezdés is tartalmazta, az együttműködő exportáló gyártók közül azonban senki sem nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet.

3.2.   Rendes érték

| (22) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően ki kell igazítani úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően ki kell igazítani úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.

| (23) | Ahogyan az a (6) preambulumbekezdésben is szerepel, harmadik analóg ország hiányában a rendes értéket az Unióban hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján kellett meghatározni. Sikerült azonosítani a vizsgálati időszak során a kínai együttműködő gyártók által az uniós piacon értékesített termékeknek megfelelő, uniós gyártók által értékesített terméktípusokat. Az uniós gyártók által független ügyfelek részére történő értékesítések az érintett termék teljes értékesítési mennyiségének arányában, valamint terméktípusonkénti bontásban kifejezve reprezentatívnak minősültek. E terméktípusokat az uniós gyártó nyereségesen értékesítette. Az uniós értékesítési átlagár szolgált rendes értékként. |
| --- | --- |

(23)

Ahogyan az a (6) preambulumbekezdésben is szerepel, harmadik analóg ország hiányában a rendes értéket az Unióban hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján kellett meghatározni. Sikerült azonosítani a vizsgálati időszak során a kínai együttműködő gyártók által az uniós piacon értékesített termékeknek megfelelő, uniós gyártók által értékesített terméktípusokat. Az uniós gyártók által független ügyfelek részére történő értékesítések az érintett termék teljes értékesítési mennyiségének arányában, valamint terméktípusonkénti bontásban kifejezve reprezentatívnak minősültek. E terméktípusokat az uniós gyártó nyereségesen értékesítette. Az uniós értékesítési átlagár szolgált rendes értékként.

3.3.   Exportár

| (24) | Az együttműködő exportáló gyártók az Unióban közvetlenül a független vevők részére exportáltak. Így az exportárat az Unióba történő kivitelre eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(24)

Az együttműködő exportáló gyártók az Unióban közvetlenül a független vevők részére exportáltak. Így az exportárat az Unióba történő kivitelre eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.4.   Összehasonlítás

| (25) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (26) | Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében ez indokolt volt, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. |
| --- | --- |

(26)

Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében ez indokolt volt, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította.

| (27) | A Bizottság különösen a kereskedelmi szintek közötti különbségek esetében végzett kiigazítást, mivel megállapítást nyert, hogy az egyetlen uniós gyártó főként a felhasználók részére, míg a kínai gyártók elsősorban a kereskedők részére értékesítettek. Másodszor a különböző beadványok alapján kiigazításra került sor a kínai aceszulfám-kálium és az uniós gyártó által előállított aceszulfám-kálium minősége közötti különbség és e különbség piaci megítélése tekintetében. Ezen túlmenően a rendes értéket az uniós gyártó részéről a vizsgálati időszak során felmerült bizonyos rendkívüli kutatás-fejlesztési (K+F) és marketingkiadások tekintetében is ki kellett igazítani. Ezeket a kiadásokat a (67) preambulumbekezdés részletesen tárgyalja. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság különösen a kereskedelmi szintek közötti különbségek esetében végzett kiigazítást, mivel megállapítást nyert, hogy az egyetlen uniós gyártó főként a felhasználók részére, míg a kínai gyártók elsősorban a kereskedők részére értékesítettek. Másodszor a különböző beadványok alapján kiigazításra került sor a kínai aceszulfám-kálium és az uniós gyártó által előállított aceszulfám-kálium minősége közötti különbség és e különbség piaci megítélése tekintetében. Ezen túlmenően a rendes értéket az uniós gyártó részéről a vizsgálati időszak során felmerült bizonyos rendkívüli kutatás-fejlesztési (K+F) és marketingkiadások tekintetében is ki kellett igazítani. Ezeket a kiadásokat a (67) preambulumbekezdés részletesen tárgyalja.

3.5.   Dömpingkülönbözetek

| (28) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett terméktípusra vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett terméktípusra vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (29) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % |

(29)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

| (30) | Az érintett ország összes többi exportáló gyártója esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportmennyiség arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(30)

Az érintett ország összes többi exportáló gyártója esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportmennyiség arányában kifejezve.

| (31) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele megfelelt az Unióba irányuló teljes kivitelnek. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet azon vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(31)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele megfelelt az Unióba irányuló teljes kivitelnek. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet azon vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete.

| (32) | Az ideiglenes fennmaradó dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve tehát 97,8 %.






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % |
| Minden más vállalat | 97,8 % |

(32)

Az ideiglenes fennmaradó dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve tehát 97,8 %.

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

Minden más vállalat

97,8 %

4.   KÁR

4.1.   Előzetes megjegyzés

| (33) | Az elemzés csupán egyetlen vállalatra vonatkozik. Ezért a bizalmas információk védelme érdekében a legtöbb mutató indexként vagy tartományként megadva szerepel. |
| --- | --- |

(33)

Az elemzés csupán egyetlen vállalatra vonatkozik. Ezért a bizalmas információk védelme érdekében a legtöbb mutató indexként vagy tartományként megadva szerepel.

4.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (34) | A vizsgálati időszakban egyetlen gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban, ami az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felel meg. |
| --- | --- |

(34)

A vizsgálati időszakban egyetlen gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban, ami az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felel meg.

4.3.   Uniós fogyasztás

| (35) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok, a kínai exportstatisztikák és a kínai exportáló gyártók által benyújtott alapján megállapította az uniós fogyasztás mértékét. Az Eurostat adatai nem voltak alkalmasak erre a célra, mert az érintett terméket több más termékkel együtt, különböző KN-kódok alá besorolva importálják. Mivel más harmadik országban nem gyártanak aceszulfám-káliumot, az Unióba irányuló teljes behozatal a Kínai Népköztársaságból származik. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok, a kínai exportstatisztikák és a kínai exportáló gyártók által benyújtott alapján megállapította az uniós fogyasztás mértékét. Az Eurostat adatai nem voltak alkalmasak erre a célra, mert az érintett terméket több más termékkel együtt, különböző KN-kódok alá besorolva importálják. Mivel más harmadik országban nem gyártanak aceszulfám-káliumot, az Unióba irányuló teljes behozatal a Kínai Népköztársaságból származik.

| (36) | Az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós fogyasztás (tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós fogyasztás (index) | 100 | 104 | 110 | 104 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat, az együttműködő kínai gyártók és a kínai exportstatisztikák által szolgáltatott adatok |

(36)

Az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

1. táblázat

Uniós fogyasztás (tonna)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Teljes uniós fogyasztás (index)

100

104

110

104

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat, az együttműködő kínai gyártók és a kínai exportstatisztikák által szolgáltatott adatok

| (37) | Az aceszulfám-kálium uniós fogyasztása a figyelembe vett időszakban körülbelül 4 %-kal nőtt, állítólag a cukormentes termékek iránti kereslet növekedése miatt. A figyelembe vett időszak utolsó évében csökkent a fogyasztás, mivel egyre nagyobb versenyt jelentettek az egyéb (új) édesítőszerek. E csökkenés azonban csak átmeneti jellegűnek tűnik, és nem áll rendelkezésre olyan egyértelmű jelzés, amely szerint az elkövetkező években tovább fog csökkenni az aceszulfám-kálium iránti kereslet. |
| --- | --- |

(37)

Az aceszulfám-kálium uniós fogyasztása a figyelembe vett időszakban körülbelül 4 %-kal nőtt, állítólag a cukormentes termékek iránti kereslet növekedése miatt. A figyelembe vett időszak utolsó évében csökkent a fogyasztás, mivel egyre nagyobb versenyt jelentettek az egyéb (új) édesítőszerek. E csökkenés azonban csak átmeneti jellegűnek tűnik, és nem áll rendelkezésre olyan egyértelmű jelzés, amely szerint az elkövetkező években tovább fog csökkenni az aceszulfám-kálium iránti kereslet.

4.4.   A Kínai Népköztársaságból származó behozatal

4.4.1.   A Kínából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (38) | A Bizottság a kínai import mennyiségét a Kínai Népköztársaságból származó, a vizsgálati időszak során az érintett termék teljes exportmennyiségéért felelős három exportáló gyártó által szolgáltatott adatokkal összevetett kínai exportstatisztikák alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság a kínai import mennyiségét a Kínai Népköztársaságból származó, a vizsgálati időszak során az érintett termék teljes exportmennyiségéért felelős három exportáló gyártó által szolgáltatott adatokkal összevetett kínai exportstatisztikák alapján állapította meg.

| (39) | A Kínai Népköztársaságból származó uniós behozatal és piaci részesedés az alábbiak szerint alakult:

  2. táblázat


  A behozatal mennyisége tonnában és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége | 1 612 | 1 816 | 2 051 | 1 831 |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése (index) | 100 | 108 | 115 | 110 |
| Forrás: Az együttműködő kínai gyártók és a kínai exportstatisztikák által szolgáltatott adatok |

(39)

A Kínai Népköztársaságból származó uniós behozatal és piaci részesedés az alábbiak szerint alakult:

2. táblázat

A behozatal mennyisége tonnában és piaci részesedés

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége

1 612

1 816

2 051

1 831

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése (index)

100

108

115

110

Forrás: Az együttműködő kínai gyártók és a kínai exportstatisztikák által szolgáltatott adatok

| (40) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége 14 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanebben az időszakban a kínai behozatal piaci részesedése is nőtt 10 %-kal, így a vizsgálati időszakban elérte a 65–80 %-ot. |
| --- | --- |

(40)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége 14 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanebben az időszakban a kínai behozatal piaci részesedése is nőtt 10 %-kal, így a vizsgálati időszakban elérte a 65–80 %-ot.

4.4.2.   A Kínai Népköztársaságból származó behozatal árai és az ár-alákínálás

| (41) | A Bizottság a behozatal árait a Kínai Népköztársaságból származó együttműködő gyártóktól származó adatok alapján határozta meg. A Kínai Népköztársaságból származó, Unióba irányuló behozatal egy kilóra vetített súlyozott átlag CIF-ára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A Kínai Népköztársaságból származó behozatal CIF-árai (EUR/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Súlyozott átlag importár | 5,71 | 5,11 | 4,30 | 3,99 |
| (index) | 100 | 90 | 75 | 70 |
| Forrás: Az együttműködő kínai gyártók és a kínai exportstatisztikák által szolgáltatott adatok |

(41)

A Bizottság a behozatal árait a Kínai Népköztársaságból származó együttműködő gyártóktól származó adatok alapján határozta meg. A Kínai Népköztársaságból származó, Unióba irányuló behozatal egy kilóra vetített súlyozott átlag CIF-ára a következőképpen alakult:

3. táblázat

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal CIF-árai (EUR/kg)

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Súlyozott átlag importár

5,71

5,11

4,30

3,99

(index)

100

90

75

70

Forrás: Az együttműködő kínai gyártók és a kínai exportstatisztikák által szolgáltatott adatok

| (42) | A figyelembe vett időszakban a Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagárai 30 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(42)

A figyelembe vett időszakban a Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagárai 30 %-kal csökkentek.

| (43) | A vizsgálati időszak alatti ár-alákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  (a) | az egyetlen uniós gyártó által az uniós piacon a független ügyfelekkel szemben felszámított súlyozott átlagos értékesítési ár az Unióba a kínai exportáló gyártók által exportált terméktípusokra vonatkozóan, EXW-szintre kiigazítva, és |
| --- | --- | --- |

(43)

A vizsgálati időszak alatti ár-alákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

(a)

az egyetlen uniós gyártó által az uniós piacon a független ügyfelekkel szemben felszámított súlyozott átlagos értékesítési ár az Unióba a kínai exportáló gyártók által exportált terméktípusokra vonatkozóan, EXW-szintre kiigazítva, és

| (b) | az együttműködő gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és a vámok (6,5 %) és a behozatal utáni költségek tekintetében megfelelőképpen kiigazítottak. |
| --- | --- |

(b)

az együttműködő gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és a vámok (6,5 %) és a behozatal utáni költségek tekintetében megfelelőképpen kiigazítottak.

| (44) | Az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagárát összevetették az együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatal terméktípusonkénti megfelelő súlyozott átlagáraival az azonos kereskedelmi szintű ügyleteknél, levonva az engedményeket és visszatérítéseket, valamint figyelembe vették az uniós gazdasági ágazat által felszámított áraknak a minőségbeli különbség és annak piaci megítélése, továbbá a kutatásfejlesztési és marketingkiadások tekintetében történő kiigazításait, a (27) preambulumbekezdésben említettekkel egyező okból. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. A Bizottság megállapította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 18 % és 45 % között mozgott. |
| --- | --- |

(44)

Az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagárát összevetették az együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatal terméktípusonkénti megfelelő súlyozott átlagáraival az azonos kereskedelmi szintű ügyleteknél, levonva az engedményeket és visszatérítéseket, valamint figyelembe vették az uniós gazdasági ágazat által felszámított áraknak a minőségbeli különbség és annak piaci megítélése, továbbá a kutatásfejlesztési és marketingkiadások tekintetében történő kiigazításait, a (27) preambulumbekezdésben említettekkel egyező okból. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. A Bizottság megállapította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 18 % és 45 % között mozgott.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

| (45) | A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározása során a Bizottság nem tett különbséget a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között, mivel az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az egyetlen uniós gyártó alkotja a teljes uniós gazdasági ágazatot. A gazdasági mutatókat a Bizottság az egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte. Az adatokról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(45)

A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározása során a Bizottság nem tett különbséget a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között, mivel az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az egyetlen uniós gyártó alkotja a teljes uniós gazdasági ágazatot. A gazdasági mutatókat a Bizottság az egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte. Az adatokról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (46) | A gazdasági mutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömpingből való kilábalás, átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. Az elemzésük az alábbiak szerint történik: |
| --- | --- |

(46)

A gazdasági mutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömpingből való kilábalás, átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. Az elemzésük az alábbiak szerint történik:

4.5.2.   Kármutatók

4.5.2.1.   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (47) | A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A gyártási mennyiség (index) | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Gyártási kapacitás (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás (index) | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok |

(47)

A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

4. táblázat

Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

A gyártási mennyiség (index)

100

81

70

69

Gyártási kapacitás (index)

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás (index)

100

81

70

69

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok

| (48) | Az uniós gazdasági ágazat gyártási mennyisége következetesen, 31 %-kal csökkent. Sőt az érintett időszakban az uniós gyártó a költségek csökkentése érdekében egyre többször állította le gyártólétesítményeit. A vizsgálati időszak alatt a gyár emiatt összesen négy hónapra leállt. |
| --- | --- |

(48)

Az uniós gazdasági ágazat gyártási mennyisége következetesen, 31 %-kal csökkent. Sőt az érintett időszakban az uniós gyártó a költségek csökkentése érdekében egyre többször állította le gyártólétesítményeit. A vizsgálati időszak alatt a gyár emiatt összesen négy hónapra leállt.

| (49) | Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása a figyelembe vett időszak során változatlan maradt, mivel számos költség állandó, a kapacitástól független. Ennek következtében a kapacitáskihasználás a gyártási mennyiséggel arányosan csökkent. |
| --- | --- |

(49)

Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása a figyelembe vett időszak során változatlan maradt, mivel számos költség állandó, a kapacitástól független. Ennek következtében a kapacitáskihasználás a gyártási mennyiséggel arányosan csökkent.

4.5.2.2.   Értékesítési mennyiség és piaci részesedés

| (50) | Az uniós gazdasági ágazat független ügyfelek részére történő értékesítésének mennyisége az Unióban, valamint az ágazat piaci részesedése a vizsgált időszak során romlott:

  5. táblázat


  Értékesítési mennyiség és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós piacon történő értékesítés mennyisége (index) | 100 | 89 | 82 | 87 |
| Piaci részesedés (index) | 100 | 86 | 74 | 84 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok |

(50)

Az uniós gazdasági ágazat független ügyfelek részére történő értékesítésének mennyisége az Unióban, valamint az ágazat piaci részesedése a vizsgált időszak során romlott:

5. táblázat

Értékesítési mennyiség és piaci részesedés

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Az uniós piacon történő értékesítés mennyisége (index)

100

89

82

87

Piaci részesedés (index)

100

86

74

84

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok

| (51) | A vizsgált időszak során az uniós gyártó által értékesített mennyiség összességében 13 %-kal csökkent, bár a fogyasztás ebben az időszakban nőtt. Ez a kedvezőtlen tendencia 2013 és a vizsgálati időszak között némi fellendüléssel is járt, amelyet csak olyan szerződésekkel lehetett elérni, amelyek az uniós gazdasági ágazat életképességét tovább károsító értékesítési árakat tartalmaztak. |
| --- | --- |

(51)

A vizsgált időszak során az uniós gyártó által értékesített mennyiség összességében 13 %-kal csökkent, bár a fogyasztás ebben az időszakban nőtt. Ez a kedvezőtlen tendencia 2013 és a vizsgálati időszak között némi fellendüléssel is járt, amelyet csak olyan szerződésekkel lehetett elérni, amelyek az uniós gazdasági ágazat életképességét tovább károsító értékesítési árakat tartalmaztak.

| (52) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent 16 %-kal, mind az új beszállítóra áttérő vevők, mind pedig a két beszállítóval rendelkező vevők miatt, ami növelte a Kínai Népköztársaságból történő beszerzések arányát. |
| --- | --- |

(52)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent 16 %-kal, mind az új beszállítóra áttérő vevők, mind pedig a két beszállítóval rendelkező vevők miatt, ami növelte a Kínai Népköztársaságból történő beszerzések arányát.

4.5.2.3.   Növekedés

| (53) | Egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazat növekedése negatív volt, figyelembe véve piaci részesedésének fent említett csökkenését és a fogyasztás (37) preambulumbekezdésben említett növekedését. |
| --- | --- |

(53)

Egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazat növekedése negatív volt, figyelembe véve piaci részesedésének fent említett csökkenését és a fogyasztás (37) preambulumbekezdésben említett növekedését.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás

| (54) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma (index) | 100 | 103 | 82 | 82 |
| Termelékenység (tonna/munkavállaló) (index) | 100 | 87 | 100 | 106 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok |

(54)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma (index)

100

103

82

82

Termelékenység (tonna/munkavállaló) (index)

100

87

100

106

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok

| (55) | 2011-től a vizsgálati időszak végéig az uniós gazdasági ágazat személyzeti állományát a gyártás csökkenésével és az időszakos leállásokkal összhangban mintegy ötödével csökkentette. A termelékenység ugyanebben az időszakban a munkavállalók számának csökkenése következtében csekély mértékben, 6 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(55)

2011-től a vizsgálati időszak végéig az uniós gazdasági ágazat személyzeti állományát a gyártás csökkenésével és az időszakos leállásokkal összhangban mintegy ötödével csökkentette. A termelékenység ugyanebben az időszakban a munkavállalók számának csökkenése következtében csekély mértékben, 6 %-kal nőtt.

4.5.2.5.   Munkaerőköltségek

| (56) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  7. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (index) | 100 | 103 | 111 | 115 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok |

(56)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

7. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (index)

100

103

111

115

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok

| (57) | Az uniós gazdasági ágazat munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltsége 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, mivel az állomány csökkentése következtében végkielégítést kellett fizetni (lásd az (54) preambulumbekezdést). Ráadásul a vegyipari ágazatban új bérráták terjedtek el. |
| --- | --- |

(57)

Az uniós gazdasági ágazat munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltsége 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, mivel az állomány csökkentése következtében végkielégítést kellett fizetni (lásd az (54) preambulumbekezdést). Ráadásul a vegyipari ágazatban új bérráták terjedtek el.

