# Jurnalul Oficial L 125/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 125 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5821 mai 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 125

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5821 mai 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (UE) 2015/785 a Consiliului din 20 aprilie 2015 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere | 1 |
| | | Acord între Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere | 3 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/786 al Comisiei din 19 mai 2015 de definire a criteriilor de acceptabilitate pentru procedeele de detoxifiere aplicate produselor destinate hranei pentru animale, astfel cum se prevede în Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (
  1
  ) | 10 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/787 al Comisiei din 19 mai 2015 de aplicare a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză și asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză conținut în anumite preparate și/sau amestecuri | 15 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/788 al Comisiei din 20 mai 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 34 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/789 a Comisiei din 18 mai 2015 privind măsuri de prevenire a introducerii în Uniune și a răspândirii în interiorul acesteia a Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [notificată cu numărul C(2015) 3415] | 36 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (UE) 2015/785 a Consiliului din 20 aprilie 2015 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere

1

Acord între Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere

3

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2015/786 al Comisiei din 19 mai 2015 de definire a criteriilor de acceptabilitate pentru procedeele de detoxifiere aplicate produselor destinate hranei pentru animale, astfel cum se prevede în Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (
  1
  )

1

10

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/787 al Comisiei din 19 mai 2015 de aplicare a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză și asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză conținut în anumite preparate și/sau amestecuri

15

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/788 al Comisiei din 20 mai 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

34

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/789 a Comisiei din 18 mai 2015 privind măsuri de prevenire a introducerii în Uniune și a răspândirii în interiorul acesteia a Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [notificată cu numărul C(2015) 3415]

Xylella fastidiosa

[notificată cu numărul C(2015) 3415]

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 21.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/1

---

DECIZIA (UE) 2015/785 A CONSILIULUI

din 20 aprilie 2015

privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (a), coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 509/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1) a transferat mențiunea referitoare la Emiratele Arabe Unite din anexa I în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 509/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1) a transferat mențiunea referitoare la Emiratele Arabe Unite din anexa I în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (2).

| (2) | Respectiva mențiune referitoare la Emiratele Arabe Unite este însoțită de o notă de subsol care precizează că exceptarea de la obligativitatea vizelor se aplică de la data intrării în vigoare a unui acord privind exceptarea de la obligativitatea vizelor, care urmează să fie încheiat cu Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(2)

Respectiva mențiune referitoare la Emiratele Arabe Unite este însoțită de o notă de subsol care precizează că exceptarea de la obligativitatea vizelor se aplică de la data intrării în vigoare a unui acord privind exceptarea de la obligativitatea vizelor, care urmează să fie încheiat cu Uniunea Europeană.

| (3) | La 9 octombrie 2014, Consiliul a adoptat o decizie prin care a autorizat Comisia să înceapă negocieri cu Emiratele Arabe Unite în vederea încheierii unui acord între Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (denumit în continuare „acordul”). |
| --- | --- |

(3)

La 9 octombrie 2014, Consiliul a adoptat o decizie prin care a autorizat Comisia să înceapă negocieri cu Emiratele Arabe Unite în vederea încheierii unui acord între Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (denumit în continuare „acordul”).

| (4) | Negocierile privind acordul au început la 5 noiembrie 2014 și au fost finalizate cu succes prin parafarea acestuia la 20 noiembrie 2014, prin intermediul unui schimb de scrisori. |
| --- | --- |

(4)

Negocierile privind acordul au început la 5 noiembrie 2014 și au fost finalizate cu succes prin parafarea acestuia la 20 noiembrie 2014, prin intermediul unui schimb de scrisori.

| (5) | Acordul ar trebui să fie semnat, iar declarațiile atașate la acord ar trebui să fie aprobate, în numele Uniunii. Acordul ar trebui să se aplice cu titlu provizoriu de la data semnării sale, până la finalizarea procedurilor necesare pentru încheierea sa oficială. |
| --- | --- |

(5)

Acordul ar trebui să fie semnat, iar declarațiile atașate la acord ar trebui să fie aprobate, în numele Uniunii. Acordul ar trebui să se aplice cu titlu provizoriu de la data semnării sale, până la finalizarea procedurilor necesare pentru încheierea sa oficială.

| (6) | Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (3); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (3); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică.

| (7) | Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (4); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică, |
| --- | --- |

(7)

Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (4); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie, se autorizează semnarea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (denumit în continuare „acordul”), sub rezerva încheierii acestuia.

Textul acordului este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Declarațiile atașate la prezenta decizie se aprobă în numele Uniunii.

Articolul 3

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Uniunii.

Articolul 4

Acordul se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării acestuia (5), până la finalizarea procedurilor necesare pentru încheierea sa.

Articolul 5

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 20 aprilie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

J. DŪKLAVS

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 509/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO L 149, 20.5.2014, p. 67).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO L 81, 21.3.2001, p. 1).

2

(3)  Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).

3

(4)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

4

(5)  Data semnării acordului se va publica în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

5

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

| 21.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/3

---

ACORD

între Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere

UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Uniunea” sau „UE”, și

EMIRATELE ARABE UNITE, denumite în continuare „EAU”,

denumite în continuare împreună „părțile contractante”,

ÎN VEDEREA dezvoltării în continuare a relațiilor de prietenie între părțile contractante și din dorința de a facilita călătoriile fără viză pentru cetățenii lor, în cazul intrării și șederii de scurtă durată;

AVÂND ÎN VEDERE Regulamentul (UE) nr. 509/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (1), printre altele prin transferarea a 19 țări terțe, inclusiv a EAU, în lista de țări terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de obligația de a deține viză de scurtă ședere în statele membre;

ȚINÂND SEAMA de faptul că articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 509/2014 prevede că, pentru aceste 19 țări, exceptarea de la obligativitatea vizelor se aplică de la data intrării în vigoare a unui acord privind exceptarea de la obligativitatea vizelor, care urmează să fie încheiat cu Uniunea;

DORIND să salvgardeze principiul egalității de tratament pentru toți cetățenii UE;

LUÂND ÎN CONSIDERARE faptul că persoanele care călătoresc în vederea desfășurării unei activități remunerate în timpul șederii lor de scurtă durată nu fac obiectul prezentului acord și, prin urmare, pentru această categorie, dispozițiile relevante din dreptul Uniunii și din legislația națională a statelor membre, precum și legislația națională din EAU cu privire la obligația de a deține viză sau la exonerarea de această obligație, precum și cu privire la accesul pe piața forței de muncă continuă să se aplice;

ȚINÂND SEAMA de Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție și de Protocolul privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexate la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și confirmând că dispozițiile prezentului acord nu se aplică Regatului Unit și Irlandei,

AU CONVENIT CU PRIVIRE LA URMĂTOARELE DISPOZIȚII:

Articolul 1

Obiectivul

Prezentul acord stabilește posibilitatea de a călători fără viză pentru cetățenii Uniunii și pentru cetățenii din EAU în cazul călătoriilor pe teritoriul celeilalte părți contractante, pentru o perioadă maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului acord:

| (a) | „stat membru” înseamnă orice stat membru al Uniunii, cu excepția Regatului Unit și a Irlandei; |
| --- | --- |

(a)

„stat membru” înseamnă orice stat membru al Uniunii, cu excepția Regatului Unit și a Irlandei;

| (b) | „cetățean al Uniunii” înseamnă un resortisant al unui stat membru, astfel cum este definit la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

„cetățean al Uniunii” înseamnă un resortisant al unui stat membru, astfel cum este definit la litera (a);

| (c) | „cetățean al EAU” înseamnă un resortisant al EAU; |
| --- | --- |

(c)

„cetățean al EAU” înseamnă un resortisant al EAU;

| (d) | „spațiul Schengen” înseamnă spațiul lipsit de frontiere interne care cuprinde teritoriile statelor membre, astfel cum sunt definite la litera (a), care aplică în întregime acquis-ul Schengen. |
| --- | --- |

(d)

„spațiul Schengen” înseamnă spațiul lipsit de frontiere interne care cuprinde teritoriile statelor membre, astfel cum sunt definite la litera (a), care aplică în întregime acquis-ul Schengen.

Articolul 3

Domeniul de aplicare

(1)   Cetățenii Uniunii care dețin un pașaport valabil simplu, diplomatic, de serviciu, oficial sau special emis de un stat membru pot intra și rămâne fără viză pe teritoriul EAU pentru perioada de ședere definită la articolul 4 alineatul (1) din prezentul acord.

Cetățenii EAU care dețin un pașaport valabil simplu, diplomatic, de serviciu, oficial sau special emis de EAU pot intra și rămâne fără viză pe teritoriul unui stat membru pentru perioada de ședere definită la articolul 4 alineatul (2) din prezentul acord.

(2)   Alineatul (1) nu se aplică persoanelor care călătoresc în vederea desfășurării unei activități remunerate.

Pentru această categorie de persoane, fiecare stat membru poate decide individual să impună obligația de a deține viză cetățenilor EAU sau să retragă această obligație, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (2).

Pentru această categorie de persoane, EAU poate decide impunerea obligației de a deține viză sau exonerarea de această obligație, pentru cetățenii fiecărui stat membru în mod individual, în conformitate cu legislația sa națională.

(3)   Exonerarea de obligația de a deține viză prevăzută în prezentul acord se aplică fără a se aduce atingere legislației părților contractante privind condițiile de intrare și de scurtă ședere. Statele membre și EAU își rezervă dreptul de a refuza intrarea și scurta ședere pe teritoriul lor dacă una sau mai multe dintre aceste condiții nu sunt respectate.

(4)   Exonerarea de obligația de a deține viză se aplică indiferent de modul de transport utilizat pentru a trece frontiera părților contractante.

(5)   Aspectele care nu sunt reglementate prin prezentul acord sunt reglementate de dreptul Uniunii, legislația națională a statelor membre sau legislația națională a EAU.

Articolul 4

Durata șederii

(1)   Cetățenii Uniunii pot rămâne pe teritoriul EAU pentru o perioadă maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile.

(2)   Cetățenii EAU pot rămâne pe teritoriul statelor membre care aplică integral acquis-ul Schengen pentru o perioadă maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile. Perioada respectivă se calculează independent de orice ședere într-un stat membru care nu aplică încă integral acquis-ul Schengen.

Cetățenii EAU pot rămâne pentru o perioadă maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile pe teritoriul fiecărui stat membru care nu aplică încă integral acquis-ul Schengen, independent de perioada de ședere calculată pentru teritoriul statelor membre care aplică integral acquis-ul Schengen.

(3)   Prezentul acord nu aduce atingere posibilității ca EAU și statele membre să prelungească perioada de ședere peste cele 90 de zile, în conformitate cu legislația lor națională și cu dreptul Uniunii.

Articolul 5

Aplicarea teritorială

(1)   În ceea ce privește Republica Franceză, prezentul acord se aplică numai pe teritoriul european al Republicii Franceze.

(2)   În ceea privește Regatul Țărilor de Jos, prezentul acord se aplică numai pe teritoriul european al Regatului Țărilor de Jos.

Articolul 6

Comitetul mixt de gestionare a acordului

(1)   Părțile contractante instituie un Comitet mixt de experți (denumit în continuare „Comitetul”), alcătuit din reprezentanți ai Uniunii și reprezentanți ai EAU. Uniunea este reprezentată de Comisia Europeană.

(2)   Comitetului îi revin următoarele atribuții:

| (a) | monitorizarea și punerea în aplicare a prezentului acord; |
| --- | --- |

(a)

monitorizarea și punerea în aplicare a prezentului acord;

| (b) | propunerea de modificări sau completări la prezentul acord; |
| --- | --- |

(b)

propunerea de modificări sau completări la prezentul acord;

| (c) | soluționarea diferendelor legate de interpretarea sau aplicarea prezentului acord; |
| --- | --- |

(c)

soluționarea diferendelor legate de interpretarea sau aplicarea prezentului acord;

| (d) | orice altă atribuție în privința căreia convin părțile contractante. |
| --- | --- |

(d)

orice altă atribuție în privința căreia convin părțile contractante.

(3)   Comitetul se reunește, ori de câte ori este necesar, la cererea uneia dintre părțile contractante.

(4)   Comitetul își stabilește regulamentul de procedură.

Articolul 7

Relația dintre prezentul acord și acordurile bilaterale existente între statele membre și EAU privind exonerarea de obligația de a deține viză

Prezentul acord prevalează asupra oricăror acorduri sau înțelegeri bilaterale încheiate între fiecare stat membru și EAU, în măsura în care acestea vizează aspecte care intră în domeniul de aplicare al prezentului acord.

Articolul 8

Dispoziții finale

(1)   Prezentul acord se ratifică sau se aprobă de către părțile contractante în conformitate cu procedurile interne ale acestora și intră în vigoare în prima zi a celei de a doua luni care urmează datei ultimei notificări prin care părțile contractante își notifică reciproc faptul că procedurile respective au fost finalizate.

Prezentul acord se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării sale.

(2)   Prezentul acord se încheie pe o durată nedeterminată, cu excepția cazului în care este denunțat în conformitate cu alineatul (5).

(3)   Prezentul acord poate fi modificat prin acordul scris al părților contractante. Modificările intră în vigoare după ce părțile contractante și-au notificat reciproc finalizarea procedurilor interne necesare în acest sens.

(4)   Oricare parte contractantă poate suspenda integral sau parțial prezentul acord, în special din motive de ordine publică, de protecție a securității naționale sau de protecție a sănătății publice, ca urmare a imigrației ilegale sau a reintroducerii obligației de a deține viză de către una dintre părțile contractante. Decizia de suspendare este notificată celeilalte părți contractante cu cel puțin două luni înainte de preconizata sa intrare în vigoare. Partea contractantă care a suspendat aplicarea prezentului acord informează de îndată cealaltă parte contractantă, în momentul în care motivele suspendării nu mai există, și revocă suspendarea.

(5)   Fiecare parte contractantă poate denunța prezentul acord, prin notificarea scrisă a celeilalte părți. Prezentul acord își încetează valabilitatea după 90 de zile de la data unei astfel de notificări.