4.5.2.6.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (58) | Minden dömpingkülönbözet jelentős volt (lásd a fenti (29) preambulumbekezdést). Figyelembe véve a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt. |
| --- | --- |

(58)

Minden dömpingkülönbözet jelentős volt (lásd a fenti (29) preambulumbekezdést). Figyelembe véve a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.

| (59) | Ez az érintett termékkel kapcsolatos első dömpingellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi dömping hatásainak felméréséhez. |
| --- | --- |

(59)

Ez az érintett termékkel kapcsolatos első dömpingellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi dömping hatásainak felméréséhez.

4.5.2.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (60) | Az uniós gyártó által független uniós vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési árak az EU-ban (index) | 100 | 94 | 94 | 88 |
| Egységenkénti előállítási költség (index) | 100 | 106 | 117 | 119 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok |

(60)

Az uniós gyártó által független uniós vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult:

8. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési árak az EU-ban (index)

100

94

94

88

Egységenkénti előállítási költség (index)

100

106

117

119

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok

| (61) | Az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termékre felszámított átlagos eladási ár 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, részben a Kínai Népköztársaságból származó átlagos importárak erősen kedvezőtlen tendenciája következtében (lásd a (42) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(61)

Az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termékre felszámított átlagos eladási ár 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, részben a Kínai Népköztársaságból származó átlagos importárak erősen kedvezőtlen tendenciája következtében (lásd a (42) preambulumbekezdést).

| (62) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártási költsége 19 %-kal nőtt. Ezt főként az állandó költségeknek a gyártási és értékesítési mennyiségre gyakorolt fokozott hatása, valamint a nyersanyag árának emelkedése okozta. |
| --- | --- |

(62)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártási költsége 19 %-kal nőtt. Ezt főként az állandó költségeknek a gyártási és értékesítési mennyiségre gyakorolt fokozott hatása, valamint a nyersanyag árának emelkedése okozta.

4.5.2.8.   Készletek

| (63) | Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Készletek | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (index) | 100 | 98 | 89 | 94 |
| Zárókészletek a gyártás százalékában kifejezve (index) | 100 | 121 | 126 | 135 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok |

(63)

Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

9. táblázat

Készletek

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (index)

100

98

89

94

Zárókészletek a gyártás százalékában kifejezve (index)

100

121

126

135

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok

| (64) | Bár a zárókészletek csökkentek a figyelembe vett időszakban a gyártólétesítmények költségcsökkentés céljából történő időszakos leállása következtében (lásd a (49) preambulumbekezdést), a gyártási készletek százalékában kifejezve nőttek. |
| --- | --- |

(64)

Bár a zárókészletek csökkentek a figyelembe vett időszakban a gyártólétesítmények költségcsökkentés céljából történő időszakos leállása következtében (lásd a (49) preambulumbekezdést), a gyártási készletek százalékában kifejezve nőttek.

4.5.2.9.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (65) | Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések jövedelmezősége (index) | 100 | 74 | 48 | 26 |
| Pénzforgalom (index) | 100 | 85 | 75 | 78 |
| Beruházások (index) | 100 | 51 | 48 | 34 |
| Beruházások megtérülése (index) | 100 | 68 | 44 | 25 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok |

(65)

Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések jövedelmezősége (index)

100

74

48

26

Pénzforgalom (index)

100

85

75

78

Beruházások (index)

100

51

48

34

Beruházások megtérülése (index)

100

68

44

25

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok

| (66) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség kiszámításakor a Bizottság a bejelentett költségekből levonta az összes olyan kutatás-fejlesztési és marketingköltséget, amelyeket a fenti (27) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően kivételes jellegűnek talált. E levonás nélkül az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban veszteséges helyzetbe került volna. A jövedelmezőség csökkenésével összhangban a nettó pénzforgalom, a beruházások és a beruházások megtérülése is csökkent. |
| --- | --- |

(66)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség kiszámításakor a Bizottság a bejelentett költségekből levonta az összes olyan kutatás-fejlesztési és marketingköltséget, amelyeket a fenti (27) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően kivételes jellegűnek talált. E levonás nélkül az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban veszteséges helyzetbe került volna. A jövedelmezőség csökkenésével összhangban a nettó pénzforgalom, a beruházások és a beruházások megtérülése is csökkent.

| (67) | Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a levont kutatásfejlesztési és marketingköltségek az érintett termékhez kapcsolódó rendes, folyamatos költségek voltak. A vizsgálat azonban megállapította, hogy ezek a költségek egy új, bár e vizsgálat termékkörébe tartozó termékre vonatkoztak. Ezek a kivételes és magas költségek az uniós gazdasági ágazat szokásos vagy reprezentatív éve során nem merülnének fel. E költségek továbbá egy olyan termék kutatás-fejlesztésére és marketingjére vonatkoznak, amelyet a figyelembe vett időszakban az uniós piacon nem értékesítettek jelentős mennyiségben. |
| --- | --- |

(67)

Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a levont kutatásfejlesztési és marketingköltségek az érintett termékhez kapcsolódó rendes, folyamatos költségek voltak. A vizsgálat azonban megállapította, hogy ezek a költségek egy új, bár e vizsgálat termékkörébe tartozó termékre vonatkoztak. Ezek a kivételes és magas költségek az uniós gazdasági ágazat szokásos vagy reprezentatív éve során nem merülnének fel. E költségek továbbá egy olyan termék kutatás-fejlesztésére és marketingjére vonatkoznak, amelyet a figyelembe vett időszakban az uniós piacon nem értékesítettek jelentős mennyiségben.

| (68) | Az uniós gyártó jövedelmezősége még a fent említett költségek kizárásával is jelentősen és folyamatosan csökkent a figyelembe vett időszak során. A Bizottság az egyértelmű és jelentős csökkenés miatt a vizsgálati időszakban érvényes jövedelmezőségi szintet és a jövedelmezőség alakulását kedvezőtlennek találta. |
| --- | --- |

(68)

Az uniós gyártó jövedelmezősége még a fent említett költségek kizárásával is jelentősen és folyamatosan csökkent a figyelembe vett időszak során. A Bizottság az egyértelmű és jelentős csökkenés miatt a vizsgálati időszakban érvényes jövedelmezőségi szintet és a jövedelmezőség alakulását kedvezőtlennek találta.

| (69) | A jövedelmezőség meredek zuhanása főként a folyamatosan növekedő, egy tonnára jutó állandó költségek eredményeként alakult így, összevetve a csökkenő gyártási és értékesítési mennyiséggel. Ezen kívül egyértelmű volt az átlagár visszaesése, amelynek következtében az uniós gazdasági ágazat képtelen volt a nyereség szintjét fenntartani, és így jelentősen csökkent a jövedelmezőség. A fenti 10. táblázat szerint az egyéb teljesítménymutatók a forgalmi eredményhez hasonló tendenciát mutattak. |
| --- | --- |

(69)

A jövedelmezőség meredek zuhanása főként a folyamatosan növekedő, egy tonnára jutó állandó költségek eredményeként alakult így, összevetve a csökkenő gyártási és értékesítési mennyiséggel. Ezen kívül egyértelmű volt az átlagár visszaesése, amelynek következtében az uniós gazdasági ágazat képtelen volt a nyereség szintjét fenntartani, és így jelentősen csökkent a jövedelmezőség. A fenti 10. táblázat szerint az egyéb teljesítménymutatók a forgalmi eredményhez hasonló tendenciát mutattak.

| (70) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Indexként kifejezve a nettó pénzforgalom tendenciája is negatívan alakult a figyelembe vett időszak során, a jövedelmezőség visszaesése következtében 22 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(70)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Indexként kifejezve a nettó pénzforgalom tendenciája is negatívan alakult a figyelembe vett időszak során, a jövedelmezőség visszaesése következtében 22 %-kal csökkent.

| (71) | Az uniós gazdasági ágazat beruházásai még ennél is jelentősebb mértékben csökkentek. A beruházások mennyisége a vizsgálati időszakban a 2011-es volumennek csupán az egyharmadát tette ki. A jövedelmezőséget illetően az új termékre vonatkozó beruházásokat nem vették figyelembe e számítás során. |
| --- | --- |

(71)

Az uniós gazdasági ágazat beruházásai még ennél is jelentősebb mértékben csökkentek. A beruházások mennyisége a vizsgálati időszakban a 2011-es volumennek csupán az egyharmadát tette ki. A jövedelmezőséget illetően az új termékre vonatkozó beruházásokat nem vették figyelembe e számítás során.

| (72) | A beruházások megtérülése (ROI) a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyeresége. A ROI határozottan és folyamatosan mintegy 75 %-kal esett vissza 2011-től egészen a vizsgálati időszakig. |
| --- | --- |

(72)

A beruházások megtérülése (ROI) a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyeresége. A ROI határozottan és folyamatosan mintegy 75 %-kal esett vissza 2011-től egészen a vizsgálati időszakig.

| (73) | Nagy nemzetközi vállalatcsoport tagjaként az egyetlen uniós gyártó nem állította, hogy a fenti fejlemények hatással lettek volna a tőkebevonási képességére. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat az eljárás során egyértelművé tette, hogy a jelenlegi helyzet nem fenntartható. |
| --- | --- |

(73)

Nagy nemzetközi vállalatcsoport tagjaként az egyetlen uniós gyártó nem állította, hogy a fenti fejlemények hatással lettek volna a tőkebevonási képességére. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat az eljárás során egyértelművé tette, hogy a jelenlegi helyzet nem fenntartható.

4.5.3.   A kárra vonatkozó következtetés

| (74) | Jelentős negatív tendenciákat figyeltek meg az alábbi gazdasági mutatók területén: gyártás, gyártási kapacitás, piaci részesedés, foglalkoztatás, értékesítési mennyiség és értékesítési árak az uniós piacon. A készletek (a gyártás százalékában kifejezve) nőttek, bár abszolút értékben csökkentek. A következetesen csökkenő értékesítési áraknak az általában csökkenő értékesítési mennyiséggel kombinált hatása jelentős volt, ennek eredményeként zuhant a piaci részesedés, a jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom. |
| --- | --- |

(74)

Jelentős negatív tendenciákat figyeltek meg az alábbi gazdasági mutatók területén: gyártás, gyártási kapacitás, piaci részesedés, foglalkoztatás, értékesítési mennyiség és értékesítési árak az uniós piacon. A készletek (a gyártás százalékában kifejezve) nőttek, bár abszolút értékben csökkentek. A következetesen csökkenő értékesítési áraknak az általában csökkenő értékesítési mennyiséggel kombinált hatása jelentős volt, ennek eredményeként zuhant a piaci részesedés, a jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom.

| (75) | Az a tény, hogy az uniós piacot a nagy piaci szereplők uralják az élelmiszer- és üdítőital-ágazatban, amelyek e tevékenységet éves szerződések alapján végzik, azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat ezen részét különösen érzékenyen érinti az értékesítési mennyiség és árak zuhanása még akkor is, ha e zuhanás az ügyfelek kis részét érinti. |
| --- | --- |

(75)

Az a tény, hogy az uniós piacot a nagy piaci szereplők uralják az élelmiszer- és üdítőital-ágazatban, amelyek e tevékenységet éves szerződések alapján végzik, azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat ezen részét különösen érzékenyen érinti az értékesítési mennyiség és árak zuhanása még akkor is, ha e zuhanás az ügyfelek kis részét érinti.

| (76) | A termelékenység másrészről javult. E fejlemény azonban a munkavállalók számának csökkenése következményeként alakult így, ami a kereslet, következésképpen a gyártás csökkenéséből fakad, emiatt pedig egyes munkavállalókat el kellett bocsátani. Ezért ilyen körülmények között a termelékenység növekedése nem tekinthető pozitív elemnek. |
| --- | --- |

(76)

A termelékenység másrészről javult. E fejlemény azonban a munkavállalók számának csökkenése következményeként alakult így, ami a kereslet, következésképpen a gyártás csökkenéséből fakad, emiatt pedig egyes munkavállalókat el kellett bocsátani. Ezért ilyen körülmények között a termelékenység növekedése nem tekinthető pozitív elemnek.

| (77) | Az uniós fogyasztás is nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat az értékesítési mennyiség és eladási árak már említett csökkenése miatt nem volt képes ebből profitálni. |
| --- | --- |

(77)

Az uniós fogyasztás is nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat az értékesítési mennyiség és eladási árak már említett csökkenése miatt nem volt képes ebből profitálni.

| (78) | Egy érdekelt fél megkérdőjelezte a károkozás tényét. Ez a fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a vizsgálati időszak során a szokásosnak megfelelő volt. Az érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat szabadalmi oltalma megszűnt, ezt követően elveszítette domináns piaci pozícióját. Ezért most már kénytelen elfogadni az alacsonyabb nyereséget és az alacsonyabb értékesítési mennyiségeket. |
| --- | --- |

(78)

Egy érdekelt fél megkérdőjelezte a károkozás tényét. Ez a fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a vizsgálati időszak során a szokásosnak megfelelő volt. Az érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat szabadalmi oltalma megszűnt, ezt követően elveszítette domináns piaci pozícióját. Ezért most már kénytelen elfogadni az alacsonyabb nyereséget és az alacsonyabb értékesítési mennyiségeket.

| (79) | Ez az érvelés nem megalapozott. A fő gyártási szabadalom 2005-ben (két kisebb szabadalom pedig ezen időpont előtt és után) járt le. A gyártási szabadalom 2005-ös lejártát követően, és még jóval a figyelembe vett időszak előtt új szereplők jelentek meg a piacon, mégpedig a kínai exportáló gyártók; piaci jelenlétük azóta is fokozatosan nő. 2009-ben, jóval a figyelembe vett időszak kezdete előtt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az addigi domináns pozícióból 50 % alá zuhant. 2011-re, azaz a figyelembe vett időszak elejére a kínai import részesedése az uniós piacon bőven meghaladta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Elmondható tehát, hogy a szabadalmi oltalom 2005-ös lejárta valóban az új piaci szereplők megjelenéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(79)

Ez az érvelés nem megalapozott. A fő gyártási szabadalom 2005-ben (két kisebb szabadalom pedig ezen időpont előtt és után) járt le. A gyártási szabadalom 2005-ös lejártát követően, és még jóval a figyelembe vett időszak előtt új szereplők jelentek meg a piacon, mégpedig a kínai exportáló gyártók; piaci jelenlétük azóta is fokozatosan nő. 2009-ben, jóval a figyelembe vett időszak kezdete előtt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az addigi domináns pozícióból 50 % alá zuhant. 2011-re, azaz a figyelembe vett időszak elejére a kínai import részesedése az uniós piacon bőven meghaladta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Elmondható tehát, hogy a szabadalmi oltalom 2005-ös lejárta valóban az új piaci szereplők megjelenéséhez vezetett.

| (80) | A kedvezőtlen helyzet elemzése továbbá a figyelembe vett időszak során, azaz 2011 és 2014 között, tehát a gyártási szabadalom lejárta után hat évvel kezdődő időszakban zajlott. A kármutatók nagy részének alakulása az említett időszak során (2011 és a vizsgálati időszak között) az uniós gazdasági ágazatra nézve rendkívül negatív hatással volt. Egészen pontosan az uniós gazdasági ágazat elveszítette piaci részesedését, csökkentette eladási árait, meredeken zuhant a jövedelmezősége és az előbbiekben vizsgált egyéb pénzügyi mutatói, csökkent a termelékenység, a költségek csökkentése céljából le kellett állítani a gyártást, és a növekvő fogyasztásból sem származott semmilyen haszna (lásd a fenti (74) preambulumbekezdést). Ilyen gazdasági helyzet nem magyarázható csupán az új piaci szereplők megjelenésével, amely a szabadalmi oltalom lejártának következménye. Mindenesetre ha a fenntartható és egészséges helyzetet vesszük alapul, a jelenlegi helyzet semmiképpen nem tekinthető annak. Először is a gyártási szabadalom jóval a figyelembe vett időszak előtt járt le, így az uniós gazdasági ágazatnak elegendő ideje volt arra, hogy reagáljon az oltalom hiányára. Másodszor bár a szabadalmi oltalom lejártát a teljesítmény enyhe csökkenése jellemezte, maga a vizsgálati időszak során a kármutatók szintje olyan alacsony volt, amely nem teszi lehetővé a fenntartható és egészséges működést. Sőt, a szabadalmi oltalom megszűnése ellenére az uniós gazdasági ágazat 2011-ig egészséges gazdasági és pénzügyi helyzetben volt. |
| --- | --- |

(80)

A kedvezőtlen helyzet elemzése továbbá a figyelembe vett időszak során, azaz 2011 és 2014 között, tehát a gyártási szabadalom lejárta után hat évvel kezdődő időszakban zajlott. A kármutatók nagy részének alakulása az említett időszak során (2011 és a vizsgálati időszak között) az uniós gazdasági ágazatra nézve rendkívül negatív hatással volt. Egészen pontosan az uniós gazdasági ágazat elveszítette piaci részesedését, csökkentette eladási árait, meredeken zuhant a jövedelmezősége és az előbbiekben vizsgált egyéb pénzügyi mutatói, csökkent a termelékenység, a költségek csökkentése céljából le kellett állítani a gyártást, és a növekvő fogyasztásból sem származott semmilyen haszna (lásd a fenti (74) preambulumbekezdést). Ilyen gazdasági helyzet nem magyarázható csupán az új piaci szereplők megjelenésével, amely a szabadalmi oltalom lejártának következménye. Mindenesetre ha a fenntartható és egészséges helyzetet vesszük alapul, a jelenlegi helyzet semmiképpen nem tekinthető annak. Először is a gyártási szabadalom jóval a figyelembe vett időszak előtt járt le, így az uniós gazdasági ágazatnak elegendő ideje volt arra, hogy reagáljon az oltalom hiányára. Másodszor bár a szabadalmi oltalom lejártát a teljesítmény enyhe csökkenése jellemezte, maga a vizsgálati időszak során a kármutatók szintje olyan alacsony volt, amely nem teszi lehetővé a fenntartható és egészséges működést. Sőt, a szabadalmi oltalom megszűnése ellenére az uniós gazdasági ágazat 2011-ig egészséges gazdasági és pénzügyi helyzetben volt.

| (81) | Ennek alapján el kell utasítani azt az érvelést, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár. Tovább kell elemezni a szabadalmi oltalom lejártát mint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz hozzájáruló tényezőt. |
| --- | --- |

(81)

Ennek alapján el kell utasítani azt az érvelést, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár. Tovább kell elemezni a szabadalmi oltalom lejártát mint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz hozzájáruló tényezőt.

| (82) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(82)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (83) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a következők: a) az uniós gazdasági ágazat teljesítménye az exportpiacokon, b) a szabadalmi oltalom megszűnése és c) az uniós gazdasági ágazat üzleti stratégiája. |
| --- | --- |

(83)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a következők: a) az uniós gazdasági ágazat teljesítménye az exportpiacokon, b) a szabadalmi oltalom megszűnése és c) az uniós gazdasági ágazat üzleti stratégiája.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (84) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat romló helyzete egybeesett a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingáron történő behozatal növekedésével. A figyelembe vett időszakban a behozatal mennyisége 14 %-kal nőtt, az importárak pedig 30 %-kal csökkentek. Ennek következtében a kínai exportőrök piaci részesedése 10 %-kal nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat elveszítette piaci részesedését, kénytelen volt csökkenteni értékesítési árait, és az értékesítési mennyiség is kedvezőtlenül alakult. |
| --- | --- |