(6)   EAU poate suspenda sau denunța prezentul acord numai cu privire la toate statele membre.

(7)   Uniunea poate suspenda sau denunța prezentul acord numai cu privire la toate statele sale membre.

Întocmit în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, maghiară, italiană, letonă, lituaniană, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și arabă, fiecare text fiind în egală măsură autentic.

Съставено в Брюксел на шести май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el seis de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne šestého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den sjette maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am sechsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kuuendal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the sixth day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le six mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu šestog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì sei maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada sestajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės šeštą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának hatodik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sitt jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zesde mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia szóstego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em seis de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la șase mai două mii cincisprezece.

V Bruseli šiesteho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne šestega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kuudentena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den sjätte maj tjugohundrafemton.

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Обединените арабски емирства

Por los Emiratos Árabes Unidos

Za Spojené arabeské emiráty

For De Forenede Arabiske Emirater

Für die Vereinigten Arabischen Emirate

Araabia Ühendemiraatide nimel

Για τα Ενωμένα Αραβικά Εμιράτα

For the United Arab Emirates

Pour les Émirats arabes unis

Za Ujedinjene Arapske Emirate

Per gli Emirati Arabi Uniti

Apvienoto Arābu Emirātu vārdā

Jungtinių Arabų Emyratų vardu

Az Egyesült Arab Emirségek részéről

Għall-Emirati Gharab Maghquda

Voor de Verenigde Arabische Emiraten

W imieniu Zjednoczonych Emiratów Arabskieh

Pelos Emirados Árabes Unidos

Pentru Emiratele Arabe Unite

Za Spojené arabské emiráty

Za Združene arabske emirate

Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien puolesta

För Förenade Arabemiraten

Image

Image

---

(1)  JO L 149, 20.5.2014, p. 67.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO L 81, 21.3.2001, p. 1).

2

---

DECLARAȚIE COMUNĂ CU PRIVIRE LA ISLANDA, NORVEGIA, ELVEȚIA ȘI LIECHTENSTEIN

Părțile contractante iau cunoștință de relațiile strânse existente între Uniunea Europeană și Norvegia, Islanda, Elveția și Liechtenstein, în special în temeiul acordurilor din 18 mai 1999 și 26 octombrie 2004 privind asocierea acestor țări la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen.

În astfel de circumstanțe, este de dorit ca autoritățile Norvegiei, Islandei, Elveției și statului Liechtenstein, pe de o parte, și cele ale Emiratele Arabe Unite, pe de altă parte, să încheie, fără întârziere, acorduri bilaterale privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere în condiții similare cu cele prevăzute în prezentul acord.

---

DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND INTERPRETAREA CATEGORIEI DE PERSOANE CARE CĂLĂTORESC ÎN VEDEREA DESFĂȘURĂRII UNEI ACTIVITĂȚI REMUNERATE, ASTFEL CUM SE PREVEDE LA ARTICOLUL 3 ALINEATUL (2) DIN PREZENTUL ACORD

Din dorința de a asigura o interpretare comună, părțile contractante convin ca, în sensul prezentului acord, categoria de persoane care desfășoară activități remunerate să includă persoanele care intră, cu scopul de a desfășura activități profesionale sau remunerate, pe teritoriul celeilalte părți contractante ca angajat sau prestator de servicii.

Această categorie nu ar trebui să includă:

| — | oamenii de afaceri, cu alte cuvinte persoanele care călătoresc în scopuri de afaceri (fără să fie angajați în țara celeilalte părți contractante); |
| --- | --- |

—

oamenii de afaceri, cu alte cuvinte persoanele care călătoresc în scopuri de afaceri (fără să fie angajați în țara celeilalte părți contractante);

| — | sportivii sau artiștii care desfășoară activități pe bază ad-hoc; |
| --- | --- |

—

sportivii sau artiștii care desfășoară activități pe bază ad-hoc;

| — | jurnaliștii trimiși de media din țara lor de reședință; și |
| --- | --- |

—

jurnaliștii trimiși de media din țara lor de reședință; și

| — | stagiarii detașați în cadrul aceleiași întreprinderi. |
| --- | --- |

—

stagiarii detașați în cadrul aceleiași întreprinderi.

Punerea în aplicare a prezentei declarații este monitorizată de Comitetul mixt, în limita responsabilităților care îi revin în temeiul articolului 6 din prezentul acord, care poate propune modificări atunci când, pe baza experienței părților contractante, le consideră necesare.

---

DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND INTERPRETAREA PERIOADEI DE 90 DE ZILE ÎN CURSUL ORICĂREI PERIOADE DE 180 DE ZILE, ASTFEL CUM ESTE PREVĂZUTĂ LA ARTICOLUL 4 DIN PREZENTUL ACORD

Părțile contractante înțeleg că perioada maximă de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile, astfel cum este prevăzut la articolul 4 din prezentul acord, înseamnă fie o vizită continuă, fie mai multe vizite consecutive a căror durată totală nu depășește 90 de zile în total în cursul oricărei perioade de 180 de zile.

Termenul „oricare” presupune aplicarea unei perioade de referință mobile de 180 de zile; aceasta înseamnă că trebuie calculată fiecare zi de ședere din ultima perioadă de 180 de zile, pentru a verifica dacă cerința privind durata de ședere de 90 de zile în cursul oricărei perioade de 180 de zile continuă să fie îndeplinită. Printre altele, aceasta înseamnă că o absență pe o perioadă neîntreruptă de 90 zile permite o nouă ședere de până la 90 de zile.

---

DECLARAȚIE COMUNĂ PRIVIND INFORMAREA CETĂȚENILOR ASUPRA ACORDULUI PRIVIND EXONERAREA DE OBLIGAȚIA DE A DEȚINE VIZĂ

Recunoscând importanța transparenței pentru cetățenii Uniunii Europene și cei ai Emiratelor Arabe Unite, părțile contractante convin să asigure difuzarea completă a informațiilor cu privire la conținutul și consecințele acordului privind exonerarea de obligația de a deține viză, de exemplu informațiile privind condițiile de intrare.

---

REGULAMENTE

| 21.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/10

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/786 AL COMISIEI

din 19 mai 2015

de definire a criteriilor de acceptabilitate pentru procedeele de detoxifiere aplicate produselor destinate hranei pentru animale, astfel cum se prevede în Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 183/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 ianuarie 2005 de stabilire a cerințelor privind igiena hranei pentru animale (1), în special articolul 10 alineatul (3),

având în vedere Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (2), în special articolul 8 alineatul (2) a doua liniuță,

întrucât:

| (1) | Directiva 2002/32/CE prevede faptul că utilizarea produselor destinate hranei pentru animale al căror nivel de substanțe nedorite depășește nivelurile maxime stabilite în anexa I la directiva respectivă este interzisă. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2002/32/CE prevede faptul că utilizarea produselor destinate hranei pentru animale al căror nivel de substanțe nedorite depășește nivelurile maxime stabilite în anexa I la directiva respectivă este interzisă.

| (2) | Directiva 2002/32/CE prevede, de asemenea, că statele membre trebuie să se asigure că se iau măsuri care să garanteze aplicarea corectă a tuturor procedeelor de detoxifiere acceptabile aplicate produselor destinate hranei pentru animale și conformitatea produselor detoxificate respective cu dispozițiile din anexa I la directiva respectivă. Pentru a asigura o evaluare uniformă în întreaga Uniune Europeană a acceptabilității procedeelor de detoxifiere, este adecvat să se stabilească, la nivelul Uniunii, criterii de acceptabilitate pentru procedeele de detoxifiere, care se adaugă criteriilor prevăzute pentru produsele destinate hranei pentru animale care au fost supuse acestor procedee. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2002/32/CE prevede, de asemenea, că statele membre trebuie să se asigure că se iau măsuri care să garanteze aplicarea corectă a tuturor procedeelor de detoxifiere acceptabile aplicate produselor destinate hranei pentru animale și conformitatea produselor detoxificate respective cu dispozițiile din anexa I la directiva respectivă. Pentru a asigura o evaluare uniformă în întreaga Uniune Europeană a acceptabilității procedeelor de detoxifiere, este adecvat să se stabilească, la nivelul Uniunii, criterii de acceptabilitate pentru procedeele de detoxifiere, care se adaugă criteriilor prevăzute pentru produsele destinate hranei pentru animale care au fost supuse acestor procedee.

| (3) | Criteriile de acceptabilitate pentru procedeele de detoxifiere ar trebui să asigure faptul că furajele detoxificate nu periclitează sănătatea animală, sănătatea publică și mediul și că procedeul de detoxifiere nu afectează în mod negativ caracteristicile furajelor în cauză. Conformitatea unui procedeu de detoxifiere cu criteriile respective trebuie să fie evaluată din punct de vedere științific de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA), la solicitarea Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

Criteriile de acceptabilitate pentru procedeele de detoxifiere ar trebui să asigure faptul că furajele detoxificate nu periclitează sănătatea animală, sănătatea publică și mediul și că procedeul de detoxifiere nu afectează în mod negativ caracteristicile furajelor în cauză. Conformitatea unui procedeu de detoxifiere cu criteriile respective trebuie să fie evaluată din punct de vedere științific de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA), la solicitarea Comisiei.

| (4) | Detoxifierea materiilor prime contaminate, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (2) litera (p) din Regulamentul (CE) nr. 767/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), se poate realiza printr-un procedeu de detoxifiere fizic, chimic sau (micro)biologic. |
| --- | --- |

(4)

Detoxifierea materiilor prime contaminate, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (2) litera (p) din Regulamentul (CE) nr. 767/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), se poate realiza printr-un procedeu de detoxifiere fizic, chimic sau (micro)biologic.

| (5) | Este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al prezentului regulament procedeele de detoxifiere simple prin care contaminarea cu o substanță nedorită este redusă sau eliminată numai prin procedeele obișnuite de rafinare, curățare, triere sau eliminare mecanică a contaminanților sau a anumitor părți ale furajelor contaminate, dat fiind că aceste procedee fac parte din procesul de producție obișnuit. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al prezentului regulament procedeele de detoxifiere simple prin care contaminarea cu o substanță nedorită este redusă sau eliminată numai prin procedeele obișnuite de rafinare, curățare, triere sau eliminare mecanică a contaminanților sau a anumitor părți ale furajelor contaminate, dat fiind că aceste procedee fac parte din procesul de producție obișnuit.

| (6) | În categoria aditivilor tehnologici din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4) a fost adăugată o grupă funcțională de aditivi care împiedică sau reduc absorbția micotoxinelor, favorizează excreția acestora sau modifică modul lor de acțiune și, prin urmare, diminuează posibilele efecte adverse ale micotoxinelor asupra sănătății animale și publice. Dat fiind că acești aditivi nu modifică nivelul substanței nedorite din furaje, utilizarea lor nu are drept efect detoxifierea furajelor și, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În plus, întrucât aceste produse nu sunt destinate a fi utilizate pentru furajele neconforme, ele nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(6)

În categoria aditivilor tehnologici din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4) a fost adăugată o grupă funcțională de aditivi care împiedică sau reduc absorbția micotoxinelor, favorizează excreția acestora sau modifică modul lor de acțiune și, prin urmare, diminuează posibilele efecte adverse ale micotoxinelor asupra sănătății animale și publice. Dat fiind că acești aditivi nu modifică nivelul substanței nedorite din furaje, utilizarea lor nu are drept efect detoxifierea furajelor și, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În plus, întrucât aceste produse nu sunt destinate a fi utilizate pentru furajele neconforme, ele nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (7) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 183/2005, procedeul de detoxifiere ar trebui să se efectueze într-o unitate autorizată în acest sens. Pentru a asigura o aplicare corectă și eficace a procedeului de detoxifiere, autoritatea competentă ar trebui să aprobe efectuarea procedeului respectiv în unitatea relevantă. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 183/2005, procedeul de detoxifiere ar trebui să se efectueze într-o unitate autorizată în acest sens. Pentru a asigura o aplicare corectă și eficace a procedeului de detoxifiere, autoritatea competentă ar trebui să aprobe efectuarea procedeului respectiv în unitatea relevantă.

| (8) | Se poate întâmpla ca o cantitate mare de furaje să fie contaminată cu un contaminant pentru care există un procedeu de decontaminare, care însă nu a fost încă evaluat de către EFSA. Pentru a se evita distrugerea inutilă a unei cantități atât de mari de furaje, ar putea fi adecvat în astfel de situații excepționale să se solicite EFSA să furnizeze o evaluare a procedeului de detoxifiere într-un termen scurt, de exemplu în 10 zile lucrătoare. În cazul unei evaluări favorabile, autoritatea competentă poate autoriza detoxifierea, în decursul unei perioade de timp definite, a furajelor contaminate identificate. Pentru ca procedeul de detoxifiere să poată fi aplicat fără limită de timp, este nevoie de o evaluare completă a riscurilor, cu rezultat favorabil. |
| --- | --- |

(8)

Se poate întâmpla ca o cantitate mare de furaje să fie contaminată cu un contaminant pentru care există un procedeu de decontaminare, care însă nu a fost încă evaluat de către EFSA. Pentru a se evita distrugerea inutilă a unei cantități atât de mari de furaje, ar putea fi adecvat în astfel de situații excepționale să se solicite EFSA să furnizeze o evaluare a procedeului de detoxifiere într-un termen scurt, de exemplu în 10 zile lucrătoare. În cazul unei evaluări favorabile, autoritatea competentă poate autoriza detoxifierea, în decursul unei perioade de timp definite, a furajelor contaminate identificate. Pentru ca procedeul de detoxifiere să poată fi aplicat fără limită de timp, este nevoie de o evaluare completă a riscurilor, cu rezultat favorabil.

| (9) | În prezent, se aplică detoxifierea furajelor. Dat fiind că, începând cu data de aplicare a prezentului regulament, vor putea fi folosite numai procedeele de detoxifiere care au făcut obiectul unei evaluări științifice cu rezultat favorabil, efectuate de către EFSA, și care au fost acceptate de către autoritatea competentă, este adecvat să se prevadă o perioadă de timp suficientă înainte de aplicarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(9)

În prezent, se aplică detoxifierea furajelor. Dat fiind că, începând cu data de aplicare a prezentului regulament, vor putea fi folosite numai procedeele de detoxifiere care au făcut obiectul unei evaluări științifice cu rezultat favorabil, efectuate de către EFSA, și care au fost acceptate de către autoritatea competentă, este adecvat să se prevadă o perioadă de timp suficientă înainte de aplicarea prezentului regulament.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică unui procedeu de detoxifiere prin care o substanță nedorită enumerată în anexa I la Directiva 2002/32/CE este îndepărtată în mod intenționat din furajele contaminate neconforme („procedeu de detoxifiere fizic”), este degradată sau fragmentată în compuși inofensivi cu ajutorul unei substanțe chimice („procedeu de detoxifiere chimic”) sau este metabolizată, fragmentată sau dezactivată printr-un procedeu (micro)biologic în compuși inofensivi [„procedeu de detoxificare (micro)biologic”].

(2)   Prezentul regulament nu se aplică unui procedeu de detoxifiere simplu prin care contaminarea cu o substanță nedorită este redusă sau eliminată prin procedeele obișnuite de rafinare, curățare, triere sau eliminare mecanică a contaminanților sau a anumitor părți ale furajelor contaminate.

Articolul 2

Aplicarea procedeului de detoxifiere

Se aplică un procedeu de detoxifiere numai în cazul în care:

| — | procedeul este destinat exclusiv detoxifierii furajelor a căror neconformitate cu Directiva 2002/32/CE nu se datorează nerespectării deliberate a cerințelor stabilite la articolele 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 183/2005; |
| --- | --- |

—

procedeul este destinat exclusiv detoxifierii furajelor a căror neconformitate cu Directiva 2002/32/CE nu se datorează nerespectării deliberate a cerințelor stabilite la articolele 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 183/2005;

| — | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a efectuat, la cererea Comisiei, o evaluare științifică a procedeului de detoxifiere și a concluzionat că procedeul de detoxifiere respectă criteriile de acceptabilitate, astfel cum sunt prevăzute la articolele 3, 4 și 5. |
| --- | --- |

—

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a efectuat, la cererea Comisiei, o evaluare științifică a procedeului de detoxifiere și a concluzionat că procedeul de detoxifiere respectă criteriile de acceptabilitate, astfel cum sunt prevăzute la articolele 3, 4 și 5.

Articolul 3

Criterii de acceptabilitate pentru procedeul de detoxifiere fizic

(1)   EFSA va efectua o evaluare științifică a procedeului de detoxifiere fizic, examinând îndeplinirea următoarelor criterii:

| (a) | procedeul este eficace; |
| --- | --- |

(a)

procedeul este eficace;

| (b) | procedeul nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului; și |
| --- | --- |

(b)

procedeul nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului; și

| (c) | se garantează distrugerea fără riscuri a părților eliminate din furaje. |
| --- | --- |

(c)

se garantează distrugerea fără riscuri a părților eliminate din furaje.

(2)   Informațiile pe care operatorul din sectorul hranei pentru animale trebuie să le pună la dispoziția Comisiei, în scopul evaluării acestui procedeu, sunt enumerate la punctul 1 din anexă.

Articolul 4

Criterii de acceptabilitate pentru procedeul de detoxifiere chimic

(1)   EFSA va efectua o evaluare științifică a procedeului de detoxifiere chimic, examinând îndeplinirea următoarelor criterii:

| (a) | procedeul este efectuat cu ajutorul unei substanțe chimice acceptabile și cu o specificație completă; |
| --- | --- |

(a)

procedeul este efectuat cu ajutorul unei substanțe chimice acceptabile și cu o specificație completă;

| (b) | procedeul este eficace și ireversibil; |
| --- | --- |

(b)

procedeul este eficace și ireversibil;

| (c) | procedeul nu are drept rezultat prezența, în furajul detoxificat, a unor reziduuri dăunătoare ale substanței chimice utilizate în procesul de detoxifiere; |
| --- | --- |

(c)

procedeul nu are drept rezultat prezența, în furajul detoxificat, a unor reziduuri dăunătoare ale substanței chimice utilizate în procesul de detoxifiere;

| (d) | procedeul nu generează produse de reacție ale contaminantului care pun în pericol sănătatea animală, sănătatea publică și mediul; și |
| --- | --- |

(d)

procedeul nu generează produse de reacție ale contaminantului care pun în pericol sănătatea animală, sănătatea publică și mediul; și

| (e) | procedeul nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului. |
| --- | --- |

(e)

procedeul nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului.

(2)   Informațiile pe care operatorul din sectorul hranei pentru animale trebuie să le pună la dispoziția Comisiei, în scopul evaluării acestui procedeu, sunt enumerate la punctul 2 din anexă.

Articolul 5

Criterii de acceptabilitate pentru procedeul de detoxifiere (micro)biologic

(1)   EFSA va efectua o evaluare științifică a procedeului de detoxifiere (micro)biologic, examinând îndeplinirea următoarelor criterii:

| (a) | procedeul este efectuat cu ajutorul unui agent (micro)biologic acceptabil și cu o specificație completă; |
| --- | --- |

(a)

procedeul este efectuat cu ajutorul unui agent (micro)biologic acceptabil și cu o specificație completă;

| (b) | procedeul este eficace și ireversibil; |
| --- | --- |

(b)

procedeul este eficace și ireversibil;

| (c) | procedeul nu are drept rezultat prezența, în furajul detoxificat, a unor reziduuri dăunătoare ale agentului (micro)biologic utilizat în procesul de detoxifiere; |
| --- | --- |

(c)

procedeul nu are drept rezultat prezența, în furajul detoxificat, a unor reziduuri dăunătoare ale agentului (micro)biologic utilizat în procesul de detoxifiere;

| (d) | procedeul nu generează metaboliți ai contaminantului care pun în pericol sănătatea animală, sănătatea publică și mediul; și |
| --- | --- |

(d)

procedeul nu generează metaboliți ai contaminantului care pun în pericol sănătatea animală, sănătatea publică și mediul; și

| (e) | procedeul nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului. |
| --- | --- |

(e)

procedeul nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului.

(2)   Informațiile pe care operatorul din sectorul hranei pentru animale trebuie să le pună la dispoziția Comisiei, în scopul evaluării acestui procedeu, sunt enumerate la punctul 3 din anexă.

Articolul 6

Unitățile în care este efectuat procedeul de detoxifiere

(1)   Operatorii din sectorul hranei pentru animale se asigură că unitățile aflate sub controlul lor și care fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 183/2005 sunt autorizate de o autoritate competentă, astfel cum este definită la articolul 3 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 183/2005, în cazul în care aceste unități efectuează un proces de detoxifiere menționat la articolul 1. Autorizarea se efectuează în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 183/2005.

(2)   Pentru a decide cu privire la acceptabilitatea aplicării procedeului de detoxifiere în unitatea relevantă, autoritatea competentă menționată la alineatul (1) poate solicita ca operatorul din sectorul hranei pentru animale să prezinte avizul unui expert independent, în vederea asigurării unei aplicări corecte și eficace a procedeului de detoxifiere în unitate.

(3)   Lista națională a unităților autorizate, astfel cum este definită la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 183/2005, menționează procedeele de detoxifiere acceptate pentru unitățile autorizate în acest sens. Comisia publică linkurile către listele naționale respective pe site-ul său, în scop informativ.

Articolul 7

Situații de urgență

În cazul în care este necesar să se decontamineze urgent o cantitate mare de furaje printr-un procedeu de detoxifiere care nu a fost încă evaluat de către EFSA, Comisia poate solicita EFSA, la cererea unei autorități competente, să furnizeze într-un termen scurt o evaluare a procedeului de detoxifiere pentru a permite, în cazul unui rezultat favorabil, detoxifierea, pentru o perioadă de timp scurtă și determinată, a unor loturi contaminate identificate în mod specific. Utilizarea acestui proces de detoxifiere pe o scară mai largă pentru o perioadă de timp nedeterminată este permisă numai după ce EFSA a efectuat o evaluare științifică completă cu rezultat favorabil.

Articolul 8

Măsuri tranzitorii

Operatorii din sectorul hranei pentru animale care utilizează, înainte de data aplicării prezentului regulament, un procedeu de detoxifiere care a primit o evaluare favorabilă din partea EFSA înainte de respectiva dată sau care utilizează un procedeu a cărui evaluare nu a fost finalizată de către EFSA până la data aplicării prezentului regulament, dar pentru care au transmis Comisiei toate informațiile necesare prevăzute în anexă până la 1 iulie 2016, sunt autorizați să continue să aplice procedeul de detoxifiere în așteptarea deciziei autorității competente în ceea ce privește acceptabilitatea aplicării procedeului de detoxifiere în unitatea relevantă.

Articolul 9

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2017.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 mai 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 35, 8.2.2005, p. 1.

1

(2)  JO L 140, 30.5.2002, p. 10.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 767/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 79/373/CEE a Consiliului, a Directivei 80/511/CEE a Comisiei, a Directivelor 82/471/CEE, 83/228/CEE, 93/74/CEE, 93/113/CE și 96/25/CE ale Consiliului și a Deciziei 2004/217/CE a Comisiei (JO L 229, 1.9.2009, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29).

4

---

ANEXĂ

1.   Informații care trebuie furnizate în vederea acceptării unui procedeu de detoxifiere fizic, astfel cum sunt menționate la articolul 3 alineatul (2)

Următoarele elemente trebuie să fie furnizate Comisiei pentru fiecare matrice (materii prime pentru furaje, furaje combinate, orice alt produs destinat hranei pentru animale):

| (a) | date care să demonstreze că procedeul de detoxifiere fizic elimină în mod eficient contaminanții dintr-un lot de furaje, astfel încât lotul de furaje să respecte cerințele Directivei 2002/32/CE; |
| --- | --- |

(a)

date care să demonstreze că procedeul de detoxifiere fizic elimină în mod eficient contaminanții dintr-un lot de furaje, astfel încât lotul de furaje să respecte cerințele Directivei 2002/32/CE;

| (b) | date care să demonstreze că procedeul de detoxifiere fizic nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului; și |
| --- | --- |

(b)

date care să demonstreze că procedeul de detoxifiere fizic nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului; și

| (c) | garanții cu privire la distrugerea fără riscuri a părților eliminate din furaje. |
| --- | --- |

(c)

garanții cu privire la distrugerea fără riscuri a părților eliminate din furaje.

2.   Informații care trebuie furnizate în vederea acceptării unui procedeu de detoxifiere chimic, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatul (2)

Următoarele elemente trebuie să fie furnizate Comisiei pentru fiecare matrice (materii prime pentru furaje, furaje combinate, orice alt produs destinat hranei pentru animale):

| (a) | date care să dovedească că procedeul de detoxifiere este eficace (în sensul că furajul detoxificat îndeplinește cerințele Directivei 2002/32/CE) și ireversibil; |
| --- | --- |

(a)

date care să dovedească că procedeul de detoxifiere este eficace (în sensul că furajul detoxificat îndeplinește cerințele Directivei 2002/32/CE) și ireversibil;

| (b) | date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu are drept rezultat prezența unor reziduuri dăunătoare ale substanței chimice folosite pentru detoxifiere (sub formă de compus părinte sau produs de reacție) în produsul detoxificat; |
| --- | --- |

(b)

date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu are drept rezultat prezența unor reziduuri dăunătoare ale substanței chimice folosite pentru detoxifiere (sub formă de compus părinte sau produs de reacție) în produsul detoxificat;

| (c) | informații detaliate privind substanța chimică, modul de acțiune al substanței chimice în ceea ce privește procedeul de detoxifiere și evoluția substanței chimice; |
| --- | --- |

(c)

informații detaliate privind substanța chimică, modul de acțiune al substanței chimice în ceea ce privește procedeul de detoxifiere și evoluția substanței chimice;

| (d) | date care să dovedească că produsele de reacție ale contaminantului, rezultate în urma procedeului de detoxifiere, nu pun în pericol sănătatea animală, sănătatea publică și mediul; |
| --- | --- |

(d)

date care să dovedească că produsele de reacție ale contaminantului, rezultate în urma procedeului de detoxifiere, nu pun în pericol sănătatea animală, sănătatea publică și mediul;

| (e) | date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului supus detoxifierii. |
| --- | --- |

(e)

date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului supus detoxifierii.

3.   Informații care trebuie furnizate în vederea acceptării unui procedeu de detoxifiere (micro)biologic, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (2)

Următoarele elemente trebuie să fie furnizate Comisiei pentru fiecare matrice (materii prime pentru furaje, furaje combinate, orice alt produs destinat hranei pentru animale):

| (a) | date care să dovedească că procedeul de detoxifiere este eficace (în sensul că furajul detoxificat îndeplinește cerințele Directivei 2002/32/CE) și ireversibil; |
| --- | --- |

(a)

date care să dovedească că procedeul de detoxifiere este eficace (în sensul că furajul detoxificat îndeplinește cerințele Directivei 2002/32/CE) și ireversibil;

| (b) | date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu generează reziduuri dăunătoare ale agentului (micro)biologic folosit pentru detoxificare (sub formă de compus părinte sau produs de reacție) în produsul detoxificat; |
| --- | --- |

(b)

date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu generează reziduuri dăunătoare ale agentului (micro)biologic folosit pentru detoxificare (sub formă de compus părinte sau produs de reacție) în produsul detoxificat;

| (c) | date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu permite supraviețuirea unor microorganisme cu sensibilitate redusă la procedeul de detoxifiere; |
| --- | --- |

(c)

date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu permite supraviețuirea unor microorganisme cu sensibilitate redusă la procedeul de detoxifiere;

| (d) | informații detaliate privind modul de acțiune al agentului (micro)biologic în ceea ce privește procedeul de detoxifiere și evoluția agentului (micro)biologic; |
| --- | --- |

(d)

informații detaliate privind modul de acțiune al agentului (micro)biologic în ceea ce privește procedeul de detoxifiere și evoluția agentului (micro)biologic;

| (e) | date care să dovedească că metaboliții contaminantului, rezultați în urma procedeului de detoxifiere, nu pun în pericol sănătatea animală, sănătatea publică și mediul; |
| --- | --- |

(e)

date care să dovedească că metaboliții contaminantului, rezultați în urma procedeului de detoxifiere, nu pun în pericol sănătatea animală, sănătatea publică și mediul;

| (f) | date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului supus detoxifierii. |
| --- | --- |

(f)

date care să dovedească că procedeul de detoxifiere nu afectează în mod negativ caracteristicile și natura furajului supus detoxifierii.