(84)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat romló helyzete egybeesett a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingáron történő behozatal növekedésével. A figyelembe vett időszakban a behozatal mennyisége 14 %-kal nőtt, az importárak pedig 30 %-kal csökkentek. Ennek következtében a kínai exportőrök piaci részesedése 10 %-kal nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat elveszítette piaci részesedését, kénytelen volt csökkenteni értékesítési árait, és az értékesítési mennyiség is kedvezőtlenül alakult.

| (85) | Különösen a 18 és 45 % közötti rendkívüli alákínálási különbözet mutatja, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat által felszámított árakra. |
| --- | --- |

(85)

Különösen a 18 és 45 % közötti rendkívüli alákínálási különbözet mutatja, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat által felszámított árakra.

| (86) | Az értékesítési mennyiség visszaesése rontotta az uniós gazdasági ágazat azon képességét, hogy elnyelje az állandó költségeket. Az érintett országból származó alacsony árú behozatal eredményeként az uniós gazdasági ágazat képtelen volt a nyereségszintet fenntartani, így jövedelmezősége jelentősen visszaesett (lásd a 10. táblázatot). |
| --- | --- |

(86)

Az értékesítési mennyiség visszaesése rontotta az uniós gazdasági ágazat azon képességét, hogy elnyelje az állandó költségeket. Az érintett országból származó alacsony árú behozatal eredményeként az uniós gazdasági ágazat képtelen volt a nyereségszintet fenntartani, így jövedelmezősége jelentősen visszaesett (lásd a 10. táblázatot).

| (87) | Az uniós gazdasági ágazat és a többi érdekelt fél azt állította, hogy a két legnagyobb kínai exportáló gyártó az érintett időszakban árháborút folytatott, és felvásárlásra tett kísérletet. Valójában 2015 elején, nem sokkal a vizsgálati időszak után az egyik együttműködő exportáló gyártó, a Suzhou Hope Technology Co., Ltd. a kínai jog értelmében csődvédelmet kért maga ellen. A két legnagyobb kínai exportőr árainak következetes és folyamatos csökkenése a valóságban fenntarthatatlan értékesítési árakat eredményezett. Ezek az árak az uniós gazdasági ágazat árainál lényegesen alacsonyabbak voltak, és jelentősen rontottak az uniós gazdasági ágazat helyzetén. Ez pedig a következő területeken mutatkozott meg: gyártás, gyártási kapacitás, piaci részesedés, foglalkoztatás, értékesítési mennyiség és értékesítési árak az uniós piacon. |
| --- | --- |

(87)

Az uniós gazdasági ágazat és a többi érdekelt fél azt állította, hogy a két legnagyobb kínai exportáló gyártó az érintett időszakban árháborút folytatott, és felvásárlásra tett kísérletet. Valójában 2015 elején, nem sokkal a vizsgálati időszak után az egyik együttműködő exportáló gyártó, a Suzhou Hope Technology Co., Ltd. a kínai jog értelmében csődvédelmet kért maga ellen. A két legnagyobb kínai exportőr árainak következetes és folyamatos csökkenése a valóságban fenntarthatatlan értékesítési árakat eredményezett. Ezek az árak az uniós gazdasági ágazat árainál lényegesen alacsonyabbak voltak, és jelentősen rontottak az uniós gazdasági ágazat helyzetén. Ez pedig a következő területeken mutatkozott meg: gyártás, gyártási kapacitás, piaci részesedés, foglalkoztatás, értékesítési mennyiség és értékesítési árak az uniós piacon.

| (88) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása egybeesett az egyre csökkenő, dömpingelt árú behozatal jelentős növekedésével, és hogy e behozatal meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el. Az exportáló gyártók értékesítési árai a vizsgálati időszak alatt 30 %-kal csökkentek. Az érintett országból származó gyártók az érintett időszak során folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, így növelni tudták piaci részesedésüket. Tekintettel az egyértelműen megállapított időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti folytatódása, másfelől az uniós gazdasági ágazat csökkenő értékesítési mennyisége és az árerózió között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal okolható az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetéért. |
| --- | --- |

(88)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása egybeesett az egyre csökkenő, dömpingelt árú behozatal jelentős növekedésével, és hogy e behozatal meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el. Az exportáló gyártók értékesítési árai a vizsgálati időszak alatt 30 %-kal csökkentek. Az érintett országból származó gyártók az érintett időszak során folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, így növelni tudták piaci részesedésüket. Tekintettel az egyértelműen megállapított időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti folytatódása, másfelől az uniós gazdasági ágazat csökkenő értékesítési mennyisége és az árerózió között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal okolható az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetéért.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (89) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kivitele mennyiség és átlagár tekintetében a következőképpen alakult:

  11. táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye | 2011 | 2012 | 2013 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportmennyiség (index) | 100 | 87 | 75 | 72 |
| Átlagár (index) | 100 | 112 | 108 | 98 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok |

(89)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kivitele mennyiség és átlagár tekintetében a következőképpen alakult:

11. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

2011

2012

2013

Vizsgálati időszak

Exportmennyiség (index)

100

87

75

72

Átlagár (index)

100

112

108

98

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok

| (90) | Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye mennyiség tekintetében hasonlóan alakult, mint az uniós piacon megvalósuló értékesítés, bár az árak euróban kifejezve magasabb szinten voltak. Az árak alakulásának ezen különbsége részben az euró és az USA dollár közötti árfolyam érintett időszakban történő alakulásának tulajdonítható. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy bár az export teljesítménye is negatív volt, ez nem magyarázza az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon elszenvedett kárt. |
| --- | --- |

(90)

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye mennyiség tekintetében hasonlóan alakult, mint az uniós piacon megvalósuló értékesítés, bár az árak euróban kifejezve magasabb szinten voltak. Az árak alakulásának ezen különbsége részben az euró és az USA dollár közötti árfolyam érintett időszakban történő alakulásának tulajdonítható. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy bár az export teljesítménye is negatív volt, ez nem magyarázza az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon elszenvedett kárt.

5.2.2.   A szabadalmi oltalom megszűnése

| (91) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár azzal magyarázható, hogy megszűnt az egyetlen uniós gyártó aceszulfám-káliumra vonatkozó szabadalmi oltalma. Ez az érvelés nem megalapozott. A (79) preambulumbekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően különösen a gyártási szabadalom 2005-ös lejártát követően új szereplők jelentek meg a piacon, mégpedig a kínai exportáló gyártók; piaci jelenlétük azóta is fokozatosan nő. 2009-ben, jóval a figyelembe vett időszak kezdete előtt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a szabadalmi oltalom által biztosított addigi domináns pozícióból 50 % alá zuhant. 2011-re, azaz a figyelembe vett időszak elejére a kínai import részesedése az uniós piacon bőven meghaladta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Elmondható tehát, hogy a szabadalmi oltalom lejárta valóban az új piaci szereplők megjelenéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(91)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár azzal magyarázható, hogy megszűnt az egyetlen uniós gyártó aceszulfám-káliumra vonatkozó szabadalmi oltalma. Ez az érvelés nem megalapozott. A (79) preambulumbekezdésben foglalt magyarázatnak megfelelően különösen a gyártási szabadalom 2005-ös lejártát követően új szereplők jelentek meg a piacon, mégpedig a kínai exportáló gyártók; piaci jelenlétük azóta is fokozatosan nő. 2009-ben, jóval a figyelembe vett időszak kezdete előtt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a szabadalmi oltalom által biztosított addigi domináns pozícióból 50 % alá zuhant. 2011-re, azaz a figyelembe vett időszak elejére a kínai import részesedése az uniós piacon bőven meghaladta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Elmondható tehát, hogy a szabadalmi oltalom lejárta valóban az új piaci szereplők megjelenéséhez vezetett.

| (92) | A vizsgálat azonban megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el. A kár megállapításának ismeretében úgy tekinthető, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011-ig egészséges gazdasági és pénzügyi helyzetben volt, amely ezt követően romlani kezdett. Azaz erre a gyártási szabadalom lejárta után hat évvel, illetve annyi idővel került sor, amely elegendő lett volna az uniós gazdasági ágazat számára, hogy reagáljon. Ezért nem megalapozott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete azért romlott, mert újabb piaci szereplők jelentek meg. Az uniós gazdasági ágazat helyzete inkább az új piaci szereplők árképzési stratégiája miatt romlott, amely a fenntarthatatlanul alacsony áron történő behozatal mennyiségének növekedéséhez és jelentés ár-alákínáláshoz vezetett. |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálat azonban megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el. A kár megállapításának ismeretében úgy tekinthető, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011-ig egészséges gazdasági és pénzügyi helyzetben volt, amely ezt követően romlani kezdett. Azaz erre a gyártási szabadalom lejárta után hat évvel, illetve annyi idővel került sor, amely elegendő lett volna az uniós gazdasági ágazat számára, hogy reagáljon. Ezért nem megalapozott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete azért romlott, mert újabb piaci szereplők jelentek meg. Az uniós gazdasági ágazat helyzete inkább az új piaci szereplők árképzési stratégiája miatt romlott, amely a fenntarthatatlanul alacsony áron történő behozatal mennyiségének növekedéséhez és jelentés ár-alákínáláshoz vezetett.

| (93) | Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a szabadalmi oltalom megszűnése nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(93)

Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a szabadalmi oltalom megszűnése nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

5.2.3.   Üzleti stratégia

5.2.3.1.   Az uniós gazdasági ágazat árképzési stratégiája

| (94) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár azon döntésének volt tulajdonítható, hogy az uniós piacon meg kívánta őrizni a kiváló minőségű termékek gyártójaként betöltött pozícióját. A vizsgálat ezzel szemben arra a következtetésre jutott, hogy ez a stratégia biztosította az ágazat fennmaradását. Ha kizárólag az árak szintjén versenyezett volna, az az aceszulfám-kálium üzletág megszűnéséhez vezetett volna, mivel a dömpingelt importárak fenntarthatatlanul alacsony szintre zuhantak. A fenntarthatatlan szintű importárakat az a tény is alátámasztja, hogy a második legnagyobb exportáló gyártó, amely teljes forgalmának jelentős részét az aceszulfám-kálium teszi ki, 2015 elején Kínában csődvédelmet kért maga ellen. |
| --- | --- |

(94)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár azon döntésének volt tulajdonítható, hogy az uniós piacon meg kívánta őrizni a kiváló minőségű termékek gyártójaként betöltött pozícióját. A vizsgálat ezzel szemben arra a következtetésre jutott, hogy ez a stratégia biztosította az ágazat fennmaradását. Ha kizárólag az árak szintjén versenyezett volna, az az aceszulfám-kálium üzletág megszűnéséhez vezetett volna, mivel a dömpingelt importárak fenntarthatatlanul alacsony szintre zuhantak. A fenntarthatatlan szintű importárakat az a tény is alátámasztja, hogy a második legnagyobb exportáló gyártó, amely teljes forgalmának jelentős részét az aceszulfám-kálium teszi ki, 2015 elején Kínában csődvédelmet kért maga ellen.

5.2.3.2.   Az uniós gazdasági ágazat jelentős kutatás-fejlesztési és marketingköltségei

| (95) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár az érintett időszakban egy új termékre fordított kiadásoknak tudható be. Meg kell jegyezni, hogy ezek a kiadások egy, aceszulfám-káliumot tartalmazó új termékre vonatkozó kutatás-fejlesztéshez és marketinghez kapcsolódnak. Azonban a (66) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően az innovációs költségeket nem vették figyelembe a kárelemzés során, ezért a lényeges kár megállapítását e kiadások nem befolyásolják. |
| --- | --- |

(95)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár az érintett időszakban egy új termékre fordított kiadásoknak tudható be. Meg kell jegyezni, hogy ezek a kiadások egy, aceszulfám-káliumot tartalmazó új termékre vonatkozó kutatás-fejlesztéshez és marketinghez kapcsolódnak. Azonban a (66) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően az innovációs költségeket nem vették figyelembe a kárelemzés során, ezért a lényeges kár megállapítását e kiadások nem befolyásolják.

| (96) | Így megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat üzleti stratégiája nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(96)

Így megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat üzleti stratégiája nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (97) | Ebben a vizsgálatban a kár egyértelműen megállapítható, és kiterjed a fent említett mutatók nagy részére. A kár mennyiségi szempontból (főként a piaci részesedés, gyártás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség az uniós piacon és foglalkoztatás szempontjából), az ár (értékesítési átlagár) szempontjából, valamint a teljesítménymutatók (jövedelmezőség, beruházás megtérülése, beruházás és pénzforgalom) szempontjából is egyértelmű. Egyértelmű időbeli egybeesés volt az alacsony árú dömpingelt behozatal mennyiségének és piaci részesedésének növekedése, valamint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének negatív alakulása között. Míg a mennyiségi szempontok markánsabbak, egyértelmű összefüggés van az értékesítési és gyártási mennyiségek meredek zuhanása és a pénzügyi mutatók ezt követő jelentős romlása között. |
| --- | --- |

(97)

Ebben a vizsgálatban a kár egyértelműen megállapítható, és kiterjed a fent említett mutatók nagy részére. A kár mennyiségi szempontból (főként a piaci részesedés, gyártás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség az uniós piacon és foglalkoztatás szempontjából), az ár (értékesítési átlagár) szempontjából, valamint a teljesítménymutatók (jövedelmezőség, beruházás megtérülése, beruházás és pénzforgalom) szempontjából is egyértelmű. Egyértelmű időbeli egybeesés volt az alacsony árú dömpingelt behozatal mennyiségének és piaci részesedésének növekedése, valamint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének negatív alakulása között. Míg a mennyiségi szempontok markánsabbak, egyértelmű összefüggés van az értékesítési és gyártási mennyiségek meredek zuhanása és a pénzügyi mutatók ezt követő jelentős romlása között.

| (98) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A Bizottság nem talált semmilyen egyéb tényezőt, amely a kárhoz hozzájárulhatott volna. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A Bizottság nem talált semmilyen egyéb tényezőt, amely a kárhoz hozzájárulhatott volna.

| (99) | A Bizottság ezért megállapította, hogy a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt, és hogy nincsenek egyéb tényezők, amelyek befolyásolhatták az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság ezért megállapította, hogy a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt, és hogy nincsenek egyéb tényezők, amelyek befolyásolhatták az okozati összefüggést.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (100) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meghatározása ellenére megállapítható-e, hogy jelen esetben az intézkedések elfogadása nem sérti az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(100)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meghatározása ellenére megállapítható-e, hogy jelen esetben az intézkedések elfogadása nem sérti az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (101) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Szinte az összes kármutató negatívan alakult a figyelembe vett időszakban, különösen a gyártási mennyiség, értékesítési mennyiség, értékesítési ár, foglalkoztatás, piaci részesedés és jövedelmezőség terén. Negatív tendenciáról árulkodik a pénzügyi teljesítményhez kapcsolódó többi, így például a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutató is. |
| --- | --- |

(101)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Szinte az összes kármutató negatívan alakult a figyelembe vett időszakban, különösen a gyártási mennyiség, értékesítési mennyiség, értékesítési ár, foglalkoztatás, piaci részesedés és jövedelmezőség terén. Negatív tendenciáról árulkodik a pénzügyi teljesítményhez kapcsolódó többi, így például a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutató is.

| (102) | Az intézkedések bevezetésével az importárak várhatóan emelkedni fognak, és az uniós gazdasági ágazat részben kikerül a dömpingelt behozatal nyomán jelenleg fennálló súlyos árnyomás alól. Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Tovább csökkenhet az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása továbbra is fennáll, amely miatt az uniós gazdasági ágazat kénytelen lesz árait tovább csökkenteni. Másrészt nem állapítható meg, hogy az árakra gyakorolt nyomás az intézkedések hiányában megfordulna, és nem követné a figyelembe vett időszakban megfigyelt tendenciákat. Az sem kizárt, hogy az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat középtávon arra kényszerülhet, hogy teljesen felhagyjon az aceszulfám-kálium gyártásával, következésképpen csökkenni fog az Unióban a foglalkoztatás. Emellett az uniós piac teljes mértékben a harmadik országokból származó behozataltól függne. |
| --- | --- |

(102)

Az intézkedések bevezetésével az importárak várhatóan emelkedni fognak, és az uniós gazdasági ágazat részben kikerül a dömpingelt behozatal nyomán jelenleg fennálló súlyos árnyomás alól. Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Tovább csökkenhet az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása továbbra is fennáll, amely miatt az uniós gazdasági ágazat kénytelen lesz árait tovább csökkenteni. Másrészt nem állapítható meg, hogy az árakra gyakorolt nyomás az intézkedések hiányában megfordulna, és nem követné a figyelembe vett időszakban megfigyelt tendenciákat. Az sem kizárt, hogy az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat középtávon arra kényszerülhet, hogy teljesen felhagyjon az aceszulfám-kálium gyártásával, következésképpen csökkenni fog az Unióban a foglalkoztatás. Emellett az uniós piac teljes mértékben a harmadik országokból származó behozataltól függne.

| (103) | A Bizottság tehát a jelenlegi szakaszban megállapította, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság tehát a jelenlegi szakaszban megállapította, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.2.   A független importőrök érdeke

| (104) | A megkeresett 25 importőrből csupán három válaszolta meg a kérdőíveket. Ők a Kínából származó összes aceszulfám-kálium behozatalának mintegy 13 %-át képviselik. Ezeknél a vállalatoknál helyszíni ellenőrzésre került sor. |
| --- | --- |

(104)

A megkeresett 25 importőrből csupán három válaszolta meg a kérdőíveket. Ők a Kínából származó összes aceszulfám-kálium behozatalának mintegy 13 %-át képviselik. Ezeknél a vállalatoknál helyszíni ellenőrzésre került sor.

| (105) | A Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatala ezen importőrök teljes forgalmának kevesebb mint 10 %-át tette ki a vizsgálati időszakban (két importőrnél pedig kevesebb mint 1 %-ot). |
| --- | --- |

(105)

A Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatala ezen importőrök teljes forgalmának kevesebb mint 10 %-át tette ki a vizsgálati időszakban (két importőrnél pedig kevesebb mint 1 %-ot).

| (106) | Mindhárom együttműködő importőr azt állította, hogy a vám kivetése negatívan hatna a tevékenységére, mivel elkerülhetetlen lenne az áremelés. Az egyik importőr hangsúlyozta, hogy ügyfelei számára fontos a kettős forrásból történő beszerzés. |
| --- | --- |

(106)

Mindhárom együttműködő importőr azt állította, hogy a vám kivetése negatívan hatna a tevékenységére, mivel elkerülhetetlen lenne az áremelés. Az egyik importőr hangsúlyozta, hogy ügyfelei számára fontos a kettős forrásból történő beszerzés.

| (107) | Egy másik importőr azt állította, hogy nem könnyű az aceszulfám-káliumot helyettesíteni az azt tartalmazó, már forgalomban lévő termékek esetében. Új, az érintett termék helyett alternatív édesítőszereket tartalmazó termékeket kellene kifejleszteni. |
| --- | --- |

(107)

Egy másik importőr azt állította, hogy nem könnyű az aceszulfám-káliumot helyettesíteni az azt tartalmazó, már forgalomban lévő termékek esetében. Új, az érintett termék helyett alternatív édesítőszereket tartalmazó termékeket kellene kifejleszteni.

| (108) | A Bizottság megállapította, hogy az intézkedések valóban negatív hatást gyakorolhatnak az importőrökre, ám csak nagyon korlátozott mértékben. Az aceszulfám-kálium az egyébként meglehetősen széles termékportfólióval rendelkező importőrök tevékenységének csupán kis részét képezi. Ráadásul mivel az intézkedések csupán a tisztességes versenyt állítanák helyre az uniós piacon, úgy tekinthető, hogy a dömpingellenes intézkedések nem akadályoznák meg az importőröket az érintett termék Unióban történő értékesítésében. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság megállapította, hogy az intézkedések valóban negatív hatást gyakorolhatnak az importőrökre, ám csak nagyon korlátozott mértékben. Az aceszulfám-kálium az egyébként meglehetősen széles termékportfólióval rendelkező importőrök tevékenységének csupán kis részét képezi. Ráadásul mivel az intézkedések csupán a tisztességes versenyt állítanák helyre az uniós piacon, úgy tekinthető, hogy a dömpingellenes intézkedések nem akadályoznák meg az importőröket az érintett termék Unióban történő értékesítésében.

| (109) | Hasonlóképpen mivel az importőrök és végfelhasználók egyaránt hangsúlyozták a kettős beszerzési forrás szükségességét, az intézkedések valószínűleg inkább növelnék a kettős beszerzési forrás lehetőségét, nem pedig akadályoznák azt. Ennek oka, hogy az intézkedések nélkül az uniós gazdasági ágazat valószínűleg teljesen kiszorulna a piacról. |
| --- | --- |

(109)

Hasonlóképpen mivel az importőrök és végfelhasználók egyaránt hangsúlyozták a kettős beszerzési forrás szükségességét, az intézkedések valószínűleg inkább növelnék a kettős beszerzési forrás lehetőségét, nem pedig akadályoznák azt. Ennek oka, hogy az intézkedések nélkül az uniós gazdasági ágazat valószínűleg teljesen kiszorulna a piacról.

| (110) | Ezért a rendelkezésre álló információkból egyértelműen kiderül, hogy az importőrökre kivetett intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának, és e hatást egyértelműen ellensúlyozná az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása. |
| --- | --- |

(110)

Ezért a rendelkezésre álló információkból egyértelműen kiderül, hogy az importőrökre kivetett intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának, és e hatást egyértelműen ellensúlyozná az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása.