---

| 21.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/787 AL COMISIEI

din 19 mai 2015

de aplicare a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză și asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză conținut în anumite preparate și/sau amestecuri

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7 alineatul (4),

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La data de 4 septembrie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping privind importurile în Uniune de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”), precum și de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză conținut în anumite preparate și/sau amestecuri. Comisia a deschis ancheta în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) și a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(1)

La data de 4 septembrie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping privind importurile în Uniune de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”), precum și de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză conținut în anumite preparate și/sau amestecuri. Comisia a deschis ancheta în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) și a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

| (2) | Comisia a deschis ancheta în urma unei reclamații depuse la data de 22 iulie 2014 de societatea Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (denumită în continuare „reclamantul”), care este singurul producător de acesulfam de potasiu (sau „ace-K”) din Uniune. Astfel, reclamantul reprezintă întreaga producție de ace-K din Uniune. Reclamația conținea dovezi privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis ancheta în urma unei reclamații depuse la data de 22 iulie 2014 de societatea Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (denumită în continuare „reclamantul”), care este singurul producător de acesulfam de potasiu (sau „ace-K”) din Uniune. Astfel, reclamantul reprezintă întreaga producție de ace-K din Uniune. Reclamația conținea dovezi privind dumpingul și prejudiciul important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

1.2.   Părțile interesate

| (3) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile chineze, importatorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(3)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile chineze, importatorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

| (4) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor în cadrul unor proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(4)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor în cadrul unor proceduri comerciale.

1.3.   Producători din țara analogă

| (5) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că, pe baza informațiilor din reclamație, despre produsul în cauză se știe că este fabricat doar în Uniune și în RPC. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la acest aspect. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(5)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că, pe baza informațiilor din reclamație, despre produsul în cauză se știe că este fabricat doar în Uniune și în RPC. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la acest aspect. Nu s-au primit observații.

| (6) | Cu toate acestea, Comisia a contactat toate cele nouă țări terțe care, conform statisticilor Eurostat, au exportat în Uniune produse care se încadrează la aceleași coduri NC ca și produsul în cauză. Comisia le-a solicitat asistența în identificarea producătorilor de ace-K și/sau a asociațiilor de producători. Niciuna dintre țările terțe contactate nu a putut identifica producători de ace-K. Prin urmare, nu a fost identificată producție în afara Uniunii și a țării în cauză. |
| --- | --- |

(6)

Cu toate acestea, Comisia a contactat toate cele nouă țări terțe care, conform statisticilor Eurostat, au exportat în Uniune produse care se încadrează la aceleași coduri NC ca și produsul în cauză. Comisia le-a solicitat asistența în identificarea producătorilor de ace-K și/sau a asociațiilor de producători. Niciuna dintre țările terțe contactate nu a putut identifica producători de ace-K. Prin urmare, nu a fost identificată producție în afara Uniunii și a țării în cauză.

1.4.   Constituirea eșantionului

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion dintre părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion dintre părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(a)   Constituirea eșantionului de importatori

| (8) | Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (9) | Având în vedere numărul mic de răspunsuri, Comisia a decis că nu era necesară constituirea unui eșantion. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere numărul mic de răspunsuri, Comisia a decis că nu era necesară constituirea unui eșantion.

(b)   Constituirea eșantionului de producători-exportatori din RPC

| (10) | Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC de pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există vreunul, care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC de pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există vreunul, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (11) | Patru producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Unul dintre acești producători-exportatori nu a avut vânzări în Uniune în timpul perioadei de anchetă. Prin urmare, el nu a putut fi vizat de anchetă și, prin urmare, numărul de societăți cooperante a fost de 3. Acestea au reprezentat toate importurile în Uniune de produs în cauză în cursul perioadei de anchetă. Având în vedere numărul mic de părți implicate, Comisia a decis că nu era necesară constituirea unui eșantion. |
| --- | --- |

(11)

Patru producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Unul dintre acești producători-exportatori nu a avut vânzări în Uniune în timpul perioadei de anchetă. Prin urmare, el nu a putut fi vizat de anchetă și, prin urmare, numărul de societăți cooperante a fost de 3. Acestea au reprezentat toate importurile în Uniune de produs în cauză în cursul perioadei de anchetă. Având în vedere numărul mic de părți implicate, Comisia a decis că nu era necesară constituirea unui eșantion.

1.5.   Formulare de acordare a tratamentului aplicat societăților care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

| (12) | În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis formulare de acordare a TEP celor trei producători-exportatori cooperanți din țara în cauză. Niciunul dintre cei trei producători-exportatori cooperanți nu a transmis o cerere de acordare a TEP. |
| --- | --- |

(12)

În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis formulare de acordare a TEP celor trei producători-exportatori cooperanți din țara în cauză. Niciunul dintre cei trei producători-exportatori cooperanți nu a transmis o cerere de acordare a TEP.

1.6.   Răspunsurile la chestionar

| (13) | Comisia a trimis chestionare producătorului din Uniune, celor trei producători-exportatori cooperanți din țara în cauză, precum și tuturor importatorilor și utilizatorilor neafiliați care și-au exprimat interesul de a participa la anchetă. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a trimis chestionare producătorului din Uniune, celor trei producători-exportatori cooperanți din țara în cauză, precum și tuturor importatorilor și utilizatorilor neafiliați care și-au exprimat interesul de a participa la anchetă.

| (14) | S-au primit răspunsuri la chestionare de la producătorul din Uniune, de la cei trei producători-exportatori cooperanți din țara în cauză, de la trei importatori neafiliați și de la un utilizator. |
| --- | --- |

(14)

S-au primit răspunsuri la chestionare de la producătorul din Uniune, de la cei trei producători-exportatori cooperanți din țara în cauză, de la trei importatori neafiliați și de la un utilizator.

1.7.   Vizitele de verificare

| (15) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. Vizite de verificare au fost efectuate, în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:

  Producător din Uniune







  — | Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Germania; |
| --- | --- | --- |

(15)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. Vizite de verificare au fost efectuate, în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:

Producător din Uniune

—

Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Germania;

Importatori

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Germania; |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Germania;

| — | Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Germania; |
| --- | --- |

—

Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Germania;

| — | The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, SUA; |
| --- | --- |

—

The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, SUA;

Utilizatori

| — | The Wrigley Company Limited, Plymouth, UK; |
| --- | --- |

—

The Wrigley Company Limited, Plymouth, UK;

Producători-exportatori din țara în cauză

| — | Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd., Lai'an County, RPC; |
| --- | --- |

—

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd., Lai'an County, RPC;

| — | Suzhou Hope Technology Co., Ltd., Zhangjiagang, RPC; |
| --- | --- |

—

Suzhou Hope Technology Co., Ltd., Zhangjiagang, RPC;

| — | Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd., Suzhou and Liyang, RPC. |
| --- | --- |

—

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd., Suzhou and Liyang, RPC.

1.8.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (16) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a cuprins perioada 1 iulie 2013-30 iunie 2014 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada dintre ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(16)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a cuprins perioada 1 iulie 2013-30 iunie 2014 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada dintre ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (17) | Produsul în cauză este acesulfamul de potasiu (sarea de potasiu a 2,2 dioxidului de 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-onă; Nr. CAS 55589-62-3), originar din RPC, precum și acesulfamul de potasiu originar din RPC conținut în preparate și/sau amestecuri care au în compoziție și alți îndulcitori și/sau apă („produsul care face obiectul anchetei”), încadrat în prezent la codul (codurile) NC ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (cod TARIC 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 și ex 3824 90 96 („produsul în cauză”). Acesulfamul de potasiu este adesea denumit și „acesulfam K” sau „ace-K”. |
| --- | --- |

(17)

Produsul în cauză este acesulfamul de potasiu (sarea de potasiu a 2,2 dioxidului de 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-onă; Nr. CAS 55589-62-3), originar din RPC, precum și acesulfamul de potasiu originar din RPC conținut în preparate și/sau amestecuri care au în compoziție și alți îndulcitori și/sau apă („produsul care face obiectul anchetei”), încadrat în prezent la codul (codurile) NC ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (cod TARIC 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 și ex 3824 90 96 („produsul în cauză”). Acesulfamul de potasiu este adesea denumit și „acesulfam K” sau „ace-K”.

| (18) | Ace-K este utilizat ca îndulcitor sintetic într-o gamă largă de aplicații, de exemplu în alimente, băuturi și produse farmaceutice. |
| --- | --- |

(18)

Ace-K este utilizat ca îndulcitor sintetic într-o gamă largă de aplicații, de exemplu în alimente, băuturi și produse farmaceutice.

2.2.   Produsul similar

| (19) | S-a constatat că ace-K produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune are aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază ca și ace-K produs în țara în cauză și vândut la export în Uniune. Prin urmare, se consideră că sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

S-a constatat că ace-K produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune are aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază ca și ace-K produs în țara în cauză și vândut la export în Uniune. Prin urmare, se consideră că sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Tratamentul aplicabil societăților care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

| (20) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul respectiv, Comisia stabilește valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază pentru producătorii-exportatori din RPC care îndeplinesc criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și cărora li s-ar putea acorda, prin urmare, TEP. |
| --- | --- |

(20)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul respectiv, Comisia stabilește valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază pentru producătorii-exportatori din RPC care îndeplinesc criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și cărora li s-ar putea acorda, prin urmare, TEP.

| (21) | Totuși, niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat acordarea TEP, astfel cum s-a menționat și la considerentul 12. |
| --- | --- |

(21)

Totuși, niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat acordarea TEP, astfel cum s-a menționat și la considerentul 12.

3.2.   Valoarea normală

| (22) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul dintr-o astfel de țară terță în alte țări, inclusiv în Uniune sau, în cazul în care acestea nu sunt posibile, pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru a include o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul dintr-o astfel de țară terță în alte țări, inclusiv în Uniune sau, în cazul în care acestea nu sunt posibile, pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru a include o marjă de profit rezonabilă.

| (23) | În absența unei țări terțe analoge, astfel cum se explică la considerentul 6, valoarea normală s-a bazat pe prețurile plătite efectiv sau care urmează să fie plătite în Uniune pentru produsul similar. Au fost identificate vânzările realizate de producătorul din Uniune ale tipurilor de produse respective care corespund celor vândute pe piața Uniunii de către producătorii chinezi cooperanți în cursul perioadei de anchetă. Vânzările producătorului din Uniune către clienți independenți au fost considerate reprezentative atunci când au fost exprimate ca procent din volumul total al exporturilor de produs în cauză, precum și per tip de produs. Vânzările acestor tipuri de produse realizate de producătorul din Uniune au fost profitabile. Prețurile lor de vânzare medii în Uniune au servit ca valoare normală. |
| --- | --- |

(23)

În absența unei țări terțe analoge, astfel cum se explică la considerentul 6, valoarea normală s-a bazat pe prețurile plătite efectiv sau care urmează să fie plătite în Uniune pentru produsul similar. Au fost identificate vânzările realizate de producătorul din Uniune ale tipurilor de produse respective care corespund celor vândute pe piața Uniunii de către producătorii chinezi cooperanți în cursul perioadei de anchetă. Vânzările producătorului din Uniune către clienți independenți au fost considerate reprezentative atunci când au fost exprimate ca procent din volumul total al exporturilor de produs în cauză, precum și per tip de produs. Vânzările acestor tipuri de produse realizate de producătorul din Uniune au fost profitabile. Prețurile lor de vânzare medii în Uniune au servit ca valoare normală.

3.3.   Prețul de export

| (24) | Producătorii-exportatori cooperanți au exportat în Uniune direct către clienți independenți. Prin urmare, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când era vândut la export în Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

Producătorii-exportatori cooperanți au exportat în Uniune direct către clienți independenți. Prin urmare, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când era vândut la export în Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.4.   Comparația

| (25) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(25)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică.

| (26) | În cazul în care se justifica pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(26)

În cazul în care se justifica pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (27) | În particular, Comisia a realizat o ajustare pentru diferențele de nivel de comercializare, întrucât s-a constatat că unicul producător din Uniune a vândut în principal utilizatorilor, în timp ce producătorii chinezi au vândut în principal unor comercianți. În al doilea rând, pe baza mai multor observații, s-a realizat o ajustare pentru diferența de calitate și de percepție a pieței asupra respectivei diferențe între ace-K provenit din China și ace-K fabricat de producătorul din Uniune. În plus, valoarea normală a fost ajustată pentru a ține cont de anumite cheltuieli excepționale pentru cercetare și dezvoltare, precum și de cheltuielile de comercializare suportate de către producătorul din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Aceste cheltuieli sunt discutate mai în detaliu la considerentul 67. |
| --- | --- |

(27)

În particular, Comisia a realizat o ajustare pentru diferențele de nivel de comercializare, întrucât s-a constatat că unicul producător din Uniune a vândut în principal utilizatorilor, în timp ce producătorii chinezi au vândut în principal unor comercianți. În al doilea rând, pe baza mai multor observații, s-a realizat o ajustare pentru diferența de calitate și de percepție a pieței asupra respectivei diferențe între ace-K provenit din China și ace-K fabricat de producătorul din Uniune. În plus, valoarea normală a fost ajustată pentru a ține cont de anumite cheltuieli excepționale pentru cercetare și dezvoltare, precum și de cheltuielile de comercializare suportate de către producătorul din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Aceste cheltuieli sunt discutate mai în detaliu la considerentul 67.

3.5.   Marjele de dumping

| (28) | Pentru fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat prețul de export mediu ponderat per tip de produs cu valoarea normală medie ponderată, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Pentru fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat prețul de export mediu ponderat per tip de produs cu valoarea normală medie ponderată, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (29) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:






  Societate | Marjă de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % |

(29)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping provizorie

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

| (30) | Pentru toți ceilalți producători-exportatori din țara în cauză, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare reprezintă volumul exporturilor în Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți exprimat ca proporție din volumul total al exporturilor – astfel cum este raportat în statisticile Eurostat privind importurile – din țara în cauză în Uniune. |
| --- | --- |

(30)

Pentru toți ceilalți producători-exportatori din țara în cauză, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare reprezintă volumul exporturilor în Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți exprimat ca proporție din volumul total al exporturilor – astfel cum este raportat în statisticile Eurostat privind importurile – din țara în cauză în Uniune.

| (31) | Nivelul de cooperare în prezentul caz este mare deoarece exporturile producătorilor-exportatori cooperanți în Uniune au constituit exporturile totale în Uniune în cursul perioadei de anchetă. Din aceste motive, Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul societății cooperante cu marja de dumping cea mai mare. |
| --- | --- |

(31)

Nivelul de cooperare în prezentul caz este mare deoarece exporturile producătorilor-exportatori cooperanți în Uniune au constituit exporturile totale în Uniune în cursul perioadei de anchetă. Din aceste motive, Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul societății cooperante cu marja de dumping cea mai mare.

| (32) | Prin urmare, marja de dumping reziduală provizorie, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, este de 97,8 %.






  Societate | Marjă de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % |
| Toate celelalte societăți | 97,8 % |

(32)

Prin urmare, marja de dumping reziduală provizorie, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, este de 97,8 %.

Societate

Marjă de dumping provizorie

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

Toate celelalte societăți

97,8 %

4.   PREJUDICIU

4.1.   Observație preliminară

| (33) | Analiza vizează doar o singură societate. Astfel, din motive de confidențialitate, majoritatea indicatorilor sunt prezentați sub formă de indici sau intervale. |
| --- | --- |

(33)

Analiza vizează doar o singură societate. Astfel, din motive de confidențialitate, majoritatea indicatorilor sunt prezentați sub formă de indici sau intervale.

4.2.   Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

| (34) | Produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

4.3.   Consumul Uniunii

| (35) | Comisia a stabilit consumul Uniunii pe baza datelor furnizate de industria din Uniune, a statisticilor privind exporturile chineze și a datelor privind producătorii-exportatori chinezi. Datele Eurostat nu au fost adecvate în acest scop, întrucât produsul în cauză este importat sub mai multe coduri NC, împreună cu multe alte produse. În absența producției de ace-K într-o țară terță, toate importurile în Uniune au fost din RPC. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a stabilit consumul Uniunii pe baza datelor furnizate de industria din Uniune, a statisticilor privind exporturile chineze și a datelor privind producătorii-exportatori chinezi. Datele Eurostat nu au fost adecvate în acest scop, întrucât produsul în cauză este importat sub mai multe coduri NC, împreună cu multe alte produse. În absența producției de ace-K într-o țară terță, toate importurile în Uniune au fost din RPC.

| (36) | Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul Uniunii (în tone) | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indicele consumului total al Uniunii | 100 | 104 | 110 | 104 |
| Sursă: Date provenite de la industria din Uniune, de la producătorii chinezi cooperanți și din statisticile privind exporturile chineze. |

(36)

Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Consumul Uniunii (în tone)

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Indicele consumului total al Uniunii

100

104

110

104

Sursă: Date provenite de la industria din Uniune, de la producătorii chinezi cooperanți și din statisticile privind exporturile chineze.

| (37) | Consumul de ace-K în Uniune a crescut cu aproximativ 4 % în cursul perioadei examinate, potrivit datelor disponibile, din cauza unei creșteri a cererii de produse fără zahăr în Uniune. În ultimul an al perioadei examinate a existat o scădere a consumului din cauza concurenței sporite determinate de alți (noi) îndulcitori. Cu toate acestea, această scădere pare să aibă un caracter temporar și nu există nicio indicație clară la dosar că cererea de ace-K va scădea în continuare în următorii ani. |
| --- | --- |

(37)

Consumul de ace-K în Uniune a crescut cu aproximativ 4 % în cursul perioadei examinate, potrivit datelor disponibile, din cauza unei creșteri a cererii de produse fără zahăr în Uniune. În ultimul an al perioadei examinate a existat o scădere a consumului din cauza concurenței sporite determinate de alți (noi) îndulcitori. Cu toate acestea, această scădere pare să aibă un caracter temporar și nu există nicio indicație clară la dosar că cererea de ace-K va scădea în continuare în următorii ani.

4.4.   Importurile din RPC

4.4.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

| (38) | Comisia a stabilit volumul importurilor din China pe baza statisticilor privind exporturile chineze verificate în raport cu datele furnizate de cei trei producători-exportatori din RPC care reprezintă volumul total de exporturi de produs în cauză în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(38)

Comisia a stabilit volumul importurilor din China pe baza statisticilor privind exporturile chineze verificate în raport cu datele furnizate de cei trei producători-exportatori din RPC care reprezintă volumul total de exporturi de produs în cauză în cursul perioadei de anchetă.

| (39) | Importurile în Uniune și cotele de piață ale importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor (în tone) și cota de piață | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC | 1 612 | 1 816 | 2 051 | 1 831 |
| Cota de piață a importurilor din RPC – Indice | 100 | 108 | 115 | 110 |
| Sursă: Date provenite de la producătorii chinezi cooperanți și din statisticile privind exporturile chineze. |

(39)

Importurile în Uniune și cotele de piață ale importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Volumul importurilor (în tone) și cota de piață

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Volumul importurilor din RPC

1 612

1 816

2 051

1 831

Cota de piață a importurilor din RPC – Indice

100

108

115

110

Sursă: Date provenite de la producătorii chinezi cooperanți și din statisticile privind exporturile chineze.

| (40) | Nivelul importurilor din RPC a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate. În cursul aceleiași perioade, a crescut și cota de piață a importurilor din China, cu 10 %, ajungând la 65 %-80 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(40)

Nivelul importurilor din RPC a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate. În cursul aceleiași perioade, a crescut și cota de piață a importurilor din China, cu 10 %, ajungând la 65 %-80 % în cursul perioadei de anchetă.

4.4.2.   Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

| (41) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor provenite de la producătorii cooperanți din RPC. Prețul CIF mediu ponderat în euro per kilogram al importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețurile CIF de import din RPC (EUR/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile medii ponderate ale importurilor | 5,71 | 5,11 | 4,30 | 3,99 |
| Indice | 100 | 90 | 75 | 70 |
| Sursă: Date provenite de la producătorii chinezi cooperanți și din statisticile privind exporturile chineze. |

(41)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor provenite de la producătorii cooperanți din RPC. Prețul CIF mediu ponderat în euro per kilogram al importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Prețurile CIF de import din RPC (EUR/kg)

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Prețurile medii ponderate ale importurilor

5,71

5,11

4,30

3,99

Indice

100

90

75

70

Sursă: Date provenite de la producătorii chinezi cooperanți și din statisticile privind exporturile chineze.

| (42) | Prețurile medii ale importurilor din RPC au scăzut în mod constant în timpul perioadei examinate cu 30 %. |
| --- | --- |

(42)

Prețurile medii ale importurilor din RPC au scăzut în mod constant în timpul perioadei examinate cu 30 %.

| (43) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă comparând:






  (a) | prețurile de vânzare medii ponderate practicate de unicul producător din Uniune pentru clienți neafiliați de pe piața Uniunii pentru tipurile de produs exportate în Uniune de producătorii-exportatori chinezi, ajustate la un nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(43)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă comparând:

(a)

prețurile de vânzare medii ponderate practicate de unicul producător din Uniune pentru clienți neafiliați de pe piața Uniunii pentru tipurile de produs exportate în Uniune de producătorii-exportatori chinezi, ajustate la un nivel franco fabrică; și

| (b) | prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori cooperanți la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe bază cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale (6,5 %) și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(b)

prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori cooperanți la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe bază cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale (6,5 %) și costurile ulterioare importului.

| (44) | Prețul mediu ponderat practicat de industria din Uniune a fost comparat cu prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori cooperanți pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, după deducerea rabaturilor și a reducerilor, precum și după ajustările prețurilor industriei din Uniune pentru a ține cont de diferențele de calitate și de percepție a pieței privind acestea și de cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea și comercializarea pentru aceleași motive ca cele menționate la considerentul 27 de mai sus. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Comisia a constatat o marjă de subcotare medie ponderată între 18 % și 45 % pentru importurile din RPC pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(44)

Prețul mediu ponderat practicat de industria din Uniune a fost comparat cu prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori cooperanți pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, după deducerea rabaturilor și a reducerilor, precum și după ajustările prețurilor industriei din Uniune pentru a ține cont de diferențele de calitate și de percepție a pieței privind acestea și de cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea și comercializarea pentru aceleași motive ca cele menționate la considerentul 27 de mai sus. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Comisia a constatat o marjă de subcotare medie ponderată între 18 % și 45 % pentru importurile din RPC pe piața din Uniune.

4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

4.5.1.   Observații generale

| (45) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care reprezintă dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Pentru stabilirea prejudiciului, Comisia nu a făcut distincție între indicatorii macroeconomici și indicatorii microeconomici ai prejudiciului deoarece unicul producător din Uniune a constituit industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a evaluat indicatorii economici pe baza datelor aferente singurului producător din Uniune. S-a constatat că datele sunt reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care reprezintă dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Pentru stabilirea prejudiciului, Comisia nu a făcut distincție între indicatorii macroeconomici și indicatorii microeconomici ai prejudiciului deoarece unicul producător din Uniune a constituit industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a evaluat indicatorii economici pe baza datelor aferente singurului producător din Uniune. S-a constatat că datele sunt reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

| (46) | Indicatorii economici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, nivelul de ocupare a forței de muncă, productivitatea, magnitudinea marjei de dumping și redresarea în urma unui dumping din trecut, prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital. Ei sunt analizați după cum urmează. |
| --- | --- |

(46)

Indicatorii economici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, nivelul de ocupare a forței de muncă, productivitatea, magnitudinea marjei de dumping și redresarea în urma unui dumping din trecut, prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital. Ei sunt analizați după cum urmează.

4.5.2.   Indicatori de prejudiciu

4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (47) | Producția totală, capacitatea de producție și utilizarea capacității ale Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției – Indice | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Capacitatea de producție – Indice | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Utilizarea capacității – Indice | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Sursă: Date furnizate de industria din Uniune. |

(47)

Producția totală, capacitatea de producție și utilizarea capacității ale Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Volumul producției – Indice

100

81

70

69

Capacitatea de producție – Indice

100

100

100

100

Utilizarea capacității – Indice

100

81

70

69

Sursă: Date furnizate de industria din Uniune.

| (48) | Volumul producției industriei din Uniune a scăzut în mod semnificativ, cu 31 %. De fapt, în perioada examinată, producătorul din Uniune a recurs din ce în ce mai mult la închiderea unităților de producție, pentru a reduce costurile. În cursul perioadei de anchetă, fabrica a fost, din motivul respectiv, închisă timp de patru luni. |
| --- | --- |

(48)

Volumul producției industriei din Uniune a scăzut în mod semnificativ, cu 31 %. De fapt, în perioada examinată, producătorul din Uniune a recurs din ce în ce mai mult la închiderea unităților de producție, pentru a reduce costurile. În cursul perioadei de anchetă, fabrica a fost, din motivul respectiv, închisă timp de patru luni.

| (49) | Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas neschimbată în cursul perioadei examinate, deoarece multe costuri sunt fixe, independente de capacitate. Prin urmare, utilizarea capacității a scăzut în concordanță cu volumul producției. |
| --- | --- |

(49)

Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas neschimbată în cursul perioadei examinate, deoarece multe costuri sunt fixe, independente de capacitate. Prin urmare, utilizarea capacității a scăzut în concordanță cu volumul producției.

4.5.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (50) | Volumul vânzărilor industriei din Uniune în Uniune către clienți neafiliați și cota ei de piață au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate:

  Tabelul 5


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii – Indice | 100 | 89 | 82 | 87 |
| Cotă de piață – Indice | 100 | 86 | 74 | 84 |
| Sursă: Date furnizate de industria din Uniune. |

(50)

Volumul vânzărilor industriei din Uniune în Uniune către clienți neafiliați și cota ei de piață au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate:

Tabelul 5

Volumul vânzărilor și cota de piață

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii – Indice

100

89

82

87

Cotă de piață – Indice

100

86

74

84

Sursă: Date furnizate de industria din Uniune.

| (51) | În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor producătorului din Uniune a scăzut per ansamblu cu 13 %, deși consumul a crescut în cursul perioadei respective. Această tendință negativă include o perioadă de ușoară redresare a volumului începând cu 2013 până în perioada de anchetă, care a putut fi obținută numai prin intermediul unor contracte cu prețuri de vânzare care au subminat și mai mult viabilitatea industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(51)

În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor producătorului din Uniune a scăzut per ansamblu cu 13 %, deși consumul a crescut în cursul perioadei respective. Această tendință negativă include o perioadă de ușoară redresare a volumului începând cu 2013 până în perioada de anchetă, care a putut fi obținută numai prin intermediul unor contracte cu prețuri de vânzare care au subminat și mai mult viabilitatea industriei din Uniune.

| (52) | A scăzut și cota de piață a industriei din Uniune, cu 16 %, în cursul perioadei examinate, atât din cauza clienților care și-au schimbat furnizorul, cât și a clienților care se aprovizionează din două surse și care și-au crescut ponderea achizițiilor din RPC. |
| --- | --- |

(52)

A scăzut și cota de piață a industriei din Uniune, cu 16 %, în cursul perioadei examinate, atât din cauza clienților care și-au schimbat furnizorul, cât și a clienților care se aprovizionează din două surse și care și-au crescut ponderea achizițiilor din RPC.