6.3.   A felhasználók érdeke

| (111) | A Bizottság az eljárás megindításakor az aceszulfám-kálium mintegy 80 felhasználójával vette fel a kapcsolatot. Csupán egyetlen felhasználó adott választ a kérdőívre. A fő felhasználók az élelmiszer- és üdítőital-ágazat cukormentes vagy csökkentett cukortartalmú termékeit előállító részét képviselik. Az aceszulfám-kálium egyéb felhasználási területe a gyógyszeripar, ahol ezzel ízesítik a gyógyszerkészítményeket. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság az eljárás megindításakor az aceszulfám-kálium mintegy 80 felhasználójával vette fel a kapcsolatot. Csupán egyetlen felhasználó adott választ a kérdőívre. A fő felhasználók az élelmiszer- és üdítőital-ágazat cukormentes vagy csökkentett cukortartalmú termékeit előállító részét képviselik. Az aceszulfám-kálium egyéb felhasználási területe a gyógyszeripar, ahol ezzel ízesítik a gyógyszerkészítményeket.

| (112) | Az együttműködő felhasználó esetében bár az aceszulfám-káliumot a legtöbb termékében használja, az összes gyártási és értékesítési költséggel összevetve az aceszulfámkálium-beszerzés csekély részt képvisel. |
| --- | --- |

(112)

Az együttműködő felhasználó esetében bár az aceszulfám-káliumot a legtöbb termékében használja, az összes gyártási és értékesítési költséggel összevetve az aceszulfámkálium-beszerzés csekély részt képvisel.

| (113) | Az együttműködő felhasználó azt állította, hogy az érintett termék késztermékei jelentős részének kiemelt összetevője, és rendkívül nehéz lenne arra helyettesítő terméket találni anélkül, hogy ez negatív hatást gyakorolna a minőségi előírásokra és versenyképességre. |
| --- | --- |

(113)

Az együttműködő felhasználó azt állította, hogy az érintett termék késztermékei jelentős részének kiemelt összetevője, és rendkívül nehéz lenne arra helyettesítő terméket találni anélkül, hogy ez negatív hatást gyakorolna a minőségi előírásokra és versenyképességre.

| (114) | Három másik, mind a nagy multinacionális étel- és italgyártókat, mind pedig a kisebb szakosodott gyógyszeripari vállalatokat képviselő felhasználó nem töltötte ki ugyan a kérdőívet, de észrevételeiket írásban benyújtották. E felhasználók azt állították, hogy a dömping megállapításától függően fenn kell tartani az uniós gazdasági ágazat életképes versenytársként és kiváló minőségű termékek megbízható forrásaként betöltött pozícióját. |
| --- | --- |

(114)

Három másik, mind a nagy multinacionális étel- és italgyártókat, mind pedig a kisebb szakosodott gyógyszeripari vállalatokat képviselő felhasználó nem töltötte ki ugyan a kérdőívet, de észrevételeiket írásban benyújtották. E felhasználók azt állították, hogy a dömping megállapításától függően fenn kell tartani az uniós gazdasági ágazat életképes versenytársként és kiváló minőségű termékek megbízható forrásaként betöltött pozícióját.

| (115) | A vizsgálat megállapította, hogy a költségek szempontjából az aceszulfám-kálium jelentősége a késztermékekben minimális. Ahogyan azonban az együttműködő felhasználó állította, az aceszulfám-kálium felhasználása elengedhetetlen a már forgalomban lévő termékeknél. Alternatív édesítőszerekkel új termékeket is ki lehet fejleszteni, de a már meglévő termékek összetételét megváltoztatni kockázatos és költséges lenne. Ezért nagyon fontos, hogy a felhasználók alternatív aceszulfámkálium-forrásokhoz juthassanak. |
| --- | --- |

(115)

A vizsgálat megállapította, hogy a költségek szempontjából az aceszulfám-kálium jelentősége a késztermékekben minimális. Ahogyan azonban az együttműködő felhasználó állította, az aceszulfám-kálium felhasználása elengedhetetlen a már forgalomban lévő termékeknél. Alternatív édesítőszerekkel új termékeket is ki lehet fejleszteni, de a már meglévő termékek összetételét megváltoztatni kockázatos és költséges lenne. Ezért nagyon fontos, hogy a felhasználók alternatív aceszulfámkálium-forrásokhoz juthassanak.

| (116) | Ezt az érvet az észrevételeket beküldő három felhasználó is említette. Hangsúlyozták, hogy nem kívánnak kizárólag a kínai aceszulfám-káliumtól függeni, hiszen a Kínai Népköztársaságban az ágazat koncentrációjának lehetősége miatt ármonopólium alakulhat ki. |
| --- | --- |

(116)

Ezt az érvet az észrevételeket beküldő három felhasználó is említette. Hangsúlyozták, hogy nem kívánnak kizárólag a kínai aceszulfám-káliumtól függeni, hiszen a Kínai Népköztársaságban az ágazat koncentrációjának lehetősége miatt ármonopólium alakulhat ki.

| (117) | A (108) preambulumbekezdésben említettek szerint a dömpingellenes intézkedések javasolt célja, hogy helyreállítsa az egyenlő versenyesélyeket, ami lehetővég teszi mind az uniós, mind a kínai gyártók számára, hogy életképes versenytársként továbbra is a piacon maradjanak. A felhasználók kettős forrásból történő ellátásának szükségességét az intézkedések bevezetésével jobban lehet biztosítani, mint anélkül. |
| --- | --- |

(117)

A (108) preambulumbekezdésben említettek szerint a dömpingellenes intézkedések javasolt célja, hogy helyreállítsa az egyenlő versenyesélyeket, ami lehetővég teszi mind az uniós, mind a kínai gyártók számára, hogy életképes versenytársként továbbra is a piacon maradjanak. A felhasználók kettős forrásból történő ellátásának szükségességét az intézkedések bevezetésével jobban lehet biztosítani, mint anélkül.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (118) | A dömpingellenes intézkedések bevezetése várhatóan biztosítja az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a piacon maradjon, majd azt követően javítson helyzetén. Fennáll annak komoly kockázata, hogy ha nem vezetik be ezeket az intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazatnak középtávon ki kell vonulnia az aceszulfámkálium-üzletágból, ami elkerülhetetlen elbocsátásokkal járna. Ez pedig a kínai exportáló gyártókat monopolhelyzetbe hozná, várhatóan e gyártók száma is csökkenne. Az importőrökre vélhetően kisebb hatást gyakorolna, az aceszulfámkálium-felhasználók számára azonban ez káros lenne, akik közül többen is hangsúlyozták az uniós ellátási forrás megmaradásának fontosságát. |
| --- | --- |

(118)

A dömpingellenes intézkedések bevezetése várhatóan biztosítja az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a piacon maradjon, majd azt követően javítson helyzetén. Fennáll annak komoly kockázata, hogy ha nem vezetik be ezeket az intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazatnak középtávon ki kell vonulnia az aceszulfámkálium-üzletágból, ami elkerülhetetlen elbocsátásokkal járna. Ez pedig a kínai exportáló gyártókat monopolhelyzetbe hozná, várhatóan e gyártók száma is csökkenne. Az importőrökre vélhetően kisebb hatást gyakorolna, az aceszulfámkálium-felhasználók számára azonban ez káros lenne, akik közül többen is hangsúlyozták az uniós ellátási forrás megmaradásának fontosságát.

| (119) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az aceszulfám-kálium Kínai Népköztársaságból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(119)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az aceszulfám-kálium Kínai Népköztársaságból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (120) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)

| (121) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Az intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely elegendő az uniós gazdasági ágazat és a kínai népköztársaságbeli exportáló gyártók közötti tisztességes versenyhelyzet visszaállításához. |
| --- | --- |

(121)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Az intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely elegendő az uniós gazdasági ágazat és a kínai népköztársaságbeli exportáló gyártók közötti tisztességes versenyhelyzet visszaállításához.

| (122) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná gyártási költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(122)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná gyártási költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

| (123) | Ebből a célból az uniós gazdasági ágazat által felszámított, a (44) és (43) preambulumbekezdésben említett ár-alákínálási számításokhoz megállapított árak kárt nem okozó árnak minősülnek, és a kárkülönbözet-számításokban is felhasználták azokat. A jelen ügy sajátos körülményeiből kiderült, hogy mivel a nem ismétlődő és kivételes kutatás-fejlesztési és marketingkiadások jogos kizárása valójában tényleges nyereséget jelentett a hasonló termékek értékesítése terén a vizsgálati időszakban, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet ezzel a tényleges árral kell biztosítani. |
| --- | --- |

(123)

Ebből a célból az uniós gazdasági ágazat által felszámított, a (44) és (43) preambulumbekezdésben említett ár-alákínálási számításokhoz megállapított árak kárt nem okozó árnak minősülnek, és a kárkülönbözet-számításokban is felhasználták azokat. A jelen ügy sajátos körülményeiből kiderült, hogy mivel a nem ismétlődő és kivételes kutatás-fejlesztési és marketingkiadások jogos kizárása valójában tényleges nyereséget jelentett a hasonló termékek értékesítése terén a vizsgálati időszakban, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet ezzel a tényleges árral kell biztosítani.

| (124) | A Bizottság ezért az érintett országból származó együttműködő exportáló gyártóknak az ár-alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos import CIF-ára, valamint az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos gyártelepi ára – amelyet az ár-alákínálási számításoknál is megállapítottak – összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság ezért az érintett országból származó együttműködő exportáló gyártóknak az ár-alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos import CIF-ára, valamint az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos gyártelepi ára – amelyet az ár-alákínálási számításoknál is megállapítottak – összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (125) | A Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(125)

A Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (126) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % | 76,6 % | 76,6 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % | 23,1 % | 23,1 % |
| Minden más vállalat | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |

(126)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes dömpingellenes vám

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

87,7 %

87,7 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

76,6 %

76,6 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

23,1 %

23,1 %

Minden más vállalat

97,8 %

87,7 %

87,7 %

| (127) | Mivel azonban a dömpingellenes vámot minden, aceszulfám-káliumot tartalmazó készítményre és/vagy keverékre is alkalmazni kell, helyesebb, ha az uniós vámhatóságok a vám végrehajtásakor a vámot EUR/kg nettó fix összegben határozzák meg, és ezt alkalmazzák vagy az importált tiszta aceszulfám-káliumra, vagy a készítményben és/vagy keverékben található aceszulfám-kálium arányában. |
| --- | --- |

(127)

Mivel azonban a dömpingellenes vámot minden, aceszulfám-káliumot tartalmazó készítményre és/vagy keverékre is alkalmazni kell, helyesebb, ha az uniós vámhatóságok a vám végrehajtásakor a vámot EUR/kg nettó fix összegben határozzák meg, és ezt alkalmazzák vagy az importált tiszta aceszulfám-káliumra, vagy a készítményben és/vagy keverékben található aceszulfám-kálium arányában.

| (128) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalat”-ra alkalmazandó országos vámokkal) kizárólag az érintett országból származó és az említett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(128)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalat”-ra alkalmazandó országos vámokkal) kizárólag az érintett országból származó és az említett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (129) | Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (3). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(129)

Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (3). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (130) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az I. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó. |
| --- | --- |

(130)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az I. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó.

| (131) | A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(131)

A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (132) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében az érdekelt felek a megadott határidőn belül benyújthatják írásbeli észrevételeiket és/vagy kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(132)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében az érdekelt felek a megadott határidőn belül benyújthatják írásbeli észrevételeiket és/vagy kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.

| (133) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják, |
| --- | --- |

(133)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-káliumra (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3), valamint a más édesítőszereket és/vagy vizet is tartalmazó készítményekben és/vagy keverékekben található, Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-káliumra, amely jelenleg az ex 2106 90 92, az ex 2106 90 98, az ex 2934 99 90 (TARIC-kód: 2934999021), az ex 3824 90 92, az ex 3824 90 93 és az ex 3824 90 96 KN-kód alá tartozik.

(2)   Az (1) bekezdésben ismertetett és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:

| Vállalat | Ideiglenes vámtétel – EUR/kg nettó összeg | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 3,19 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 3,15 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 1,23 | C048 |
| Minden más vállalat | 3,19 | C999 |
| Minden olyan vállalat, amely a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-káliumot nem tartalmazó készítményeket és/vagy keverékeket jelentett be | 0 | C045 |

Vállalat

Ideiglenes vámtétel – EUR/kg nettó összeg

TARIC-kiegészítő kód

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

3,19

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

3,15

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

1,23

C048

Minden más vállalat

3,19

C999

Minden olyan vállalat, amely a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-káliumot nem tartalmazó készítményeket és/vagy keverékeket jelentett be

0

C045

(3)   A készítményekben/keverékekben található aceszulfám-káliumra vonatkozó dömpingellenes vámot annak alapján kell alkalmazni, hogy a készítmény és/vagy keverék tömegét nézve milyen arányban tartalmaz aceszulfám-káliumot.

(4)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel az I. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.

(5)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozatnak a tagállami vámhatóság részére történő benyújtásakor azokban az esetekben, amikor az aceszulfám-kálium az azt tartalmazó készítmények és/vagy keverékek származási országától eltérő országból származik, az importőrnek a II. melléklet követelményei szerint kell benyújtania a készítmények és/vagy keverékek végső gyártója által kiállított származási nyilatkozatot.

3. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; és |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; és

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket egy hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 297., 2014.9.4., 2. o.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Brussels, Belgium.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikk (4) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlát az alábbiak szerint kell kiállítani:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító szervezet tisztviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító szervezet tisztviselőjének neve és beosztása.

| 2. | Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített aceszulfám-káliumot a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek.” |
| --- | --- |

2.

Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített aceszulfám-káliumot a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek.”

| 3. | Dátum és a kereskedelmi számlát kiállító szervezet tisztviselőjének aláírása. |
| --- | --- |

3.

Dátum és a kereskedelmi számlát kiállító szervezet tisztviselőjének aláírása.

---

II. MELLÉKLET

Származási nyilatkozat

Eladó: [adja meg az aceszulfám-káliumot tartalmazó készítmények és/vagy keverékek eladójának teljes nevét és címét]

A kereskedelmi számla száma és kelte:

| A csomagolás száma | Az aceszulfám-káliumot tartalmazó készítmények és/vagy keverékek árumegnevezése | A termékben található aceszulfám-kálium mennyisége kilogrammban | Az aceszulfám-kálium származási országa |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| | | | |
| | | | |

A csomagolás száma

Az aceszulfám-káliumot tartalmazó készítmények és/vagy keverékek árumegnevezése

A termékben található aceszulfám-kálium mennyisége kilogrammban

Az aceszulfám-kálium származási országa

(1)

(2)

(3)

(4)

Gyártó: [adja meg az aceszulfám-káliumot tartalmazó készítmények és/vagy keverékek végső gyártójának teljes nevét és címét, amennyiben az nem azonos az eladóval]

E termékek gyártója kijelenti, hogy:

| — | az e nyilatkozat 2. oszlopában megnevezett áruknak a 4. oszlopban megjelölt származási helyét a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) 23. és 24. cikkének rendelkezéseivel összhangban határozta meg, |
| --- | --- |

—

az e nyilatkozat 2. oszlopában megnevezett áruknak a 4. oszlopban megjelölt származási helyét a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) 23. és 24. cikkének rendelkezéseivel összhangban határozta meg,

| — | és e nyilatkozat pontosságának vizsgálatakor kész teljes mértékben együttműködni az Európai Bizottsággal vagy az importáló tagállam vámhatóságaival. |
| --- | --- |

—

és e nyilatkozat pontosságának vizsgálatakor kész teljes mértékben együttműködni az Európai Bizottsággal vagy az importáló tagállam vámhatóságaival.

| Időpont | | (aláírás) |
| --- | --- | --- |
| | (a nyilatkozatot aláíró gyártó pecsétje) | (az aláírásra jogosult neve és beosztása) |
| | | |

Időpont

(aláírás)

(a nyilatkozatot aláíró gyártó pecsétje)

(az aláírásra jogosult neve és beosztása)

---

(1)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

---

| 21.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/788 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. május 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 20-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 74,3 |
| MA | 110,0 |
| MK | 101,3 |
| ZZ | 95,2 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 57,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 69,9 |
| 0709 93 10 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,4 |
| IL | 70,8 |
| MA | 56,3 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 91,3 |
| BR | 100,8 |
| CL | 138,3 |
| NZ | 126,3 |
| US | 189,0 |
| UY | 86,8 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

74,3

MA

110,0

MK

101,3

ZZ

95,2

0707 00 05

AL

41,5

MK

57,0

TR

111,1

ZZ

69,9

0709 93 10

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 10 20

EG

52,4

IL

70,8

MA

56,3

ZZ

59,8

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

91,3

BR

100,8

CL

138,3

NZ

126,3

US

189,0

UY

86,8

ZA

108,5

ZZ

120,1

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 21.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/36

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/789 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. május 18.)

a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről

(az értesítés a C(2015) 3415. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | Tekintettel a Bizottság által elvégzett ellenőrzésekre, valamint az olasz hatóságok által bejelentett új fertőzésekre, a 2014/87/EU bizottsági végrehajtási határozatban (2) előírt intézkedéseket meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(1)

Tekintettel a Bizottság által elvégzett ellenőrzésekre, valamint az olasz hatóságok által bejelentett új fertőzésekre, a 2014/87/EU bizottsági végrehajtási határozatban (2) előírt intézkedéseket meg kell erősíteni.

| (2) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) 2015. január 6-án tudományos szakvéleményt tett közzé arról, hogy a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (a továbbiakban: meghatározott szervezet) milyen növény-egészségügyi kockázatot jelent az EU területén, továbbá meghatározta és értékelte a kockázat csökkentésére fennálló lehetőségeket (3). A szakvélemény megállapította a meghatározott szervezet európai és nem európai izolátumaira fogékony növényfajok jegyzékét. Ezen túlmenően a hatóság 2015. március 20-án tudományos jelentést tett közzé a szóban forgó, ültetésre szánt növények (a magjaik kivételével) annak alapján történő besorolásáról, hogy mekkora kockázatot jelentenek a meghatározott szervezet behurcolása szempontjából. A jelentés besorolja azokat a növényfajokat, amelyekről megerősítést nyert, hogy természetes fertőzés, vektor közvetítésével történő kísérleti fertőzés vagy ismeretlen típusú fertőzés révén fogékonyak a meghatározott szervezet európai és nem európai izolátumaira (a továbbiakban: meghatározott növények). A szóban forgó jegyzék hosszabb, mint a 2014/497/EU bizottsági végrehajtási határozatban (4) foglalt jegyzék. Ezért indokolt, hogy ez a határozat a növényfajok hosszabb jegyzékére vonatkozzon, mint a 2014/497/EU végrehajtási határozat. Az arányosság biztosítása érdekében azonban egyes intézkedéseket csak a meghatározott szervezet európai izolátumaira fogékony növényfajokra indokolt alkalmazni. E tekintetben megjegyzendő, hogy míg az EFSA 2015. január 6-i szakvéleménye rámutat arra, hogy – mivel a kutatás még folyamatban van – a növényfajok köre bizonytalan, addig az olasz hatóságok által elvégzett vizsgálatok eredményei megerősítették, hogy egyes meghatározott növények „gazdanövények” lehetnek. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) 2015. január 6-án tudományos szakvéleményt tett közzé arról, hogy a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (a továbbiakban: meghatározott szervezet) milyen növény-egészségügyi kockázatot jelent az EU területén, továbbá meghatározta és értékelte a kockázat csökkentésére fennálló lehetőségeket (3). A szakvélemény megállapította a meghatározott szervezet európai és nem európai izolátumaira fogékony növényfajok jegyzékét. Ezen túlmenően a hatóság 2015. március 20-án tudományos jelentést tett közzé a szóban forgó, ültetésre szánt növények (a magjaik kivételével) annak alapján történő besorolásáról, hogy mekkora kockázatot jelentenek a meghatározott szervezet behurcolása szempontjából. A jelentés besorolja azokat a növényfajokat, amelyekről megerősítést nyert, hogy természetes fertőzés, vektor közvetítésével történő kísérleti fertőzés vagy ismeretlen típusú fertőzés révén fogékonyak a meghatározott szervezet európai és nem európai izolátumaira (a továbbiakban: meghatározott növények). A szóban forgó jegyzék hosszabb, mint a 2014/497/EU bizottsági végrehajtási határozatban (4) foglalt jegyzék. Ezért indokolt, hogy ez a határozat a növényfajok hosszabb jegyzékére vonatkozzon, mint a 2014/497/EU végrehajtási határozat. Az arányosság biztosítása érdekében azonban egyes intézkedéseket csak a meghatározott szervezet európai izolátumaira fogékony növényfajokra indokolt alkalmazni. E tekintetben megjegyzendő, hogy míg az EFSA 2015. január 6-i szakvéleménye rámutat arra, hogy – mivel a kutatás még folyamatban van – a növényfajok köre bizonytalan, addig az olasz hatóságok által elvégzett vizsgálatok eredményei megerősítették, hogy egyes meghatározott növények „gazdanövények” lehetnek.

| (3) | A tagállamoknak évente felmérést kell végezniük a meghatározott szervezet előfordulásának felderítésére a területükön, továbbá gondoskodniuk kell arról, hogy a vállalkozókat tájékoztassák a lehetséges előfordulásról és a meghozandó intézkedésekről. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamoknak évente felmérést kell végezniük a meghatározott szervezet előfordulásának felderítésére a területükön, továbbá gondoskodniuk kell arról, hogy a vállalkozókat tájékoztassák a lehetséges előfordulásról és a meghozandó intézkedésekről.

| (4) | A meghatározott szervezet felszámolása és az Unió többi részében való további elterjedésének megakadályozása érdekében a tagállamoknak ki kell alakítaniuk a fertőzött területből és pufferzónából álló körülhatárolt területeket, amelyeken felszámolási intézkedéseket kell hozniuk. Tekintettel az Olaszország déli részén kialakult jelenlegi helyzetre, az olasz hatóságok által kialakított körülhatárolt terület fertőzött területének legalább Lecce megye egészét le kell fednie. Azon kockázat minimalizálása érdekében, hogy a meghatározott szervezet elterjed a körülhatárolt területen [fertőzött területen] kívül, a pufferzónának 10 km szélesnek kell lennie. |
| --- | --- |

(4)

A meghatározott szervezet felszámolása és az Unió többi részében való további elterjedésének megakadályozása érdekében a tagállamoknak ki kell alakítaniuk a fertőzött területből és pufferzónából álló körülhatárolt területeket, amelyeken felszámolási intézkedéseket kell hozniuk. Tekintettel az Olaszország déli részén kialakult jelenlegi helyzetre, az olasz hatóságok által kialakított körülhatárolt terület fertőzött területének legalább Lecce megye egészét le kell fednie. Azon kockázat minimalizálása érdekében, hogy a meghatározott szervezet elterjed a körülhatárolt területen [fertőzött területen] kívül, a pufferzónának 10 km szélesnek kell lennie.

| (5) | A meghatározott szervezet elszigetelt előfordulása esetén nem szükséges körülhatárolt területet kialakítani, ha a meghatározott szervezet eltávolítható azokból a növényekből, amelyekben jelenléte megállapítást nyert. Ilyen esetben azonnal intézkedéseket kell tenni annak kizárása érdekében, hogy más növények is megfertőződtek-e. |
| --- | --- |

(5)

A meghatározott szervezet elszigetelt előfordulása esetén nem szükséges körülhatárolt területet kialakítani, ha a meghatározott szervezet eltávolítható azokból a növényekből, amelyekben jelenléte megállapítást nyert. Ilyen esetben azonnal intézkedéseket kell tenni annak kizárása érdekében, hogy más növények is megfertőződtek-e.

| (6) | A meghatározott szervezet epidemiológiájára és az Unió többi részében való további elterjedésének kockázatára tekintettel a fertőzött területen meg kell tiltani a gazdanövények ültetését, kivéve azokon a helyszíneken, amelyek fizikailag védettek a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben. Ez azért is fontos, hogy elkerülhető legyen a gazdanövények meghatározott szervezettel való megfertőződése a körülhatárolt területen. |
| --- | --- |

(6)

A meghatározott szervezet epidemiológiájára és az Unió többi részében való további elterjedésének kockázatára tekintettel a fertőzött területen meg kell tiltani a gazdanövények ültetését, kivéve azokon a helyszíneken, amelyek fizikailag védettek a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben. Ez azért is fontos, hogy elkerülhető legyen a gazdanövények meghatározott szervezettel való megfertőződése a körülhatárolt területen.

| (7) | A meghatározott szervezet már széles körben elterjedt Lecce megyében. Amennyiben a bizonyítékok szerint a szóban forgó terület egyes részein a meghatározott szervezet már több mint két éve jelen van, és azt már nem lehet felszámolni, a felelős hivatalos szerv számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy felszámolási intézkedések helyett visszaszorítási intézkedéseket alkalmazzon legalább a termőhelyek, a meghatározott kulturális, társadalmi vagy tudományos értékkel rendelkező növények, valamint az Unió területe fennmaradó részével közös határ védelme érdekében. A visszaszorítási intézkedésekkel a szóban forgó területen a bakteriális fertőző anyag mennyiségének minimális mértékűre való csökkentésére és a vektorpopuláció lehető legalacsonyabb szinten tartására kell törekedni. |
| --- | --- |

(7)

A meghatározott szervezet már széles körben elterjedt Lecce megyében. Amennyiben a bizonyítékok szerint a szóban forgó terület egyes részein a meghatározott szervezet már több mint két éve jelen van, és azt már nem lehet felszámolni, a felelős hivatalos szerv számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy felszámolási intézkedések helyett visszaszorítási intézkedéseket alkalmazzon legalább a termőhelyek, a meghatározott kulturális, társadalmi vagy tudományos értékkel rendelkező növények, valamint az Unió területe fennmaradó részével közös határ védelme érdekében. A visszaszorítási intézkedésekkel a szóban forgó területen a bakteriális fertőző anyag mennyiségének minimális mértékűre való csökkentésére és a vektorpopuláció lehető legalacsonyabb szinten tartására kell törekedni.

| (8) | Annak érdekében, hogy biztosított legyen az Unió területe fennmaradó részének hatékony védelme a meghatározott szervezettel szemben, és figyelembe véve, hogy a meghatározott szervezet nemcsak a meghatározott, ültetésre szánt növények szállítása okán, hanem természetes módon és emberi közreműködéssel is elterjedhet, indokolt megfigyelési területet kialakítani közvetlenül a Lecce megye fertőzött területét körülvevő pufferzónán kívül. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy biztosított legyen az Unió területe fennmaradó részének hatékony védelme a meghatározott szervezettel szemben, és figyelembe véve, hogy a meghatározott szervezet nemcsak a meghatározott, ültetésre szánt növények szállítása okán, hanem természetes módon és emberi közreműködéssel is elterjedhet, indokolt megfigyelési területet kialakítani közvetlenül a Lecce megye fertőzött területét körülvevő pufferzónán kívül.

| (9) | A meghatározott szervezetre közismerten fogékony azon növények, amelyeket legalább életciklusuk egy részében egy körülhatárolt területen termesztettek, vagy amelyeket ilyen területre telepítettek át, a többi növényhez képest nagyobb valószínűséggel fertőződtek meg a meghatározott szervezettel. A szóban forgó növények szállítására tehát külön követelményeknek kell vonatkozniuk, amelyek célja a meghatározott szervezet további elterjedésének megelőzése. Annak érdekében, hogy könnyebb legyen korán felismerni a meghatározott szervezet körülhatárolt területen kívüli lehetséges jelenlétét, követelményeket kell meghatározni a meghatározott szervezetre közismerten fogékony növények körülhatárolt területen kívüli szállításának nyomonkövethetőségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(9)

A meghatározott szervezetre közismerten fogékony azon növények, amelyeket legalább életciklusuk egy részében egy körülhatárolt területen termesztettek, vagy amelyeket ilyen területre telepítettek át, a többi növényhez képest nagyobb valószínűséggel fertőződtek meg a meghatározott szervezettel. A szóban forgó növények szállítására tehát külön követelményeknek kell vonatkozniuk, amelyek célja a meghatározott szervezet további elterjedésének megelőzése. Annak érdekében, hogy könnyebb legyen korán felismerni a meghatározott szervezet körülhatárolt területen kívüli lehetséges jelenlétét, követelményeket kell meghatározni a meghatározott szervezetre közismerten fogékony növények körülhatárolt területen kívüli szállításának nyomonkövethetőségére vonatkozóan.

| (10) | Annak érdekében, hogy a körülhatárolt területekről kiszállított, ültetésre szánt növényeken utólagos ellenőrzést lehessen elvégezni a rendeltetési helyen, a vállalkozóknak minden olyan meghatározott növény valamennyi tételének szállításáról azonnal tájékoztatniuk kell a származási hely felelős hivatalos szervét és a rendeltetési hely felelős hivatalos szervét, amelyet legalább az életciklusa egy részében körülhatárolt területen termesztettek. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a körülhatárolt területekről kiszállított, ültetésre szánt növényeken utólagos ellenőrzést lehessen elvégezni a rendeltetési helyen, a vállalkozóknak minden olyan meghatározott növény valamennyi tételének szállításáról azonnal tájékoztatniuk kell a származási hely felelős hivatalos szervét és a rendeltetési hely felelős hivatalos szervét, amelyet legalább az életciklusa egy részében körülhatárolt területen termesztettek.

| (11) | A körülhatárolt területekről származó, ültetésre szánt növények szállításának szoros nyomon követése és a meghatározott szervezet miatt magas növény-egészségügyi kockázatot jelentő helyszínek hatékony ellenőrzése érdekében a Bizottság és a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy hozzáférjenek a körülhatárolt területeken található termőhelyekre vonatkozó információkhoz. Ezért a tagállamoknak létre kell hozniuk és naprakészen kell tartaniuk a területükön a körülhatárolt területeken található valamennyi olyan helyszín jegyzékét, amelyen a meghatározott növényeket termesztették, és a szóban forgó jegyzéket meg kell küldeniük a Bizottságnak és a többi tagállamnak. A Bizottságnak a tagállamok rendelkezésére kell bocsátania a szóban forgó jegyzékek összesítését. |
| --- | --- |

(11)

A körülhatárolt területekről származó, ültetésre szánt növények szállításának szoros nyomon követése és a meghatározott szervezet miatt magas növény-egészségügyi kockázatot jelentő helyszínek hatékony ellenőrzése érdekében a Bizottság és a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy hozzáférjenek a körülhatárolt területeken található termőhelyekre vonatkozó információkhoz. Ezért a tagállamoknak létre kell hozniuk és naprakészen kell tartaniuk a területükön a körülhatárolt területeken található valamennyi olyan helyszín jegyzékét, amelyen a meghatározott növényeket termesztették, és a szóban forgó jegyzéket meg kell küldeniük a Bizottságnak és a többi tagállamnak. A Bizottságnak a tagállamok rendelkezésére kell bocsátania a szóban forgó jegyzékek összesítését.

| (12) | Hatósági ellenőrzéseket kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy a meghatározott növényeket kizárólag az e határozatban foglalt követelményeknek megfelelően szállítsák ki a körülhatárolt területekről. |
| --- | --- |

(12)

Hatósági ellenőrzéseket kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy a meghatározott növényeket kizárólag az e határozatban foglalt követelményeknek megfelelően szállítsák ki a körülhatárolt területekről.

| (13) | Tekintettel a meghatározott szervezet jellegére, az olyan harmadik országból származó meghatározott növényeket, amelyben a meghatározott szervezet nincs jelen, az Unióba való behozatalukkor növény-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, amely tartalmaz egy kiegészítő nyilatkozatot arról, hogy a szóban forgó ország mentes a meghatározott szervezettől. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a meghatározott szervezet jellegére, az olyan harmadik országból származó meghatározott növényeket, amelyben a meghatározott szervezet nincs jelen, az Unióba való behozatalukkor növény-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, amely tartalmaz egy kiegészítő nyilatkozatot arról, hogy a szóban forgó ország mentes a meghatározott szervezettől.

| (14) | Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióba olyan harmadik országokból behozott meghatározott növények, ahol a meghatározott szervezet köztudottan jelen van, a meghatározott szervezettől mentesek legyenek, az Unióba való behozatalukra hasonló követelményeknek kell vonatkozniuk, mint a körülhatárolt területekről származó meghatározott növények szállítására. |
| --- | --- |

(14)

Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióba olyan harmadik országokból behozott meghatározott növények, ahol a meghatározott szervezet köztudottan jelen van, a meghatározott szervezettől mentesek legyenek, az Unióba való behozatalukra hasonló követelményeknek kell vonatkozniuk, mint a körülhatárolt területekről származó meghatározott növények szállítására.

| (15) | 2014. október óta számos olyan, Costa Ricából vagy Hondurasból származó, ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Coffea növényt feltartóztattak az Unióban, amelyben jelen volt a meghatározott szervezet. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy Costa Rica, illetve Honduras növény-egészségügyi tanúsítási eljárásai nem elégségesek annak biztosítására, hogy a Coffea növények szállítmányai a meghatározott szervezettől mentesek legyenek. Következésképpen tekintettel arra, hogy a meghatározott szervezet nagy valószínűséggel megjelenik az Unióban, hogy a már fertőzött meghatározott növények kezelésére nem létezik hatékony eljárás, valamint hogy ennek milyen jelentős gazdasági következményei vannak az Unióra nézve, a Costa Ricából és a Hondurasból származó, ültetésre szánt Coffea növények Unióba való behozatalát – a vetőmag kivételével – meg kell tiltani. |
| --- | --- |

(15)

2014. október óta számos olyan, Costa Ricából vagy Hondurasból származó, ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Coffea növényt feltartóztattak az Unióban, amelyben jelen volt a meghatározott szervezet. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy Costa Rica, illetve Honduras növény-egészségügyi tanúsítási eljárásai nem elégségesek annak biztosítására, hogy a Coffea növények szállítmányai a meghatározott szervezettől mentesek legyenek. Következésképpen tekintettel arra, hogy a meghatározott szervezet nagy valószínűséggel megjelenik az Unióban, hogy a már fertőzött meghatározott növények kezelésére nem létezik hatékony eljárás, valamint hogy ennek milyen jelentős gazdasági következményei vannak az Unióra nézve, a Costa Ricából és a Hondurasból származó, ültetésre szánt Coffea növények Unióba való behozatalát – a vetőmag kivételével – meg kell tiltani.

| (16) | A 2014/497/EU végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(16)

A 2014/497/EU végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (17) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „meghatározott szervezet”: a Xylella fastidiosa (Wells et al.) európai és nem európai izolátumai;

b)   „meghatározott növények”: minden olyan, ültetésre szánt növény, a vetőmagok kivételével, amely az I. mellékletben felsorolt nemzetségek vagy fajok valamelyikébe tartozik;

c)   „gazdanövények”: minden olyan meghatározott növény, amely a II. mellékletben felsorolt nemzetségek vagy fajok valamelyikébe tartozik;

d)   „vállalkozó”: minden olyan személy, aki a növényekkel kapcsolatos alábbi tevékenységek közül egyet vagy többet hivatásszerűen végez:

| i. | ültetés; |
| --- | --- |

i.

ültetés;

| ii. | nemesítés; |
| --- | --- |

ii.

nemesítés;

| iii. | előállítás, ideértve a termesztést, szaporítást és fenntartást; |
| --- | --- |

iii.

előállítás, ideértve a termesztést, szaporítást és fenntartást;

| iv. | az Unió területére való behozatal, az azon belüli szállítás, valamint az onnan való kiszállítás; |
| --- | --- |

iv.

az Unió területére való behozatal, az azon belüli szállítás, valamint az onnan való kiszállítás;

| v. | forgalmazás. |
| --- | --- |

v.

forgalmazás.

2. cikk

A meghatározott szervezet kimutatása vagy feltételezett jelenléte

(1)   Mindenki, aki azt gyanítja, vagy tudomást szerez arról, hogy a meghatározott szervezet jelen van, köteles azonnal értesíteni a felelős hivatalos szervet, és annak rendelkezésére bocsátani minden vonatkozó információt a meghatározott szervezet tényleges vagy feltételezett jelenlétéről.

(2)   A felelős hivatalos szerv azonnal rögzíti ezt az információt.