4.5.2.3.   Creșterea

| (53) | Este clar că creșterea industriei din Uniune a fost negativă, având în vedere scăderea cotei de piață menționate mai sus și creșterea consumului menționată la considerentul 37. |
| --- | --- |

(53)

Este clar că creșterea industriei din Uniune a fost negativă, având în vedere scăderea cotei de piață menționate mai sus și creșterea consumului menționată la considerentul 37.

4.5.2.4.   Nivelul de ocupare a forței de muncă

| (54) | Pe parcursul perioadei examinate, nivelul de ocupare a forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 6


  Nivelul de ocupare a forței de muncă și productivitatea | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați – Indice | 100 | 103 | 82 | 82 |
| Producție în tone per angajat – Indice | 100 | 87 | 100 | 106 |
| Sursă: Date furnizate de industria din Uniune. |

(54)

Pe parcursul perioadei examinate, nivelul de ocupare a forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează:

Tabelul 6

Nivelul de ocupare a forței de muncă și productivitatea

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Numărul de angajați – Indice

100

103

82

82

Producție în tone per angajat – Indice

100

87

100

106

Sursă: Date furnizate de industria din Uniune.

| (55) | Din 2011 și până la sfârșitul perioadei de anchetă, industria din Uniune și-a redus personalul cu aproape o cincime pentru a face față scăderii producției și în concordanță cu închiderile temporare. Productivitatea a crescut ușor, cu 6 %, în timpul aceleiași perioade, ca urmare a reducerii numărului de angajați. |
| --- | --- |

(55)

Din 2011 și până la sfârșitul perioadei de anchetă, industria din Uniune și-a redus personalul cu aproape o cincime pentru a face față scăderii producției și în concordanță cu închiderile temporare. Productivitatea a crescut ușor, cu 6 %, în timpul aceleiași perioade, ca urmare a reducerii numărului de angajați.

4.5.2.5.   Costurile cu forța de muncă

| (56) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat – Indice | 100 | 103 | 111 | 115 |
| Sursă: Date furnizate de industria din Uniune. |

(56)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Costurile medii cu forța de muncă per angajat – Indice

100

103

111

115

Sursă: Date furnizate de industria din Uniune.

| (57) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat ale industriei din Uniune au crescut cu 15 % în cursul perioadei examinate deoarece plățile la concediere au devenit exigibile ca urmare a reducerii personalului (a se vedea considerentul 54). De asemenea, potrivit datelor disponibile, în sectorul chimic s-au aplicat noi niveluri de salarizare. |
| --- | --- |

(57)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat ale industriei din Uniune au crescut cu 15 % în cursul perioadei examinate deoarece plățile la concediere au devenit exigibile ca urmare a reducerii personalului (a se vedea considerentul 54). De asemenea, potrivit datelor disponibile, în sectorul chimic s-au aplicat noi niveluri de salarizare.

4.5.2.6.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (58) | Toate marjele de dumping au fost semnificative (a se vedea considerentul 29 de mai sus). Impactul magnitudinii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC. |
| --- | --- |

(58)

Toate marjele de dumping au fost semnificative (a se vedea considerentul 29 de mai sus). Impactul magnitudinii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC.

| (59) | Aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(59)

Aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare.

4.5.2.7.   Prețurile și factorii care le influențează

| (60) | Prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorul din Uniune pentru clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare în Uniune | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile medii de vânzare în Uniune – Indice | 100 | 94 | 94 | 88 |
| Costul unitar de producție – Indice | 100 | 106 | 117 | 119 |
| Sursă: Date furnizate de industria din Uniune. |

(60)

Prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorul din Uniune pentru clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Prețurile de vânzare în Uniune

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Prețurile medii de vânzare în Uniune – Indice

100

94

94

88

Costul unitar de producție – Indice

100

106

117

119

Sursă: Date furnizate de industria din Uniune.

| (61) | Prețul mediu de vânzare al produsului similar practicat de industria din Uniune a scăzut cu 12 % în perioada examinată, parțial ca urmare a tendinței negative puternice a prețurilor medii ale importurilor din RPC (a se vedea considerentul 42). |
| --- | --- |

(61)

Prețul mediu de vânzare al produsului similar practicat de industria din Uniune a scăzut cu 12 % în perioada examinată, parțial ca urmare a tendinței negative puternice a prețurilor medii ale importurilor din RPC (a se vedea considerentul 42).

| (62) | Costul mediu de producție al industriei din Uniune a crescut cu 19 %. Acest fapt a fost cauzat în principal de impactul crescut al costurilor fixe asupra unui volum de producție și a unor vânzări în scădere și de o creștere a prețului materiilor prime. |
| --- | --- |

(62)

Costul mediu de producție al industriei din Uniune a crescut cu 19 %. Acest fapt a fost cauzat în principal de impactul crescut al costurilor fixe asupra unui volum de producție și a unor vânzări în scădere și de o creștere a prețului materiilor prime.

4.5.2.8.   Stocurile

| (63) | Nivelurile stocurilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocurile | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale – Indice | 100 | 98 | 89 | 94 |
| Stocuri finale ca procent din producție – Indice | 100 | 121 | 126 | 135 |
| Sursă: Date furnizate de industria din Uniune. |

(63)

Nivelurile stocurilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Stocurile

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Stocuri finale – Indice

100

98

89

94

Stocuri finale ca procent din producție – Indice

100

121

126

135

Sursă: Date furnizate de industria din Uniune.

| (64) | Deși stocurile finale au scăzut în perioada examinată din cauza închiderilor temporare ale unor unități de producție pentru a reduce costurile (a se vedea considerentul 48), ca procent din producție stocurile au crescut. |
| --- | --- |

(64)

Deși stocurile finale au scăzut în perioada examinată din cauza închiderilor temporare ale unor unități de producție pentru a reduce costurile (a se vedea considerentul 48), ca procent din producție stocurile au crescut.

4.5.2.9.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital

| (65) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați – Indice | 100 | 74 | 48 | 26 |
| Flux de lichidități – Indice | 100 | 85 | 75 | 78 |
| Investiții – Indice | 100 | 51 | 48 | 34 |
| Randamentul investițiilor – Indice | 100 | 68 | 44 | 25 |
| Sursă: Date furnizate de industria din Uniune. |

(65)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați – Indice

100

74

48

26

Flux de lichidități – Indice

100

85

75

78

Investiții – Indice

100

51

48

34

Randamentul investițiilor – Indice

100

68

44

25

Sursă: Date furnizate de industria din Uniune.

| (66) | Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. La calcularea profitabilității, Comisia a dedus din costurile raportate toate costurile cu cercetarea și dezvoltarea, precum și cele de marketing, pe care le-a considerat a fi de natură excepțională, astfel cum s-a menționat deja la considerentul 27 de mai sus. Fără această deducere, industria din Uniune ar fi ajuns la o situație de pierderi în cursul perioadei de anchetă. În conformitate cu scăderea profitabilității, au scăzut și fluxul net de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor. |
| --- | --- |

(66)

Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. La calcularea profitabilității, Comisia a dedus din costurile raportate toate costurile cu cercetarea și dezvoltarea, precum și cele de marketing, pe care le-a considerat a fi de natură excepțională, astfel cum s-a menționat deja la considerentul 27 de mai sus. Fără această deducere, industria din Uniune ar fi ajuns la o situație de pierderi în cursul perioadei de anchetă. În conformitate cu scăderea profitabilității, au scăzut și fluxul net de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor.

| (67) | Industria din Uniune a susținut că costurile deduse cu cercetarea și dezvoltarea și cele de marketing erau costuri normale, în derulare, aferente produsului în cauză. Cu toate acestea, ancheta a concluzionat că aceste costuri erau determinate de un produs nou, chiar dacă este vorba despre un produs care se încadrează în gama de produse care face obiectul prezentei anchete. Aceste costuri excepționale și mari nu ar apărea într-un an normal sau reprezentativ pentru industria din Uniune. În plus, aceste costuri sunt determinate de activitățile de cercetare și dezvoltare și de comercializare a unui produs care nu a fost vândut în cantități semnificative pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(67)

Industria din Uniune a susținut că costurile deduse cu cercetarea și dezvoltarea și cele de marketing erau costuri normale, în derulare, aferente produsului în cauză. Cu toate acestea, ancheta a concluzionat că aceste costuri erau determinate de un produs nou, chiar dacă este vorba despre un produs care se încadrează în gama de produse care face obiectul prezentei anchete. Aceste costuri excepționale și mari nu ar apărea într-un an normal sau reprezentativ pentru industria din Uniune. În plus, aceste costuri sunt determinate de activitățile de cercetare și dezvoltare și de comercializare a unui produs care nu a fost vândut în cantități semnificative pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (68) | Chiar în condițiile excluderii unor costuri, după cum se menționează mai sus, profitabilitatea producătorului din Uniune a scăzut abrupt și constant în cursul perioadei examinate. Comisia a considerat că nivelul profitabilității în perioada de anchetă și tendința profitabilității sunt prejudiciate din cauza scăderii clare și substanțiale descrise mai sus. |
| --- | --- |

(68)

Chiar în condițiile excluderii unor costuri, după cum se menționează mai sus, profitabilitatea producătorului din Uniune a scăzut abrupt și constant în cursul perioadei examinate. Comisia a considerat că nivelul profitabilității în perioada de anchetă și tendința profitabilității sunt prejudiciate din cauza scăderii clare și substanțiale descrise mai sus.

| (69) | Scăderea abruptă a profitabilității a fost cauzată în principal de creșterea continuă a costurilor fixe per tonă pe fondul unor volume ale producției și vânzărilor în continuă scădere. În plus, a existat o scădere clară a prețurilor medii, ceea ce a condus la incapacitatea industriei din Uniune de a menține nivelurile de profit și, prin urmare, profitabilitatea a scăzut în mod dramatic. Astfel cum se arată în tabelul 10 de mai sus, ceilalți indicatori de performanță au urmat o tendință similară cu profitul. |
| --- | --- |

(69)

Scăderea abruptă a profitabilității a fost cauzată în principal de creșterea continuă a costurilor fixe per tonă pe fondul unor volume ale producției și vânzărilor în continuă scădere. În plus, a existat o scădere clară a prețurilor medii, ceea ce a condus la incapacitatea industriei din Uniune de a menține nivelurile de profit și, prin urmare, profitabilitatea a scăzut în mod dramatic. Astfel cum se arată în tabelul 10 de mai sus, ceilalți indicatori de performanță au urmat o tendință similară cu profitul.

| (70) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Exprimat sub formă de indice, fluxul net de lichidități a prezentat o tendință negativă în perioada examinată, scăzând cu 22 % ca urmare a scăderii profitabilității. |
| --- | --- |

(70)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Exprimat sub formă de indice, fluxul net de lichidități a prezentat o tendință negativă în perioada examinată, scăzând cu 22 % ca urmare a scăderii profitabilității.

| (71) | Investițiile industriei din Uniune au scăzut și mai mult. Volumul investițiilor în cursul perioadei de anchetă a fost de numai aproximativ o treime din volumul investițiilor în 2011. În ceea ce privește profitabilitatea, investițiile în noul produs nu au fost luate în considerare pentru acest calcul. |
| --- | --- |

(71)

Investițiile industriei din Uniune au scăzut și mai mult. Volumul investițiilor în cursul perioadei de anchetă a fost de numai aproximativ o treime din volumul investițiilor în 2011. În ceea ce privește profitabilitatea, investițiile în noul produs nu au fost luate în considerare pentru acest calcul.

| (72) | Randamentul investițiilor reprezintă profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. El a scăzut puternic și în mod constant din 2011 până la perioada de anchetă, înregistrând o scădere de aproximativ 75 %. |
| --- | --- |

(72)

Randamentul investițiilor reprezintă profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. El a scăzut puternic și în mod constant din 2011 până la perioada de anchetă, înregistrând o scădere de aproximativ 75 %.

| (73) | Fiind parte a unui mare grup internațional, unicul producător din Uniune nu a susținut că, până în prezent, capacitatea sa de a procura capital a fost afectată de evoluțiile prezentate mai sus. Cu toate acestea, industria din Uniune a precizat în mod clar în cursul procedurii că situația actuală nu poate continua pe termen lung. |
| --- | --- |

(73)

Fiind parte a unui mare grup internațional, unicul producător din Uniune nu a susținut că, până în prezent, capacitatea sa de a procura capital a fost afectată de evoluțiile prezentate mai sus. Cu toate acestea, industria din Uniune a precizat în mod clar în cursul procedurii că situația actuală nu poate continua pe termen lung.