(3)   Amennyiben a felelős hivatalos szervet a meghatározott szervezet tényleges vagy feltételezett jelenlétéről tájékoztatták, minden szükséges intézkedést megtesz a tényleges vagy feltételezett jelenlét megerősítése érdekében.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden olyan személyt, akinek olyan növények vannak az ellenőrzése alatt, amelyek a meghatározott szervezettel fertőzöttek lehetnek, azonnal tájékoztassanak a meghatározott szervezet tényleges vagy feltételezett jelenlétéről, a lehetséges következményekről és kockázatokról, és a meghozandó intézkedésekről.

3. cikk

A tagállamok területén a meghatározott szervezet kimutatására végzett felmérések

A tagállamok éves felméréseket végeznek a területükön a meghatározott szervezet meghatározott növényeken való jelenlétének meghatározása érdekében.

A felméréseket vagy a felelős hivatalos szerv, vagy a felelős hivatalos szerv hatósági felügyelete mellett egy másik szerv végzi. A felmérések vizuális vizsgálatból, valamint a meghatározott szervezettel való fertőzöttség gyanúja esetén mintavételből és laboratóriumi vizsgálatokból állnak. A felméréseket megalapozott tudományos és szakmai elvek alapján, az éven belül olyan megfelelő időpontokban végzik el, amikor ki lehet mutatni a meghatározott szervezetet. A felmérések figyelembe veszik a rendelkezésre álló tudományos és szakmai adatokat, a meghatározott szervezet és vektorainak biológiai jellemzőit, a meghatározott növények jelenlétét és biológiai jellemzőit, valamint a meghatározott szervezet jelenlétére vonatkozó minden egyéb releváns információt.

4. cikk

A körülhatárolt területek kialakítása

(1)   Ha a meghatározott szervezet jelenléte megerősítést nyer, az érintett tagállam a (2) bekezdésnek megfelelően haladéktalanul kijelöl egy területet (a továbbiakban: „körülhatárolt terület”).

(2)   A körülhatárolt terület egy fertőzött területből és egy pufferzónából áll.

A fertőzött terület magában foglal minden olyan növényt, amelyekről kimutatták, hogy a meghatározott szervezettel fertőzöttek, a meghatározott szervezet általi lehetséges fertőzés tüneteit mutató összes növényt, valamint minden olyan egyéb növényt, amelyek a fertőzött növények közvetlen közelében találhatók, azokkal megegyező termesztési forrásból – ha az ismeretes – vagy fertőzött növényekből származnak, és ezért valószínű, hogy a meghatározott szervezettel fertőzöttek.

Ami a meghatározott szervezet Lecce megyében való jelenlétét illeti, a fertőzött körzet legalább az egész megyére kiterjed.

A pufferzóna legalább 10 km szélességű a fertőzött terület körül.

A zónák pontos határai megalapozott tudományos elveken, a meghatározott szervezet és vektorai biológiai jellemzőin, a fertőzöttség mértékén, a vektorok jelenlétén és a meghatározott növényeknek az érintett területen való megoszlásán alapulnak.

(3)   Amennyiben a meghatározott szervezet jelenlétének tényét a pufferzónában is megerősítik, a fertőzött terület és a pufferzóna körülhatárolását ennek megfelelően azonnal felül kell vizsgálni és meg kell változtatni.

(4)   A tagállamok által a 2014/917/EU bizottsági végrehajtási határozatnak (5) megfelelően tett bejelentések alapján a Bizottság létrehozza és naprakészen tartja a körülhatárolt területek jegyzékét, és megküldi azt a tagállamoknak.

(5)   Amennyiben a meghatározott szervezetet egy körülhatárolt területen a 3. cikkben említett felmérések és a 6. cikk (7) bekezdésében említett nyomon követés alapján öt évig nem mutatják ki, a körülhatárolás megszüntethető. Ilyen esetekben az érintett tagállam értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot.

(6)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok az alábbi összes feltétel együttes teljesülése estén határozhatnak úgy, hogy nem alakítanak ki azonnal körülhatárolt területet:

| a) | a meghatározott szervezet bizonyítottan a közelmúltban azon növények behozatala révén került a területre, amelyeken kimutatták azt; |
| --- | --- |

a)

a meghatározott szervezet bizonyítottan a közelmúltban azon növények behozatala révén került a területre, amelyeken kimutatták azt;

| b) | arra utaló jel van, hogy ezek a növények már a területre érkezésük előtt megfertőződtek; |
| --- | --- |

b)

arra utaló jel van, hogy ezek a növények már a területre érkezésük előtt megfertőződtek;

| c) | a nemzetközileg validált vizsgálati módszerekkel elvégzett vizsgálatok a szóban forgó növények közelében nem mutatták ki a meghatározott szervezetet hordozó vektorokat. |
| --- | --- |

c)

a nemzetközileg validált vizsgálati módszerekkel elvégzett vizsgálatok a szóban forgó növények közelében nem mutatták ki a meghatározott szervezetet hordozó vektorokat.

(7)   A (6) bekezdésben említett esetben a tagállamok:

| a) | legalább két éven keresztül évente felmérést végeznek annak meghatározására, hogy más növények is megfertőződtek-e azokon a növényeken kívül, amelyeken elsőként mutatták ki a meghatározott szervezet jelenlétét; |
| --- | --- |

a)

legalább két éven keresztül évente felmérést végeznek annak meghatározására, hogy más növények is megfertőződtek-e azokon a növényeken kívül, amelyeken elsőként mutatták ki a meghatározott szervezet jelenlétét;

| b) | a szóban forgó felmérés alapján meghatározzák, hogy szükség van-e körülhatárolt terület kialakítására; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó felmérés alapján meghatározzák, hogy szükség van-e körülhatárolt terület kialakítására;

| c) | tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot arról, hogy mely indoklás alapján nem alakítanak ki körülhatárolt területet, valamint az a) pontban említett felmérés eredményeiről, amint azok hozzáférhetővé válnak. |
| --- | --- |

c)

tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot arról, hogy mely indoklás alapján nem alakítanak ki körülhatárolt területet, valamint az a) pontban említett felmérés eredményeiről, amint azok hozzáférhetővé válnak.

5. cikk

A gazdanövények ültetésére vonatkozó tilalom a fertőzött területeken

A fertőzött területeken tilos gazdanövényeket ültetni, kivéve azokon a helyszíneken, amelyek fizikailag védettek a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben.

6. cikk

Felszámolási intézkedések

(1)   Az a tagállam, amely a 4. cikkben említett körülhatárolt területet alakított ki, a szóban forgó területen meghozza a (2)–(11) bekezdésben meghatározott intézkedéseket.

(2)   Az érintett tagállam az azon növények 100 m-es körzetén belül, amelyeket megvizsgáltak, és amelyekről megállapították, hogy a meghatározott szervezet által fertőzöttek, azonnal eltávolítja a következőket:

| a) | a gazdanövényeket, azok egészségi állapotától függetlenül; |
| --- | --- |

a)

a gazdanövényeket, azok egészségi állapotától függetlenül;

| b) | azon növényeket, amelyekről köztudott, hogy a meghatározott szervezettel fertőzöttek; |
| --- | --- |

b)

azon növényeket, amelyekről köztudott, hogy a meghatározott szervezettel fertőzöttek;

| c) | azon növényeket, amelyek a szóban forgó szervezet általi lehetséges fertőzés tüneteit mutatják, vagy feltételezhetően fertőzöttek a szóban forgó szervezet által. |
| --- | --- |

c)

azon növényeket, amelyek a szóban forgó szervezet általi lehetséges fertőzés tüneteit mutatják, vagy feltételezhetően fertőzöttek a szóban forgó szervezet által.

(3)   Az érintett tagállam mintát vesz minden egyes fertőzött növény 100 m-es körzetén belül található meghatározott növényekből, és megvizsgálja azokat az ISPM 31 számú, a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabvány (6) szerint.

(4)   Az érintett tagállam a (2) bekezdésben említett növények eltávolítása előtt megfelelő növény-egészségügyi kezeléseket végez a meghatározott szervezet vektorai ellen, azokon a növényeken, amelyek e vektorok gazdanövényei lehetnek. A szóban forgó kezelések adott esetben a növények eltávolítását is jelenthetik.

(5)   Az érintett tagállam helyben vagy a fertőzött területen belül erre a célra kijelölt közeli helyszínen oly módon semmisíti meg a (2) bekezdésben említett növényeket és növényrészeket, hogy a meghatározott szervezet biztosan ne terjedhessen tovább.

(6)   Az érintett tagállam elvégzi a megfelelő vizsgálatokat a fertőzés eredetének megállapítása érdekében. Nyomon követi az adott fertőzéssel kapcsolatba hozható meghatározott növényeket, beleértve azokat is, amelyeket még a körülhatárolt terület kialakítása előtt elszállítottak. E vizsgálatok eredményeit közölni kell azokkal a tagállamokkal, amelyekből az érintett növények származnak, azokkal a tagállamokkal, amelyeken az érintett növényeket keresztülszállították, valamint azokkal a tagállamokkal, amelyekbe az érintett növényeket szállították.

(7)   Az érintett tagállam megfelelő időpontokban, évente elvégzett felmérések révén nyomon követi a meghatározott szervezet jelenlétét. A tagállam elvégzi a meghatározott növények vizuális vizsgálatát, valamint mintát vesz a tüneteket mutató növényekből és a tüneteket mutató növények közelében található tünetmentes növényekből, és laboratóriumi módszerrel megvizsgálja azokat.

A pufferzónákban 100 m × 100 m-es négyzetrács alapján kell meghatározni a felmérés területét. Minden ilyen négyzetben kell vizuális vizsgálatot végezni.

(8)   Az érintett tagállam tájékoztatja a közvéleményt a meghatározott szervezet jelentette veszélyről, valamint a szervezet Unióba történő behurcolásának és az Unión belüli elterjedésének megakadályozása érdekében elfogadott intézkedésekről. Közúti jelzéseket telepít az érintett körülhatárolt terület határainak jelölésére.

(9)   Az érintett tagállam szükség esetén intézkedéseket hoz bármely olyan sajátosság vagy komplikáció kezelésére, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy megakadályozza, gátolja vagy késlelteti a felszámolást, különös tekintettel az összes fertőzött vagy fertőzésgyanús növény megközelítésére és megfelelő megsemmisítésére vonatkozó intézkedésekre, függetlenül a növények előfordulási helyétől és attól, hogy köz- vagy magántulajdonban vannak-e, illetve az értük felelős személytől vagy szervtől.

(10)   Az érintett tagállam az ISPM 14. számú szabványban (7) foglalt elveknek megfelelő, integrált megközelítést alkalmazva meghoz minden olyan egyéb intézkedést, amely az ISPM 9. számú szabványnak (8) megfelelően hozzájárulhat a meghatározott szervezet felszámolásához.

(11)   Az érintett tagállam megfelelő mezőgazdasági gyakorlatot alkalmaz a meghatározott szervezet és vektorainak kezelésére.

7. cikk

Visszaszorítási intézkedések

(1)   A 6. cikktől eltérve az érintett tagállam felelős hivatalos szerve kizárólag Lecce megyében dönthet úgy, hogy a (2)–(6) bekezdésben meghatározott visszaszorítási intézkedéseket alkalmaz (a továbbiakban: visszaszorítási terület).

(2)   Az érintett tagállam haladéktalanul eltávolít legalább minden olyan növényt, amelyekről megállapították, hogy a meghatározott szervezet által fertőzöttek, amennyiben azok a következő helyek valamelyikén találhatók:

| a) | a 9. cikk (2) bekezdésében említett helyszínek közelében; |
| --- | --- |

a)

a 9. cikk (2) bekezdésében említett helyszínek közelében;

| b) | a meghatározott kulturális, társadalmi vagy tudományos értékkel rendelkező növények termőhelyének közelében; |
| --- | --- |

b)

a meghatározott kulturális, társadalmi vagy tudományos értékkel rendelkező növények termőhelyének közelében;

| c) | az visszaszorítási területnek az Unió területe fennmaradó részével közös határától számított 20 km-es távolságon belül. |
| --- | --- |

c)

az visszaszorítási területnek az Unió területe fennmaradó részével közös határától számított 20 km-es távolságon belül.

Minden szükséges óvintézkedést megtesznek annak elkerülése érdekében, hogy az eltávolítás alatt és után elterjedjen a meghatározott szervezet.

(3)   Az érintett tagállam a (2) bekezdésben említett azon növények 100 m-es körzetén belül, amelyekről megállapították, hogy a meghatározott szervezet által fertőzöttek, az ISPM 31 számú, a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabvány szerint mintát vesz a gazdanövényekből, és laboratóriumi módszerrel megvizsgálja azokat. A vizsgálatot rendszeres időközönként, de legalább évente kétszer végzik el.

(4)   Az érintett tagállam a (2) bekezdésben említett növények eltávolítása előtt megfelelő növény-egészségügyi kezeléseket alkalmaz a meghatározott szervezet vektorai és azon növények ellen, amelyek e vektorok gazdanövényei lehetnek. A szóban forgó kezelések adott esetben a növények eltávolítását is jelenthetik.

(5)   Az érintett tagállam helyben vagy az visszaszorítási területen belül erre a célra kijelölt közeli helyszínen oly módon semmisíti meg a (2) bekezdésben említett növényeket és növényrészeket, hogy a meghatározott szervezet biztosan ne terjedhessen tovább.

(6)   Az érintett tagállam megfelelő mezőgazdasági gyakorlatot alkalmaz a meghatározott szervezet és vektorainak kezelésére.

8. cikk

Megfigyelési terület kijelölése Olaszországban

(1)   A tagállam legalább 30 km szélességű megfigyelési területet alakít ki a Lecce megye fertőzött területére kiterjedő körülhatárolt terület mentén.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megfigyelési területen az érintett tagállam az éven belüli megfelelő időpontokban, évente elvégzett felmérések révén nyomon követi a meghatározott szervezet jelenlétét. A tagállam elvégzi a meghatározott növények vizuális vizsgálatát, valamint mintát vesz a tüneteket mutató növényekből, és megvizsgálja azokat.

A felmérés területét 100 m × 100 m-es négyzetrács alapján kell meghatározni. Minden ilyen négyzetben kell vizuális vizsgálatot végezni.

A minták számát, a módszertant és az eredményeket fel kell tüntetni a 14. cikkben említett jelentésben.

(3)   Az érintett tagállam megfelelő mezőgazdasági gyakorlatot alkalmaz a meghatározott szervezet és vektorainak kezelésére.

9. cikk

A meghatározott növények Unión belüli szállítása

(1)   Az életciklusuk legalább egy részében a 4. cikknek megfelelően kialakított körülhatárolt területen termesztett meghatározott növények Unión belüli, a körülhatárolt területeken belüli szállítása vagy a körülhatárolt területekről való kiszállítása tilos.

(2)   Az (1) bekezdésétől eltérve sor kerülhet ilyen szállításra, ha a meghatározott növényeket olyan helyszínen termesztették, amely esetében valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| a) | a helyszínt a 92/90/EGK bizottsági irányelvnek (9) megfelelően nyilvántartásba vették; |
| --- | --- |

a)

a helyszínt a 92/90/EGK bizottsági irányelvnek (9) megfelelően nyilvántartásba vették;

| b) | a helyszínt a felelős hivatalos szerv a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabvány értemében a meghatározott szervezettől és annak vektoraitól mentesnek nyilvánította; |
| --- | --- |

b)

a helyszínt a felelős hivatalos szerv a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabvány értemében a meghatározott szervezettől és annak vektoraitól mentesnek nyilvánította;

| c) | fizikailag védett a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben; |
| --- | --- |

c)

fizikailag védett a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben;

| d) | olyan 200 méter széles övezet veszi körül, amelyet hatósági vizuális vizsgálat és a meghatározott szervezet feltételezett jelenléte esetén mintavétel és laboratóriumi vizsgálat a meghatározott szervezettől mentesnek nyilvánított, és amelyen a meghatározott szervezet vektorai ellen megfelelő növény-egészségügyi kezeléseket végeztek; a szóban forgó kezelések adott esetben növények eltávolítását is jelenthetik; |
| --- | --- |

d)

olyan 200 méter széles övezet veszi körül, amelyet hatósági vizuális vizsgálat és a meghatározott szervezet feltételezett jelenléte esetén mintavétel és laboratóriumi vizsgálat a meghatározott szervezettől mentesnek nyilvánított, és amelyen a meghatározott szervezet vektorai ellen megfelelő növény-egészségügyi kezeléseket végeztek; a szóban forgó kezelések adott esetben növények eltávolítását is jelenthetik;

| e) | a meghatározott szervezet vektoraitól való mentesség fenntartása érdekében megfelelő növény-egészségügyi kezeléseket végeztek rajta; a szóban forgó kezelések adott esetben növények eltávolítását is jelenthetik; |
| --- | --- |

e)

a meghatározott szervezet vektoraitól való mentesség fenntartása érdekében megfelelő növény-egészségügyi kezeléseket végeztek rajta; a szóban forgó kezelések adott esetben növények eltávolítását is jelenthetik;

| f) | a helyszínen – a d) pontban említett övezetet is beleértve – évente legalább kettő, megfelelő időben elvégzett hatósági ellenőrzést végeznek; |
| --- | --- |

f)

a helyszínen – a d) pontban említett övezetet is beleértve – évente legalább kettő, megfelelő időben elvégzett hatósági ellenőrzést végeznek;

| g) | a meghatározott növények termesztésének teljes ideje alatt sem a meghatározott szervezet tüneteit, sem a vektorait nem figyelték meg a helyszínen, illetve amennyiben gyanús tüneteket észleltek, az elvégzett laboratóriumi vizsgálatok megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen; |
| --- | --- |

g)

a meghatározott növények termesztésének teljes ideje alatt sem a meghatározott szervezet tüneteit, sem a vektorait nem figyelték meg a helyszínen, illetve amennyiben gyanús tüneteket észleltek, az elvégzett laboratóriumi vizsgálatok megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen;

| h) | a meghatározott növények termesztésének teljes ideje alatt nem figyelték meg a meghatározott szervezet tüneteit a d) pontban említett övezetben, illetve amennyiben gyanús tüneteket észleltek, laboratóriumi vizsgálatokat végeztek, amelyek megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen. |
| --- | --- |

h)

a meghatározott növények termesztésének teljes ideje alatt nem figyelték meg a meghatározott szervezet tüneteit a d) pontban említett övezetben, illetve amennyiben gyanús tüneteket észleltek, laboratóriumi vizsgálatokat végeztek, amelyek megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen.

(3)   A meghatározott növények valamennyi fajából minden egyes helyszínen vett reprezentatív mintákon évente laboratóriumi vizsgálatot végeznek a legmegfelelőbb időpontban, és a nemzetközileg validált vizsgálati módszerekkel elvégzett vizsgálatok megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen.

(4)   A meghatározott növény tételein a szállítás idejéhez a lehető legközelebbi időpontban hatósági vizuális vizsgálatot, mintavételt és nemzetközileg validált vizsgálati módszerekkel molekuláris vizsgálatot végeztek az ISPM 31 számú szabvánnyal összhangban olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely a fertőzött növények 1 %-os vagy annál nagyobb arányú jelenlétét 99 %-os megbízhatósággal képes kimutatni, és kifejezetten a meghatározott szervezet feltételezett tüneteit mutató növényekre irányul.

(5)   A szállítást megelőzően a meghatározott növény tételein a meghatározott szervezet vektorai elleni növény-egészségügyi kezeléseket végeztek.

(6)   A meghatározott növényeket zárt tartályokban vagy csomagolásban szállítják a körülhatárolt területen keresztül vagy az ilyen területen belül, kizárva ezáltal a meghatározott szervezet vagy vektorai általi fertőzés bekövetkezését.

(7)   Az (1) bekezdésben említett valamennyi növény csak a 92/105/EGK bizottsági irányelvnek (10) megfelelően kiállított és kiadott növényútlevéllel szállítható az Unió területére, illetve az Unió területén belül.

10. cikk

Nyomonkövethetőség

(1)   Azok a vállalkozók, amelyek olyan meghatározott növényeket forgalmaznak, amelyeket legalább életciklusuk egy részében körülhatárolt területen termesztettek, vagy amelyeket ilyen területen átszállítottak, nyilvántartást vezetnek minden egyes leszállított tételről, valamint az azt fogadó vállalkozóról.

(2)   Azok a vállalkozók, amelyek olyan meghatározott növényeket fogadnak, amelyeket legalább életciklusuk egy részében egy körülhatárolt területen termesztettek, vagy amelyeket ilyen területen átszállítottak, nyilvántartást vezetnek minden egyes fogadott tételről, valamint az azt szállító vállalkozóról.

(3)   A vállalkozók az (1) és a (2) bekezdésben említett nyilvántartásokat három évig őrzik meg attól a naptól számítva, amelyen az érintett tételt ők vagy nekik leszállították.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett vállalkozók haladéktalanul tájékoztatják a tagállamuk megfelelő felelős hivatalos szervét minden egyes általuk szállított vagy fogadott tételről. A tájékoztatás tartalmazza az érintett tétel származását, feladóját, címzettjét, rendeltetési helyét, növényútlevelének egyedi sorozat-, hét- vagy tételszámát, megnevezését és mennyiségét.

(5)   A (4) bekezdés értelmében tájékoztatásban részesülő felelős hivatalos szerv haladéktalanul értesíti a rendeltetési hely szerinti felelős hivatalos szervet az érintett tételről.

(6)   A tagállamok kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátják a (4) bekezdésben említett információkat.

11. cikk

A meghatározott növények szállításainak hatósági ellenőrzése

(1)   A tagállamok rendszeresen hatósági ellenőrzést végeznek a körülhatárolt területről kiszállított vagy egy fertőzött területről pufferzónába átszállított, meghatározott növényeken.

Ilyen ellenőrzéseket legalább a következő pontokon kell végezni:

| a) | azok a pontok, amelyeken a meghatározott növényeket a fertőzött területekről átszállítják a pufferzónákba; |
| --- | --- |

a)

azok a pontok, amelyeken a meghatározott növényeket a fertőzött területekről átszállítják a pufferzónákba;

| b) | azok a pontok, amelyeken a meghatározott növényeket a pufferzónákból átszállítják a nem körülhatárolt területekre; |
| --- | --- |

b)

azok a pontok, amelyeken a meghatározott növényeket a pufferzónákból átszállítják a nem körülhatárolt területekre;

| c) | a meghatározott növények rendeltetési helye a pufferzónában; |
| --- | --- |

c)

a meghatározott növények rendeltetési helye a pufferzónában;

| d) | a rendeltetési hely a nem körülhatárolt területeken. |
| --- | --- |

d)

a rendeltetési hely a nem körülhatárolt területeken.

(2)   Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések a meghatározott növények okmány- és azonosság-ellenőrzését foglalják magukban.

Az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket attól függetlenül el kell végezni, hogy a meghatározott növények hol találhatók, kinek a tulajdonában vannak és mely személy vagy szervezet felelős értük.

(3)   A (2) bekezdésben említett ellenőrzések gyakorisága attól függ, hogy mekkora a kockázata annak, hogy a növények hordozzák a meghatározott szervezetet vagy annak ismert vagy potenciális vektorait, figyelembe véve a tételek származását, a növények fogékonyságának mértékét, valamint azt, hogy a szállításért felelős vállalkozó megfelel-e e határozatnak és bármely más olyan intézkedésnek, amelyet a meghatározott szervezet visszaszorítására vagy felszámolására hoztak.

12. cikk

Az engedélyezett helyszínek jegyzéke

A tagállamok létrehozzák és naprakészen tartják a 9. cikk (2) bekezdésével összhangban engedélyezett helyszínek jegyzékét.

A tagállamok a szóban forgó jegyzéket benyújtják a Bizottságnak.

A Bizottság a tagállamoktól kapott információk alapján létrehozza és naprakészen tartja a tagállamok által engedélyezett összes helyszín jegyzékét.

A Bizottság valamennyi tagállamnak továbbítja a szóban forgó jegyzéket.

13. cikk

A 9. cikknek való megfelelés hiánya esetén alkalmazandó intézkedések

Amennyiben a 11. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzések azt mutatják, hogy a 9. cikkben megállapított feltételek nem teljesülnek, az említett ellenőrzéseket végrehajtó tagállam helyben vagy egy közeli helyszínen haladéktalanul megsemmisíti a nem megfelelő növényt. Ennek során a tagállam minden szükséges óvintézkedést megtesz annak elkerülése érdekében, hogy az eltávolítás alatt és után elterjedjenek a szóban forgó növény által hordozott meghatározott szervezet vagy annak vektorai.

14. cikk

Jelentés az intézkedésekről

A tagállamok minden év december 31-ig értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot a következőkről:

| a) | jelentés a 3., a 4., a 6., a 7., a 8. és a 11. cikk értelmében hozott intézkedésekről, valamint ezen intézkedések eredményeiről; |
| --- | --- |

a)

jelentés a 3., a 4., a 6., a 7., a 8. és a 11. cikk értelmében hozott intézkedésekről, valamint ezen intézkedések eredményeiről;

| b) | terv a következő évben a 3., a 4., a 6., a 7., a 8. és a 11. cikk értelmében meghozandó intézkedésekről, beleértve minden egyes intézkedés ütemezés szerinti időtartamát. |
| --- | --- |

b)

terv a következő évben a 3., a 4., a 6., a 7., a 8. és a 11. cikk értelmében meghozandó intézkedésekről, beleértve minden egyes intézkedés ütemezés szerinti időtartamát.

Abban az esetben, ha az érintett tagállam úgy dönt, hogy a 7. cikk szerint visszaszorítási intézkedéseket alkalmaz, haladéktalanul közli a Bizottsággal a visszaszorítási intézkedések alkalmazásának okait, valamint a meghozott vagy meghozni szándékozott intézkedéseket.

Amennyiben az adott növény-egészségügyi kockázat alakulása indokolttá teszi, a tagállamok kiigazítják a vonatkozó intézkedéseket, és ennek megfelelően aktualizálják a b) pontban említett tervet. A terv frissítéséről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

15. cikk

A Costa Ricából és a Hondurasból származó, ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Coffea növények behozatalára vonatkozó tilalom

A Costa Ricából és a Hondurasból származó, ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Coffea növényeknek az Unió területére való behozatala tilos.

Az olyan, Costa Ricából vagy Hondurasból származó, ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Coffea növényeket, amelyeket e határozat alkalmazása előtt hoztak be az Unióba, a vállalkozók csak az után szállíthatják az Unión belül, miután tájékoztatták a felelős hivatalos szervet.

16. cikk

A meghatározott növények Unióba való behozatala olyan harmadik országból, amelyben a meghatározott szervezet nincs jelen

Az olyan harmadik országból származó, meghatározott növények, amelyben a meghatározott szervezet nincs jelen, csak akkor hozhatók be az Unióba, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásbeli nyilatkozatot tesz a Bizottságnak arról, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen az országban; |
| --- | --- |

a)

az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásbeli nyilatkozatot tesz a Bizottságnak arról, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen az országban;

| b) | a meghatározott növényeket a 2000/29/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének ii. pontjában említett növény-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amelynek a „Kiegészítő nyilatkozat” rovatában fel van tüntetve, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen az országban; |
| --- | --- |

b)

a meghatározott növényeket a 2000/29/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének ii. pontjában említett növény-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amelynek a „Kiegészítő nyilatkozat” rovatában fel van tüntetve, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen az országban;

| c) | az Unióba történő behozatalukkor a felelős hivatalos szerv a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta a meghatározott növényeket, és sem a meghatározott szervezet jelenlétét, sem annak tüneteit nem állapította meg. |
| --- | --- |

c)

az Unióba történő behozatalukkor a felelős hivatalos szerv a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta a meghatározott növényeket, és sem a meghatározott szervezet jelenlétét, sem annak tüneteit nem állapította meg.

17. cikk

A meghatározott növények Unióba való behozatala olyan harmadik országból, amelyben tudvalevőleg jelen van a meghatározott szervezet

(1)   Az olyan harmadik országból származó meghatározott növények, amelyben a meghatározott szervezet köztudottan jelen van, csak akkor hozhatók be az Unióba, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a meghatározott növényeket a 2000/29/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének ii. pontjában említett növény-egészségügyi bizonyítvány kíséri; |
| --- | --- |

a)

a meghatározott növényeket a 2000/29/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének ii. pontjában említett növény-egészségügyi bizonyítvány kíséri;

| b) | a meghatározott növények megfelelnek a (2) bekezdésnek vagy a (3) és a (4) bekezdésnek; |
| --- | --- |

b)

a meghatározott növények megfelelnek a (2) bekezdésnek vagy a (3) és a (4) bekezdésnek;

| c) | az Unióba történő behozatalukkor a felelős hivatalos szerv a 18. cikknek megfelelően megvizsgálta a meghatározott növényeket, és sem a meghatározott szervezet jelenlétét, sem annak tüneteit nem állapította meg. |
| --- | --- |

c)

az Unióba történő behozatalukkor a felelős hivatalos szerv a 18. cikknek megfelelően megvizsgálta a meghatározott növényeket, és sem a meghatározott szervezet jelenlétét, sem annak tüneteit nem állapította meg.

(2)   Amennyiben a meghatározott növények az érintett nemzeti növényvédelmi szervezet által a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően kialakított, a meghatározott szervezettől mentes területről származnak, teljesülniük kell a következő feltételeknek:

| a) | az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásban közölte a Bizottsággal a szóban forgó terület nevét; |
| --- | --- |

a)

az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásban közölte a Bizottsággal a szóban forgó terület nevét;

| b) | a szóban forgó terület neve van feltüntetve a növény-egészségügyi bizonyítvány „származási hely” rovatában. |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó terület neve van feltüntetve a növény-egészségügyi bizonyítvány „származási hely” rovatában.

(3)   Amennyiben a meghatározott növények olyan területről származnak, amelyen tudvalevőleg jelen van a meghatározott szervezet, a növény-egészségügyi bizonyítvány „Kiegészítő nyilatkozat” rovatában fel van tüntetve a következő:

| a) | a meghatározott növényeket egy vagy több, a (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő helyszínen termesztették; |
| --- | --- |

a)

a meghatározott növényeket egy vagy több, a (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő helyszínen termesztették;

| b) | az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásban közölte a Bizottsággal a szóban forgó helyszínek jegyzékét, beleértve azok országon belüli helyét; |
| --- | --- |

b)

az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásban közölte a Bizottsággal a szóban forgó helyszínek jegyzékét, beleértve azok országon belüli helyét;

| c) | a helyszínen és a (4) bekezdés c) pontjában említett körzetében növény-egészségügyi kezeléseket végeznek a meghatározott szervezet vektorai ellen; |
| --- | --- |

c)

a helyszínen és a (4) bekezdés c) pontjában említett körzetében növény-egészségügyi kezeléseket végeznek a meghatározott szervezet vektorai ellen;

| d) | a meghatározott növények valamennyi fajából minden egyes helyszínen vett reprezentatív mintákon évente vizsgálatot végeznek a legmegfelelőbb időpontban, és a nemzetközileg validált vizsgálati módszerekkel elvégzett vizsgálatok megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen; |
| --- | --- |

d)

a meghatározott növények valamennyi fajából minden egyes helyszínen vett reprezentatív mintákon évente vizsgálatot végeznek a legmegfelelőbb időpontban, és a nemzetközileg validált vizsgálati módszerekkel elvégzett vizsgálatok megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen;

| e) | a meghatározott növényeket zárt tartályokban vagy csomagolásban szállították, kizárva ezáltal a meghatározott szervezet vagy annak ismert vektorai általi fertőzés bekövetkezését; |
| --- | --- |

e)

a meghatározott növényeket zárt tartályokban vagy csomagolásban szállították, kizárva ezáltal a meghatározott szervezet vagy annak ismert vektorai általi fertőzés bekövetkezését;

| f) | a meghatározott növény tételein az export idejéhez a lehető legközelebbi időpontban hatósági vizuális vizsgálatot, mintavételt és nemzetközileg validált vizsgálati módszerekkel molekuláris vizsgálatot végeztek – amely megerősítette, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen – olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely a fertőzött növények 1 %-os vagy annál nagyobb arányú jelenlétét 99 %-os megbízhatósággal képes kimutatni, és kifejezetten a meghatározott szervezet feltételezett tüneteit mutató növényekre irányul; |
| --- | --- |

f)

a meghatározott növény tételein az export idejéhez a lehető legközelebbi időpontban hatósági vizuális vizsgálatot, mintavételt és nemzetközileg validált vizsgálati módszerekkel molekuláris vizsgálatot végeztek – amely megerősítette, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen – olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely a fertőzött növények 1 %-os vagy annál nagyobb arányú jelenlétét 99 %-os megbízhatósággal képes kimutatni, és kifejezetten a meghatározott szervezet feltételezett tüneteit mutató növényekre irányul;

| g) | közvetlenül az exportot megelőzően a meghatározott növény tételein a meghatározott szervezet ismert vektorai elleni növény-egészségügyi kezeléseket végeztek. |
| --- | --- |

g)

közvetlenül az exportot megelőzően a meghatározott növény tételein a meghatározott szervezet ismert vektorai elleni növény-egészségügyi kezeléseket végeztek.

Ezenkívül az (1) bekezdés a) pontjában említett növény-egészségügyi bizonyítvány „Származási hely” rovatában az a) pontban említett helyszín azonosítója van feltüntetve.

(4)   A (3) bekezdés a) pontjában említett helyszín megfelel a következő feltételeknek:

| a) | a nemzeti növényvédelmi szervezet a helyszínt a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően a meghatározott szervezettől és annak vektoraitól mentes helyszínként engedélyezte; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti növényvédelmi szervezet a helyszínt a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően a meghatározott szervezettől és annak vektoraitól mentes helyszínként engedélyezte;

| b) | fizikailag védett a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben; |
| --- | --- |

b)

fizikailag védett a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben;

| c) | olyan 200 méter széles övezet veszi körül, amelyet hatósági vizuális vizsgálat és a meghatározott szervezet feltételezett jelenléte esetén mintavétel és laboratóriumi vizsgálat a meghatározott szervezettől mentesnek nyilvánított, és amelyen a meghatározott szervezet vektorai ellen megfelelő növény-egészségügyi kezeléseket végeztek; a szóban forgó kezelések adott esetben a növények eltávolítását is jelenthetik; |
| --- | --- |

c)

olyan 200 méter széles övezet veszi körül, amelyet hatósági vizuális vizsgálat és a meghatározott szervezet feltételezett jelenléte esetén mintavétel és laboratóriumi vizsgálat a meghatározott szervezettől mentesnek nyilvánított, és amelyen a meghatározott szervezet vektorai ellen megfelelő növény-egészségügyi kezeléseket végeztek; a szóban forgó kezelések adott esetben a növények eltávolítását is jelenthetik;

| d) | olyan növény-egészségügyi kezeléseket végeznek rajta, amelyek célja a meghatározott szervezet vektoraitól való mentesség fenntartása; a szóban forgó kezelések adott esetben növények eltávolítását is jelenthetik; |
| --- | --- |

d)

olyan növény-egészségügyi kezeléseket végeznek rajta, amelyek célja a meghatározott szervezet vektoraitól való mentesség fenntartása; a szóban forgó kezelések adott esetben növények eltávolítását is jelenthetik;

| e) | a helyszínen – a c) pontban említett övezetet is beleértve – évente legalább kettő, megfelelő időben elvégzett hatósági ellenőrzést végeznek; |
| --- | --- |

e)

a helyszínen – a c) pontban említett övezetet is beleértve – évente legalább kettő, megfelelő időben elvégzett hatósági ellenőrzést végeznek;

| f) | a meghatározott növények előállításának teljes ideje alatt sem a meghatározott szervezet tüneteit, sem a vektorait nem figyelték meg a helyszínen, illetve amennyiben gyanús tüneteket észleltek, laboratóriumi vizsgálatokat végeztek, amelyek megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen; |
| --- | --- |

f)

a meghatározott növények előállításának teljes ideje alatt sem a meghatározott szervezet tüneteit, sem a vektorait nem figyelték meg a helyszínen, illetve amennyiben gyanús tüneteket észleltek, laboratóriumi vizsgálatokat végeztek, amelyek megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen;

| g) | a meghatározott növények előállításának teljes ideje alatt nem figyelték meg a meghatározott szervezet tüneteit a c) pontban említett övezetben, illetve amennyiben gyanús tüneteket észleltek, laboratóriumi vizsgálatokat végeztek, amelyek megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen. |
| --- | --- |

g)

a meghatározott növények előállításának teljes ideje alatt nem figyelték meg a meghatározott szervezet tüneteit a c) pontban említett övezetben, illetve amennyiben gyanús tüneteket észleltek, laboratóriumi vizsgálatokat végeztek, amelyek megerősítették, hogy a meghatározott szervezet nincs jelen.

18. cikk

Hatósági ellenőrzések az Unióba való behozatalkor

(1)   Az Unióba harmadik országból behozott meghatározott növények valamennyi szállítmányán hatóság ellenőrzést kell végezni az Unióba való beléptetés helyén vagy a 2004/103/EK bizottsági irányelv (11) 1. cikkének megfelelően létesített rendeltetési helyen, a (2) vagy a (3) bekezdés, valamint a (4) bekezdés szerint.

(2)   Abban az esetben, ha a meghatározott növények olyan harmadik országból származnak, amelyben a meghatározott szervezet nincs jelen, a felelős hivatalos szerv a következő ellenőrzéseket végzi el:

| a) | vizuális vizsgálat; valamint |
| --- | --- |

a)

vizuális vizsgálat; valamint

| b) | a meghatározott szervezet feltételezett jelenléte esetén mintavétel a meghatározott növények tételéből, és annak laboratóriumi vizsgálata annak megerősítése érdekében, hogy a meghatározott szervezet vagy annak tünetei nincsenek jelen. |
| --- | --- |

b)

a meghatározott szervezet feltételezett jelenléte esetén mintavétel a meghatározott növények tételéből, és annak laboratóriumi vizsgálata annak megerősítése érdekében, hogy a meghatározott szervezet vagy annak tünetei nincsenek jelen.

(3)   Abban az esetben, ha a meghatározott növények olyan harmadik országból származnak, amelyben a meghatározott szervezet tudvalevőleg jelen van, a felelős hivatalos szerv a következő ellenőrzéseket végzi el:

| a) | vizuális vizsgálat; valamint |
| --- | --- |

a)

vizuális vizsgálat; valamint

| b) | mintavétel a meghatározott növények tételéből, és annak laboratóriumi vizsgálata annak megerősítése érdekében, hogy a meghatározott szervezet vagy annak tünetei nincsenek jelen. |
| --- | --- |

b)

mintavétel a meghatározott növények tételéből, és annak laboratóriumi vizsgálata annak megerősítése érdekében, hogy a meghatározott szervezet vagy annak tünetei nincsenek jelen.