4.5.3.   Concluzie privind prejudiciul

| (74) | Au fost observate tendințe negative semnificative la nivelul următorilor indicatori economici: producție, utilizarea capacității, cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă, volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii. Stocurile (ca procent din producție) au crescut, deși ele au scăzut în termeni absoluți. Impactul scăderii continue a prețurilor de vânzare în combinație cu scăderea de ansamblu a volumului vânzărilor a fost substanțial, ceea ce a condus la o scădere considerabilă a cotei de piață, a profitabilității, a randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități. |
| --- | --- |

(74)

Au fost observate tendințe negative semnificative la nivelul următorilor indicatori economici: producție, utilizarea capacității, cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă, volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii. Stocurile (ca procent din producție) au crescut, deși ele au scăzut în termeni absoluți. Impactul scăderii continue a prețurilor de vânzare în combinație cu scăderea de ansamblu a volumului vânzărilor a fost substanțial, ceea ce a condus la o scădere considerabilă a cotei de piață, a profitabilității, a randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități.

| (75) | Faptul că piața Uniunii este dominată de marii actori din sectorul alimentelor și băuturilor și că această activitate este realizată prin contracte anuale înseamnă că, în acest sector, industria din Uniune este deosebit de sensibilă la scăderea volumelor vânzărilor și a prețurilor de vânzare, chiar dacă aceste scăderi afectează un număr mic de clienți. |
| --- | --- |

(75)

Faptul că piața Uniunii este dominată de marii actori din sectorul alimentelor și băuturilor și că această activitate este realizată prin contracte anuale înseamnă că, în acest sector, industria din Uniune este deosebit de sensibilă la scăderea volumelor vânzărilor și a prețurilor de vânzare, chiar dacă aceste scăderi afectează un număr mic de clienți.

| (76) | Pe de altă parte, productivitatea s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, evoluția a fost o consecință a reducerii numărului de angajați din cauza scăderii cererii și, prin urmare, a producției, ceea ce a determinat ca unii lucrători să fie disponibilizați. Prin urmare, în aceste condiții, creșterea productivității nu poate fi considerată un element pozitiv. |
| --- | --- |

(76)

Pe de altă parte, productivitatea s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, evoluția a fost o consecință a reducerii numărului de angajați din cauza scăderii cererii și, prin urmare, a producției, ceea ce a determinat ca unii lucrători să fie disponibilizați. Prin urmare, în aceste condiții, creșterea productivității nu poate fi considerată un element pozitiv.

| (77) | De asemenea, a crescut și consumul Uniunii. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a fost în măsură să beneficieze de aceasta din cauza scăderii atât a volumelor vânzărilor, cât și a prețurilor de vânzare menționate mai sus. |
| --- | --- |

(77)

De asemenea, a crescut și consumul Uniunii. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a fost în măsură să beneficieze de aceasta din cauza scăderii atât a volumelor vânzărilor, cât și a prețurilor de vânzare menționate mai sus.

| (78) | O parte interesată a contestat existența vreunui prejudiciu. Această parte a susținut că situația industriei din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost normală. Ea a susținut că industria din Uniune a pierdut protecția prin brevet și, în consecință, poziția sa dominantă pe piață. Prin urmare, ea ar trebui să accepte volume de vânzări și profituri mai mici. |
| --- | --- |

(78)

O parte interesată a contestat existența vreunui prejudiciu. Această parte a susținut că situația industriei din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost normală. Ea a susținut că industria din Uniune a pierdut protecția prin brevet și, în consecință, poziția sa dominantă pe piață. Prin urmare, ea ar trebui să accepte volume de vânzări și profituri mai mici.

| (79) | Acest argument este neîntemeiat. Principalul brevet de producție a expirat în 2005 (două brevete mai mici au expirat înainte și după data respectivă). Ca urmare a expirării brevetului de producție în 2005, cu mult timp înainte de perioada examinată, pe piață au intrat noi actori și anume, producătorii-exportatori chinezi, iar prezența acestora a crescut progresiv de la acel moment. În 2009, cu mult înainte de începutul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut de la poziția sa, până atunci, dominantă, la mai puțin de 50 %. În 2011, începutul perioadei examinate, cota de piață a importurilor din China pe piața Uniunii a depășit deja cu mult cota de piață a industriei Uniunii. Prin urmare, expirarea protecției prin brevet în 2005 a condus într-adevăr la o piață pe care operează mai mulți actori. |
| --- | --- |

(79)

Acest argument este neîntemeiat. Principalul brevet de producție a expirat în 2005 (două brevete mai mici au expirat înainte și după data respectivă). Ca urmare a expirării brevetului de producție în 2005, cu mult timp înainte de perioada examinată, pe piață au intrat noi actori și anume, producătorii-exportatori chinezi, iar prezența acestora a crescut progresiv de la acel moment. În 2009, cu mult înainte de începutul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut de la poziția sa, până atunci, dominantă, la mai puțin de 50 %. În 2011, începutul perioadei examinate, cota de piață a importurilor din China pe piața Uniunii a depășit deja cu mult cota de piață a industriei Uniunii. Prin urmare, expirarea protecției prin brevet în 2005 a condus într-adevăr la o piață pe care operează mai mulți actori.

| (80) | În plus, situația care genera prejudicii a fost analizată în cursul perioadei examinate, adică din 2011 până în 2014 sau mai exact la șase ani de la expirarea brevetului de producție. Evoluția majorității indicatorilor prejudiciului în cursul perioadei respective (2011 – perioada de anchetă) a fost profund negativă pentru industria din Uniune. Mai specific, aceasta a pierdut din cota de piață, și-a redus prețurile de vânzare, s-a confruntat cu scăderi abrupte ale profitabilității și ale restului indicatorilor financiari examinați mai sus, productivitatea a scăzut, închiderea unor unități de producție a devenit necesară pentru a reduce costurile și nu s-au înregistrat beneficii ca urmare a unui consum în creștere, astfel cum se explică la considerentul 74 de mai sus. O astfel de situație economică nu poate fi pur și simplu explicată prin posibilitatea ca noi actori să fi intrat pe piață, ceea ce se întâmplă în urma expirării protecției prin brevet. În orice caz, această situație nu poate fi considerată normală în sensul unei situații sănătoase și durabile. În primul rând, brevetul de producție a expirat cu mult înainte de perioada examinată și, prin urmare, industria din Uniune a avut timp suficient să reacționeze ca urmare a dispariției protecției. În al doilea rând, chiar dacă expirarea protecției prin brevet ar putea fi responsabilă de o anumită scădere a performanței, nivelurile indicatorilor de prejudiciu în perioada de anchetă efectivă au valori deosebit de mici pentru o industrie sănătoasă și sustenabilă. În plus, în pofida acestei pierderi a protecției prin brevet, industria din Uniune a menținut o situație economică și financiară sănătoasă până în 2011. |
| --- | --- |

(80)

În plus, situația care genera prejudicii a fost analizată în cursul perioadei examinate, adică din 2011 până în 2014 sau mai exact la șase ani de la expirarea brevetului de producție. Evoluția majorității indicatorilor prejudiciului în cursul perioadei respective (2011 – perioada de anchetă) a fost profund negativă pentru industria din Uniune. Mai specific, aceasta a pierdut din cota de piață, și-a redus prețurile de vânzare, s-a confruntat cu scăderi abrupte ale profitabilității și ale restului indicatorilor financiari examinați mai sus, productivitatea a scăzut, închiderea unor unități de producție a devenit necesară pentru a reduce costurile și nu s-au înregistrat beneficii ca urmare a unui consum în creștere, astfel cum se explică la considerentul 74 de mai sus. O astfel de situație economică nu poate fi pur și simplu explicată prin posibilitatea ca noi actori să fi intrat pe piață, ceea ce se întâmplă în urma expirării protecției prin brevet. În orice caz, această situație nu poate fi considerată normală în sensul unei situații sănătoase și durabile. În primul rând, brevetul de producție a expirat cu mult înainte de perioada examinată și, prin urmare, industria din Uniune a avut timp suficient să reacționeze ca urmare a dispariției protecției. În al doilea rând, chiar dacă expirarea protecției prin brevet ar putea fi responsabilă de o anumită scădere a performanței, nivelurile indicatorilor de prejudiciu în perioada de anchetă efectivă au valori deosebit de mici pentru o industrie sănătoasă și sustenabilă. În plus, în pofida acestei pierderi a protecției prin brevet, industria din Uniune a menținut o situație economică și financiară sănătoasă până în 2011.

| (81) | Pe această bază, argumentul că industria din Uniune nu suferă un prejudiciu trebuie să fie respins. Totuși, expirarea protecției prin brevet este analizată suplimentar ca un factor care a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(81)

Pe această bază, argumentul că industria din Uniune nu suferă un prejudiciu trebuie să fie respins. Totuși, expirarea protecției prin brevet este analizată suplimentar ca un factor care a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (82) | Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat, în acest stadiu, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(82)

Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat, în acest stadiu, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   CAUZALITATEA

| (83) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care reprezintă dumping provenite din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut prejudicia, în același timp, industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care reprezintă dumping provenite din țara în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. Acești factori sunt: (a) performanța industriei din Uniune pe piețele de export; (b) pierderea protecției prin brevet; și (c) strategia comercială a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(83)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care reprezintă dumping provenite din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut prejudicia, în același timp, industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care reprezintă dumping provenite din țara în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. Acești factori sunt: (a) performanța industriei din Uniune pe piețele de export; (b) pierderea protecției prin brevet; și (c) strategia comercială a industriei din Uniune.

5.1.   Efectele importurilor care reprezintă dumping

| (84) | Deteriorarea situației industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate a coincis cu creșterea importurilor la prețuri de dumping, originare din RPC. În cursul perioadei examinate, volumele importurilor au crescut cu 14 %, iar prețurile lor au scăzut cu 30 %. Acest fapt a avut ca rezultat o creștere cu 10 % a cotei de piață a exportatorilor chinezi. În același timp, industria din Uniune a pierdut din cota de piață, prețurile sale de vânzare au fost influențate în sens descendent, iar volumele vânzărilor au evoluat, de asemenea, negativ. |
| --- | --- |

(84)

Deteriorarea situației industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate a coincis cu creșterea importurilor la prețuri de dumping, originare din RPC. În cursul perioadei examinate, volumele importurilor au crescut cu 14 %, iar prețurile lor au scăzut cu 30 %. Acest fapt a avut ca rezultat o creștere cu 10 % a cotei de piață a exportatorilor chinezi. În același timp, industria din Uniune a pierdut din cota de piață, prețurile sale de vânzare au fost influențate în sens descendent, iar volumele vânzărilor au evoluat, de asemenea, negativ.

| (85) | În particular, marjele de subcotare importante, între 18 și 45 %, sunt indicatori suplimentari ai faptului că importurile care reprezintă dumping provenite din țara în cauză au exercitat presiuni semnificative asupra prețurilor industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(85)

În particular, marjele de subcotare importante, între 18 și 45 %, sunt indicatori suplimentari ai faptului că importurile care reprezintă dumping provenite din țara în cauză au exercitat presiuni semnificative asupra prețurilor industriei din Uniune.

| (86) | Scăderea volumelor vânzărilor a redus capacitatea industriei din Uniune de a absorbi costurile fixe. Importurile la prețuri mici provenite din țara în cauză au condus la incapacitatea industriei din Uniune de a menține nivelurile de profit și, prin urmare, profitabilitatea a scăzut în mod dramatic (a se vedea tabelul 10). |
| --- | --- |

(86)

Scăderea volumelor vânzărilor a redus capacitatea industriei din Uniune de a absorbi costurile fixe. Importurile la prețuri mici provenite din țara în cauză au condus la incapacitatea industriei din Uniune de a menține nivelurile de profit și, prin urmare, profitabilitatea a scăzut în mod dramatic (a se vedea tabelul 10).

| (87) | Industria din Uniune și alte părți interesate au susținut că cei doi cei mai mari producători-exportatori chinezi au fost implicați într-un „război al prețurilor” în perioada examinată și că a existat o tentativă de preluare. De fapt, la începutul anului 2015, la puțin timp după perioada de anchetă, unul dintre acești producători-exportatori care au cooperat, Suzhou Hope Technology Co., Ltd, a solicitat protecție împotriva falimentului în temeiul legislației chineze. Evoluția descendentă constantă și continuă a prețurilor practicate de cei doi cei mai mari exportatori chinezi a condus în realitate la prețuri de vânzare având niveluri nesustenabile. Aceste prețuri au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune și au reușit să deterioreze și situația industriei din Uniune (în ceea ce privește producția, utilizarea capacității, cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă, volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii). |
| --- | --- |

(87)

Industria din Uniune și alte părți interesate au susținut că cei doi cei mai mari producători-exportatori chinezi au fost implicați într-un „război al prețurilor” în perioada examinată și că a existat o tentativă de preluare. De fapt, la începutul anului 2015, la puțin timp după perioada de anchetă, unul dintre acești producători-exportatori care au cooperat, Suzhou Hope Technology Co., Ltd, a solicitat protecție împotriva falimentului în temeiul legislației chineze. Evoluția descendentă constantă și continuă a prețurilor practicate de cei doi cei mai mari exportatori chinezi a condus în realitate la prețuri de vânzare având niveluri nesustenabile. Aceste prețuri au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune și au reușit să deterioreze și situația industriei din Uniune (în ceea ce privește producția, utilizarea capacității, cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă, volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii).

| (88) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că deteriorarea situației industriei din Uniune a coincis cu creșterea substanțială a importurilor la prețuri descendente și de dumping și că aceste importuri au avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune. Prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori au scăzut cu 30 % în cursul perioadei de anchetă. Prin reducerea continuă a prețului de vânzare unitar practicat (de aceștia) în cursul perioadei examinate, producătorii din țara în cauză au reușit să își mărească cota de piață. Având în vedere coincidența în timp, stabilită în mod clar, între, pe de o parte, nivelul prețurilor importurilor care reprezintă dumping la prețuri în continuă scădere și, pe de altă parte, scăderea volumului vânzărilor industriei din Uniune și scăderea prețurilor, se concluzionează că importurile care reprezintă dumping au fost responsabile pentru situația prejudiciabilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(88)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că deteriorarea situației industriei din Uniune a coincis cu creșterea substanțială a importurilor la prețuri descendente și de dumping și că aceste importuri au avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune. Prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori au scăzut cu 30 % în cursul perioadei de anchetă. Prin reducerea continuă a prețului de vânzare unitar practicat (de aceștia) în cursul perioadei examinate, producătorii din țara în cauză au reușit să își mărească cota de piață. Având în vedere coincidența în timp, stabilită în mod clar, între, pe de o parte, nivelul prețurilor importurilor care reprezintă dumping la prețuri în continuă scădere și, pe de altă parte, scăderea volumului vânzărilor industriei din Uniune și scăderea prețurilor, se concluzionează că importurile care reprezintă dumping au fost responsabile pentru situația prejudiciabilă a industriei din Uniune.