(4)   A (2) bekezdés b) pontjában és a (3) bekezdés b) pontjában említett mintáknak olyan méretűnek kell lenniük, hogy azok alapján a fertőzött növények 1 %-os vagy annál nagyobb arányú jelenlétét 99 %-os megbízhatósággal ki lehessen mutatni, figyelembe véve az ISPM 31. számú szabványt.

19. cikk

Megfelelés

A tagállamok hatályon kívül helyezik vagy módosítják a meghatározott szervezet behurcolása és elterjedése elleni védelem érdekében elfogadott intézkedéseiket, hogy megfeleljenek e határozat rendelkezéseinek. Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

20. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2014/497/EU végrehajtási határozat hatályát veszti.

21. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 18-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. február 13-i 2014/87/EU végrehajtási határozata a Xylella fastidiosa (Well és Raju) Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről (HL L 45., 2014.2.15., 29. o.).

2

Xylella fastidiosa

(3)  Az EFSA növény-egészségügyi tudományos testülete, 2015. Scientific Opinion on the risks to plant health posed by Xylella fastidiosa in the EU territory, with the identification and evaluation of risk reduction options (Tudományos szakvélemény arról, hogy a Xylella fastidiosa milyen növény-egészségügyi kockázatot jelent az EU területén, valamint a kockázat csökkentésére fennálló lehetőségek meghatározása és értékelése). EFSA Journal 2015;13(1):3989, 262. o.

3

Xylella fastidiosa

Xylella fastidiosa

(4)  A Bizottság 2014. július 23-i 2014/497/EU végrehajtási határozata a Xylella fastidiosa (Well és Raju) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről (HL L 219., 2014.7.25., 56. o.).

4

Xylella fastidiosa

(5)  A Bizottság 2014. december 15-i 2014/917/EU végrehajtási határozata a károsítók jelenlétének, valamint a tagállamok által hozott vagy tervezett intézkedéseknek a bejelentése tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 360., 2014.12.17., 59. o.).

5

(6)  A szállítmányokból való mintavétel módszerei – ISPM 31. számú referenciaszabvány, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága, Róma. Megjelent 2008-ban.

6

(7)  Integrált intézkedések alkalmazása a kártevők elleni kockázatkezelésre vonatkozó, rendszeralapú megközelítésben – ISPM 14. számú referenciaszabvány, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága, Róma. Közzétéve 2014. január 8-án.

7

(8)  Iránymutatás kártevő-felszámolási programokhoz – ISPM 9. számú referenciaszabvány, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága, Róma. Közzétéve 2011. december 15-én.

8

(9)  A Bizottság 1992. november 3-i 92/90/EGK irányelve a növények, növényi termékek, illetve egyéb áruk termelői és importőrei kötelezettségeinek, valamint nyilvántartásba vételük részleteinek megállapításáról (HL L 344., 1992.11.26., 38. o.).

9

(10)  A Bizottság 1992. december 3-i 92/105/EGK irányelve egyes növények, növényi termékek, illetve egyéb áruk Közösségen belüli mozgásához használandó növényútlevelek bizonyos mértékű egységesítésének megállapításáról, valamint az ilyen növényútlevelek kibocsátásával kapcsolatos részletes eljárások, továbbá azok pótlásával kapcsolatos részletes eljárások és feltételek megállapításáról (HL L 4., 1993.1.8., 22. o.).

10

(11)  A Bizottság 2004. október 7-i 2004/103/EK irányelve a 2000/29/EK tanácsi irányelv V. melléklete B. részében felsorolt növények, növényi termékek és egyéb áruk azonosítási és növény-egészségügyi ellenőrzéséről, amelyet a Közösségbe való beléptetés helyétől eltérő vagy ahhoz közeli helyszínen is le lehet folytatni, valamint az ezen vizsgálatokra jellemző körülmények meghatározásáról (HL L 313., 2004.10.12., 16. o.).

11

---

I. MELLÉKLET

A meghatározott szervezet európai és nem európai izolátumaira közismerten fogékony növények jegyzéke („meghatározott növények”)

| | Acacia longifolia (Andrews) Willd. |
| --- | --- |

Acacia longifolia (Andrews) Willd.

| | Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl.

| | Acer |
| --- | --- |

Acer

| | Aesculus |
| --- | --- |

Aesculus

| | Agrostis gigantea Roth |
| --- | --- |

Agrostis gigantea Roth

| | Albizia julibrissin Durazz. |
| --- | --- |

Albizia julibrissin Durazz.

| | Alnus rhombifolia Nutt. |
| --- | --- |

Alnus rhombifolia Nutt.

| | Alternanthera tenella Colla |
| --- | --- |

Alternanthera tenella Colla

| | Amaranthus blitoides S. Watson |
| --- | --- |

Amaranthus blitoides S. Watson

| | Ambrosia acanthicarpa Hook. |
| --- | --- |

Ambrosia acanthicarpa Hook.

| | Ambrosia artemisiifolia L. |
| --- | --- |

Ambrosia artemisiifolia L.

| | Ambrosia trifida L. |
| --- | --- |

Ambrosia trifida L.

| | Ampelopsis arborea (L.) Koehne |
| --- | --- |

Ampelopsis arborea (L.) Koehne

| | Ampelopsis cordata Michx. |
| --- | --- |

Ampelopsis cordata Michx.

| | Artemisia douglasiana Hook. |
| --- | --- |

Artemisia douglasiana Hook.

| | Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson |
| --- | --- |

Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson

| | Avena fatua L. |
| --- | --- |

Avena fatua L.

| | Baccharis halimifolia L. |
| --- | --- |

Baccharis halimifolia L.

| | Baccharis pilularis DC. |
| --- | --- |

Baccharis pilularis DC.

| | Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.) |
| --- | --- |

Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.)

| | Bidens pilosa L. |
| --- | --- |

Bidens pilosa L.

| | Brachiaria decumbens (Stapf) |
| --- | --- |

Brachiaria decumbens (Stapf)

| | Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc. |
| --- | --- |

Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc.

| | Brassica |
| --- | --- |

Brassica

| | Bromus diandrus Roth |
| --- | --- |

Bromus diandrus Roth

| | Callicarpa americana L. |
| --- | --- |

Callicarpa americana L.

| | Capsella bursa-pastoris (L.) Medik. |
| --- | --- |

Capsella bursa-pastoris (L.) Medik.

| | Carex |
| --- | --- |

Carex

| | Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch |
| --- | --- |

Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch

| | Cassia tora (L.) Roxb. |
| --- | --- |

Cassia tora (L.) Roxb.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Celastrus orbiculata Thunb. |
| --- | --- |

Celastrus orbiculata Thunb.

| | Celtis occidentalis L. |
| --- | --- |

Celtis occidentalis L.

| | Cenchrus echinatus L. |
| --- | --- |

Cenchrus echinatus L.

| | Cercis canadensis L. |
| --- | --- |

Cercis canadensis L.

| | Cercis occidentalis Torr. |
| --- | --- |

Cercis occidentalis Torr.

| | Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene |
| --- | --- |

Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene

| | Chenopodium quinoa Willd. |
| --- | --- |

Chenopodium quinoa Willd.

| | Chionanthus |
| --- | --- |

Chionanthus

| | Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura |
| --- | --- |

Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura

| | Citrus |
| --- | --- |

Citrus

| | Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash |
| --- | --- |

Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash

| | Coffea |
| --- | --- |

Coffea

| | Commelina benghalensis L. |
| --- | --- |

Commelina benghalensis L.

| | Conium maculatum L. |
| --- | --- |

Conium maculatum L.

| | Convolvulus arvensis L. |
| --- | --- |

Convolvulus arvensis L.

| | Conyza canadensis (L.) Cronquist |
| --- | --- |

Conyza canadensis (L.) Cronquist

| | Cornus florida L. |
| --- | --- |

Cornus florida L.

| | Coronopus didymus (L.) Sm. |
| --- | --- |

Coronopus didymus (L.) Sm.

| | Cynodon dactylon (L.) Pers. |
| --- | --- |

Cynodon dactylon (L.) Pers.

| | Cyperus eragrostis Lam. |
| --- | --- |

Cyperus eragrostis Lam.

| | Cyperus esculentus L. |
| --- | --- |

Cyperus esculentus L.

| | Cytisus scoparius (L.) Link |
| --- | --- |

Cytisus scoparius (L.) Link

| | Datura wrightii Regel |
| --- | --- |

Datura wrightii Regel

| | Digitaria horizontalis Willd. |
| --- | --- |

Digitaria horizontalis Willd.

| | Digitaria insularis (L.) Ekman |
| --- | --- |

Digitaria insularis (L.) Ekman

| | Digitaria sanguinalis (L.) Scop. |
| --- | --- |

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

| | Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants |
| --- | --- |

Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants

| | Duranta erecta L. |
| --- | --- |

Duranta erecta L.

| | Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv. |
| --- | --- |

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

| | Encelia farinosa A. Gray ex Torr. |
| --- | --- |

Encelia farinosa A. Gray ex Torr.

| | Eriochloa contracta Hitchc. |
| --- | --- |

Eriochloa contracta Hitchc.

| | Erodium |
| --- | --- |

Erodium

| | Escallonia montevidensis Link & Otto |
| --- | --- |

Escallonia montevidensis Link & Otto

| | Eucalyptus camaldulensis Dehnh. |
| --- | --- |

Eucalyptus camaldulensis Dehnh.

| | Eucalyptus globulus Labill. |
| --- | --- |

Eucalyptus globulus Labill.

| | Eugenia myrtifolia Sims |
| --- | --- |

Eugenia myrtifolia Sims

| | Euphorbia hirta L. |
| --- | --- |

Euphorbia hirta L.

| | Fagus crenata Blume |
| --- | --- |

Fagus crenata Blume

| | Ficus carica L. |
| --- | --- |

Ficus carica L.

| | Fragaria vesca L. |
| --- | --- |

Fragaria vesca L.

| | Fraxinus americana L. |
| --- | --- |

Fraxinus americana L.

| | Fraxinus dipetala Hook. & Arn. |
| --- | --- |

Fraxinus dipetala Hook. & Arn.

| | Fraxinus latifolia Benth. |
| --- | --- |

Fraxinus latifolia Benth.

| | Fraxinus pennsylvanica Marshall |
| --- | --- |

Fraxinus pennsylvanica Marshall

| | Fuchsia magellanica Lam. |
| --- | --- |

Fuchsia magellanica Lam.

| | Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson |
| --- | --- |

Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson

| | Geranium dissectum L. |
| --- | --- |

Geranium dissectum L.

| | Ginkgo biloba L. |
| --- | --- |

Ginkgo biloba L.

| | Gleditsia triacanthos L. |
| --- | --- |

Gleditsia triacanthos L.

| | Hedera helix L. |
| --- | --- |

Hedera helix L.

| | Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

Helianthus annuus L.

| | Hemerocallis |
| --- | --- |

Hemerocallis

| | Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem. |
| --- | --- |

Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem.

| | Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker |
| --- | --- |

Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker

| | Hibiscus syriacus L. |
| --- | --- |

Hibiscus syriacus L.

| | Hordeum murinum L. |
| --- | --- |

Hordeum murinum L.

| | Hydrangea paniculata Siebold |
| --- | --- |

Hydrangea paniculata Siebold

| | Ilex vomitoria Sol. ex Aiton |
| --- | --- |

Ilex vomitoria Sol. ex Aiton

| | Ipomoea purpurea (L.) Roth |
| --- | --- |

Ipomoea purpurea (L.) Roth

| | Iva annua L. |
| --- | --- |

Iva annua L.

| | Jacaranda mimosifolia D. Don |
| --- | --- |

Jacaranda mimosifolia D. Don

| | Juglans |
| --- | --- |

Juglans

| | Juniperus ashei J. Buchholz |
| --- | --- |

Juniperus ashei J. Buchholz

| | Koelreuteria bipinnata Franch. |
| --- | --- |

Koelreuteria bipinnata Franch.

| | Lactuca serriola L. |
| --- | --- |

Lactuca serriola L.

| | Lagerstroemia indica L. |
| --- | --- |

Lagerstroemia indica L.

| | Lavandula dentata L. |
| --- | --- |

Lavandula dentata L.

| | Ligustrum lucidum L. |
| --- | --- |

Ligustrum lucidum L.

| | Lippia nodiflora (L.) Greene |
| --- | --- |

Lippia nodiflora (L.) Greene

| | Liquidambar styraciflua L. |
| --- | --- |

Liquidambar styraciflua L.

| | Liriodendron tulipifera L. |
| --- | --- |

Liriodendron tulipifera L.

| | Lolium perenne L. |
| --- | --- |

Lolium perenne L.

| | Lonicera japonica (L.) Thunb. |
| --- | --- |

Lonicera japonica (L.) Thunb.

| | Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet |
| --- | --- |

Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet

| | Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner |
| --- | --- |

Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner

| | Lupinus villosus Willd. |
| --- | --- |

Lupinus villosus Willd.

| | Magnolia grandiflora L. |
| --- | --- |

Magnolia grandiflora L.

| | Malva |
| --- | --- |

Malva

| | Marrubium vulgare L. |
| --- | --- |

Marrubium vulgare L.

| | Medicago polymorpha L. |
| --- | --- |

Medicago polymorpha L.

| | Medicago sativa L. |
| --- | --- |

Medicago sativa L.

| | Melilotus |
| --- | --- |

Melilotus

| | Melissa officinalis L. |
| --- | --- |

Melissa officinalis L.

| | Metrosideros |
| --- | --- |

Metrosideros

| | Modiola caroliniana (L.) G. Don |
| --- | --- |

Modiola caroliniana (L.) G. Don

| | Montia linearis (Hook.) Greene |
| --- | --- |

Montia linearis (Hook.) Greene

| | Morus |
| --- | --- |

Morus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nandina domestica Murray |
| --- | --- |

Nandina domestica Murray

| | Neptunia lutea (Leavenw.) Benth. |
| --- | --- |

Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Nicotiana glauca Graham |
| --- | --- |

Nicotiana glauca Graham

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Origanum majorana L. |
| --- | --- |

Origanum majorana L.

| | Paspalum dilatatum Poir. |
| --- | --- |

Paspalum dilatatum Poir.

| | Persea americana Mill. |
| --- | --- |

Persea americana Mill.

| | Phoenix reclinata Jacq. |
| --- | --- |

Phoenix reclinata Jacq.

| | Phoenix roebelenii O'Brien |
| --- | --- |

Phoenix roebelenii O'Brien

| | Pinus taeda L. |
| --- | --- |

Pinus taeda L.

| | Pistacia vera L. |
| --- | --- |

Pistacia vera L.

| | Plantago lanceolata L. |
| --- | --- |

Plantago lanceolata L.

| | Platanus |
| --- | --- |

Platanus

| | Pluchea odorata (L.) Cass. |
| --- | --- |

Pluchea odorata (L.) Cass.

| | Poa annua L. |
| --- | --- |

Poa annua L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Polygonum arenastrum Boreau |
| --- | --- |

Polygonum arenastrum Boreau

| | Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre |
| --- | --- |

Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre

| | Polygonum persicaria Gray |
| --- | --- |

Polygonum persicaria Gray

| | Populus fremontii S. Watson |
| --- | --- |

Populus fremontii S. Watson

| | Portulaca |
| --- | --- |

Portulaca

| | Prunus |
| --- | --- |

Prunus

| | Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai |
| --- | --- |

Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai

| | Quercus |
| --- | --- |

Quercus

| | Ranunculus repens L. |
| --- | --- |

Ranunculus repens L.

| | Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl. |
| --- | --- |

Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rhus diversiloba Torr. & A. Gray |
| --- | --- |

Rhus diversiloba Torr. & A. Gray

| | Rosa californica Cham. & Schldl. |
| --- | --- |

Rosa californica Cham. & Schldl.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Rubus |
| --- | --- |

Rubus

| | Rumex crispus L. |
| --- | --- |

Rumex crispus L.

| | Salix |
| --- | --- |

Salix

| | Salsola tragus L. |
| --- | --- |

Salsola tragus L.

| | Salvia mellifera Greene |
| --- | --- |

Salvia mellifera Greene

| | Sambucus |
| --- | --- |

Sambucus

| | Sapindus saponaria L. |
| --- | --- |

Sapindus saponaria L.

| | Schinus molle L. |
| --- | --- |

Schinus molle L.

| | Senecio vulgaris L. |
| --- | --- |

Senecio vulgaris L.

| | Setaria magna Griseb. |
| --- | --- |

Setaria magna Griseb.

| | Silybum marianum (L.) Gaertn. |
| --- | --- |

Silybum marianum (L.) Gaertn.

| | Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid. |
| --- | --- |

Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid.

| | Sisymbrium irio L. |
| --- | --- |

Sisymbrium irio L.

| | Solanum americanum Mill. |
| --- | --- |

Solanum americanum Mill.

| | Solanum elaeagnifolium Cav. |
| --- | --- |

Solanum elaeagnifolium Cav.

| | Solidago virgaurea L. |
| --- | --- |

Solidago virgaurea L.

| | Sonchus |
| --- | --- |

Sonchus

| | Sorghum |
| --- | --- |

Sorghum

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Spermacoce latifolia Aubl. |
| --- | --- |

Spermacoce latifolia Aubl.

| | Stellaria media (L.) Vill. |
| --- | --- |

Stellaria media (L.) Vill.

| | Tillandsia usneoides (L.) L. |
| --- | --- |

Tillandsia usneoides (L.) L.

| | Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene |
| --- | --- |

Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene

| | Trifolium repens L. |
| --- | --- |

Trifolium repens L.

| | Ulmus americana L. |
| --- | --- |

Ulmus americana L.

| | Ulmus crassifolia Nutt. |
| --- | --- |

Ulmus crassifolia Nutt.

| | Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt. |
| --- | --- |

Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt.

| | Urtica dioica L. |
| --- | --- |

Urtica dioica L.

| | Urtica urens L. |
| --- | --- |

Urtica urens L.

| | Vaccinium |
| --- | --- |

Vaccinium

| | Verbena litoralis Kunth |
| --- | --- |

Verbena litoralis Kunth

| | Veronica |
| --- | --- |

Veronica

| | Vicia faba L. |
| --- | --- |

Vicia faba L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Vitis |
| --- | --- |

Vitis

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

| | Xanthium spinosum L. |
| --- | --- |

Xanthium spinosum L.

| | Xanthium strumarium L. |
| --- | --- |

Xanthium strumarium L.

---

II. MELLÉKLET

A meghatározott szervezet európai izolátumaira közismerten fogékony növények jegyzéke („gazdanövények”)

| | Acacia saligna (Labill.) Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) Wendl.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Prunus avium (L.) L. |
| --- | --- |

Prunus avium (L.) L.

| | Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb |
| --- | --- |

Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

---

Helyesbítések

| 21.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 125/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 125/54

---

Helyesbítés az Egyesült Amerikai Államok illetékes hatóságainak a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megfelelőségéről szóló, 2013. június 11-i 2013/280/EU bizottsági végrehajtási határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 161., 2013. június 13.
  )

A 4. oldalon a címben:

a következő szövegrész:

„...Egyesült Amerikai Államok...”,

helyesen:

„...Amerikai Egyesült Államok...”.

---