5.2.   Efectele altor factori

5.2.1.   Performanța la export a industriei din Uniune

| (89) | Volumul și prețul mediu al exporturilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Performanța la export a industriei din Uniune | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor
  Indice | 100 | 87 | 75 | 72 |
| Preț mediu
  Indice | 100 | 112 | 108 | 98 |
| Sursă: Date furnizate de industria din Uniune. |

(89)

Volumul și prețul mediu al exporturilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Performanța la export a industriei din Uniune

2011

2012

2013

Perioada de anchetă

Volumul exporturilor

Indice

100

87

75

72

Preț mediu

Indice

100

112

108

98

Sursă: Date furnizate de industria din Uniune.

| (90) | Performanța la export a industriei din Uniune a fost similară cu vânzările sale pe piața Uniunii în ceea ce privește volumul, deși prețurile au fost menținute la niveluri mai mari atunci când au fost exprimate în euro. Această diferență de evoluție a prețurilor poate fi parțial atribuită evoluției ratei de schimb dintre euro și dolarul SUA în perioada examinată. Prin urmare, Comisia concluzionează că, deși performanța la export a fost, de asemenea, negativă, ea nu ar explica prejudiciul suferit de industria Uniunii pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(90)

Performanța la export a industriei din Uniune a fost similară cu vânzările sale pe piața Uniunii în ceea ce privește volumul, deși prețurile au fost menținute la niveluri mai mari atunci când au fost exprimate în euro. Această diferență de evoluție a prețurilor poate fi parțial atribuită evoluției ratei de schimb dintre euro și dolarul SUA în perioada examinată. Prin urmare, Comisia concluzionează că, deși performanța la export a fost, de asemenea, negativă, ea nu ar explica prejudiciul suferit de industria Uniunii pe piața din Uniune.

5.2.2.   Pierderea protecției prin brevet

| (91) | Unele părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune ar putea fi explicat prin pierderea protecției prin brevet pe piața ace-K de către singurul producător din Uniune. Acest argument este neîntemeiat. Astfel cum se explică la considerentul 79 de mai sus, ca urmare în special a expirării brevetului de producție în 2005, pe piață au intrat noi actori și anume, producătorii-exportatori chinezi, iar prezența acestora a crescut progresiv de la acel moment. În 2009, cu mult înainte de începutul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut de la poziția sa dominantă determinată de protecția prin brevet la mai puțin de 50 %. Până în 2011, începutul perioadei examinate, cota de piață a importurilor din China pe piața Uniunii a depășit cu mult cota de piață a industriei din Uniune. Prin urmare, într-adevăr, expirarea protecției prin brevet a condus la o piață pe care operează mai mulți actori. |
| --- | --- |

(91)

Unele părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune ar putea fi explicat prin pierderea protecției prin brevet pe piața ace-K de către singurul producător din Uniune. Acest argument este neîntemeiat. Astfel cum se explică la considerentul 79 de mai sus, ca urmare în special a expirării brevetului de producție în 2005, pe piață au intrat noi actori și anume, producătorii-exportatori chinezi, iar prezența acestora a crescut progresiv de la acel moment. În 2009, cu mult înainte de începutul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut de la poziția sa dominantă determinată de protecția prin brevet la mai puțin de 50 %. Până în 2011, începutul perioadei examinate, cota de piață a importurilor din China pe piața Uniunii a depășit cu mult cota de piață a industriei din Uniune. Prin urmare, într-adevăr, expirarea protecției prin brevet a condus la o piață pe care operează mai mulți actori.

| (92) | Cu toate acestea, ancheta a stabilit existența unui prejudiciu important cauzat industriei din Uniune. Având în vedere constatările privind prejudiciul, se consideră că industria din Uniune a menținut o situație economică și financiară sănătoasă până în 2011, care a început să se deterioreze ulterior. Adică șase ani de la expirarea brevetului de producție sau după o perioadă de timp suficient de lungă pentru ca industria Uniunii să reacționeze. Prin urmare, este nefondat să se aprecieze că situația industriei din Uniune s-a deteriorat din cauza faptului că au existat mai mulți actori pe piață. Situația industriei din Uniune s-a deteriorat mai degrabă din cauza strategiilor de stabilire a prețurilor practicate de acești noi actori, care au condus la volumuri crescute de importuri la prețuri scăzute nesustenabile și la subcotarea semnificativă a prețurilor. |
| --- | --- |

(92)

Cu toate acestea, ancheta a stabilit existența unui prejudiciu important cauzat industriei din Uniune. Având în vedere constatările privind prejudiciul, se consideră că industria din Uniune a menținut o situație economică și financiară sănătoasă până în 2011, care a început să se deterioreze ulterior. Adică șase ani de la expirarea brevetului de producție sau după o perioadă de timp suficient de lungă pentru ca industria Uniunii să reacționeze. Prin urmare, este nefondat să se aprecieze că situația industriei din Uniune s-a deteriorat din cauza faptului că au existat mai mulți actori pe piață. Situația industriei din Uniune s-a deteriorat mai degrabă din cauza strategiilor de stabilire a prețurilor practicate de acești noi actori, care au condus la volumuri crescute de importuri la prețuri scăzute nesustenabile și la subcotarea semnificativă a prețurilor.

| (93) | Din aceste motive, Comisia a concluzionat, în această etapă, că pierderea protecției prin brevet nu a contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(93)

Din aceste motive, Comisia a concluzionat, în această etapă, că pierderea protecției prin brevet nu a contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

5.2.3.   Strategia comercială

5.2.3.1.   Strategia de stabilire a prețurilor a industriei din Uniune

| (94) | O parte interesată a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune se explică prin decizia sa de a-și menține poziția pe piața Uniunii ca producător de produse de înaltă calitate. Dimpotrivă, ancheta a concluzionat că această strategie i-a asigurat supraviețuirea. Încercarea de a concura doar prin intermediul prețurilor ar fi condus la încetarea producției în sectorul ace-K, întrucât prețurile importurilor care reprezintă dumping au scăzut la niveluri nesustenabile. Nivelul nesustenabil al prețurilor de import este coroborat și cu faptul că al doilea cel mai mare producător-exportator, pentru care ace-K reprezintă o parte dominantă din cifra sa de afaceri totală, a solicitat, la începutul anului 2015, protecție împotriva falimentului în temeiul legislației chineze. |
| --- | --- |

(94)

O parte interesată a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune se explică prin decizia sa de a-și menține poziția pe piața Uniunii ca producător de produse de înaltă calitate. Dimpotrivă, ancheta a concluzionat că această strategie i-a asigurat supraviețuirea. Încercarea de a concura doar prin intermediul prețurilor ar fi condus la încetarea producției în sectorul ace-K, întrucât prețurile importurilor care reprezintă dumping au scăzut la niveluri nesustenabile. Nivelul nesustenabil al prețurilor de import este coroborat și cu faptul că al doilea cel mai mare producător-exportator, pentru care ace-K reprezintă o parte dominantă din cifra sa de afaceri totală, a solicitat, la începutul anului 2015, protecție împotriva falimentului în temeiul legislației chineze.

5.2.3.2.   Costurile importante cu cercetarea și dezvoltarea și costurile de comercializare suportate de industria din Uniune

| (95) | O parte interesată a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune se explică prin cheltuielile aferente unui produs nou pe parcursul perioadei examinate. Ar trebui remarcat faptul că aceste cheltuieli s-au datorat activităților de cercetare și dezvoltare, precum și de comercializare a unui produs nou care conține ace-K. Totuși, astfel cum se explică la considerentul 66, costurile acestei inovații nu au fost luate în considerare în cadrul analizei prejudiciului și, prin urmare, constatarea existenței unui prejudiciu important nu a putut fi afectată de aceste cheltuieli. |
| --- | --- |

(95)

O parte interesată a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune se explică prin cheltuielile aferente unui produs nou pe parcursul perioadei examinate. Ar trebui remarcat faptul că aceste cheltuieli s-au datorat activităților de cercetare și dezvoltare, precum și de comercializare a unui produs nou care conține ace-K. Totuși, astfel cum se explică la considerentul 66, costurile acestei inovații nu au fost luate în considerare în cadrul analizei prejudiciului și, prin urmare, constatarea existenței unui prejudiciu important nu a putut fi afectată de aceste cheltuieli.

| (96) | Prin urmare, se concluzionează că strategia comercială adoptată de industria din Uniune nu a contribuit la prejudiciul important suferit de aceasta. |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, se concluzionează că strategia comercială adoptată de industria din Uniune nu a contribuit la prejudiciul important suferit de aceasta.

5.3.   Concluzie privind cauzalitatea

| (97) | Prejudiciul în cadrul prezentei anchete este clar și este indicat de marea majoritate a indicatorilor, astfel cum este descris mai sus. Prejudiciul este clar, atât în ceea ce privește aspectele legate de volum (în particular cota de piață, producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor pe piața Uniunii și nivelul de ocupare a forței de muncă), cât și cele legate de preț (prețurile medii de vânzare), precum și de indicatorii de performanță (profitabilitatea, randamentul investițiilor, investițiile și fluxul de lichidități). A existat o coincidență clară în timp între creșterea volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri mici care reprezintă dumping și evoluția negativă a situației economice a industriei din Uniune. În timp ce aspectele de volum sunt mai pronunțate, există o corelație clară între deteriorarea marcată a volumelor vânzărilor și ale producției și deteriorarea ulterioară a indicatorilor financiari. |
| --- | --- |

(97)

Prejudiciul în cadrul prezentei anchete este clar și este indicat de marea majoritate a indicatorilor, astfel cum este descris mai sus. Prejudiciul este clar, atât în ceea ce privește aspectele legate de volum (în particular cota de piață, producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor pe piața Uniunii și nivelul de ocupare a forței de muncă), cât și cele legate de preț (prețurile medii de vânzare), precum și de indicatorii de performanță (profitabilitatea, randamentul investițiilor, investițiile și fluxul de lichidități). A existat o coincidență clară în timp între creșterea volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri mici care reprezintă dumping și evoluția negativă a situației economice a industriei din Uniune. În timp ce aspectele de volum sunt mai pronunțate, există o corelație clară între deteriorarea marcată a volumelor vânzărilor și ale producției și deteriorarea ulterioară a indicatorilor financiari.

| (98) | Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care reprezintă dumping. Comisia nu a identificat niciun alt factor care ar fi putut contribui la prejudiciu. |
| --- | --- |

(98)

Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care reprezintă dumping. Comisia nu a identificat niciun alt factor care ar fi putut contribui la prejudiciu.

| (99) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că importurile care reprezintă dumping au cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune și că nu au existat alți factori care ar fi putut rupe legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(99)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că importurile care reprezintă dumping au cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune și că nu au existat alți factori care ar fi putut rupe legătura de cauzalitate.

6.   INTERESUL UNIUNII

| (100) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față, în pofida stabilirii existenței unui dumping prejudiciabil. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(100)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față, în pofida stabilirii existenței unui dumping prejudiciabil. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

6.1.   Interesul industriei din Uniune

| (101) | Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din RPC care reprezintă dumping. Aproape toți indicatorii de prejudiciu au prezentat tendințe negative în cursul perioadei examinate, în particular volumul producției, volumul vânzărilor, prețurile de vânzare, nivelul de ocupare a forței de muncă, cota de piață și profitabilitatea. O tendință descendentă a fost constatată și pentru alți indicatori ai performanței financiare, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. |
| --- | --- |

(101)

Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din RPC care reprezintă dumping. Aproape toți indicatorii de prejudiciu au prezentat tendințe negative în cursul perioadei examinate, în particular volumul producției, volumul vânzărilor, prețurile de vânzare, nivelul de ocupare a forței de muncă, cota de piață și profitabilitatea. O tendință descendentă a fost constatată și pentru alți indicatori ai performanței financiare, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor.

| (102) | Se preconizează că, în urma instituirii măsurilor, prețurile importurilor vor crește, iar industria din Uniune va scăpa parțial de presiunea severă asupra prețurilor exercitată în prezent de importurile care reprezintă dumping. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca situația industriei din Uniune să se deterioreze și mai mult. Este foarte probabil ca pierderile suplimentare la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață să dureze, deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care reprezintă dumping va continua, iar industria din Uniune va fi forțată să își reducă prețurile și mai mult. Pe de altă parte, nu există niciun motiv pentru a se stabili că, în lipsa luării unor măsuri,presiunea asupra prețurilor s-ar reduce și nu ar urma tendințele observate în cursul perioadei examinate. Nu este exclus ca, în absența măsurilor, industria din Uniune să fie forțată să înceteze complet producția de ace-K, pe termen mediu, ceea ce ar avea ca urmare o scădere a nivelului de ocupare a forței de muncă în Uniune. Aceasta ar determina ca piața Uniunii să devină complet dependentă de importurile din RPC. |
| --- | --- |

(102)

Se preconizează că, în urma instituirii măsurilor, prețurile importurilor vor crește, iar industria din Uniune va scăpa parțial de presiunea severă asupra prețurilor exercitată în prezent de importurile care reprezintă dumping. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca situația industriei din Uniune să se deterioreze și mai mult. Este foarte probabil ca pierderile suplimentare la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață să dureze, deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care reprezintă dumping va continua, iar industria din Uniune va fi forțată să își reducă prețurile și mai mult. Pe de altă parte, nu există niciun motiv pentru a se stabili că, în lipsa luării unor măsuri,presiunea asupra prețurilor s-ar reduce și nu ar urma tendințele observate în cursul perioadei examinate. Nu este exclus ca, în absența măsurilor, industria din Uniune să fie forțată să înceteze complet producția de ace-K, pe termen mediu, ceea ce ar avea ca urmare o scădere a nivelului de ocupare a forței de muncă în Uniune. Aceasta ar determina ca piața Uniunii să devină complet dependentă de importurile din RPC.

| (103) | Prin urmare, Comisia a concluzionat, în această etapă, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(103)

Prin urmare, Comisia a concluzionat, în această etapă, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.

6.2.   Interesul importatorilor neafiliați

| (104) | Dintre cei 25 de importatori contactați, doar trei au transmis răspunsuri la chestionar. Ei reprezintă aproximativ 13 % din importurile totale de ace-K din RPC. Aceste societăți au făcut obiectul unor verificări la fața locului. |
| --- | --- |

(104)

Dintre cei 25 de importatori contactați, doar trei au transmis răspunsuri la chestionar. Ei reprezintă aproximativ 13 % din importurile totale de ace-K din RPC. Aceste societăți au făcut obiectul unor verificări la fața locului.

| (105) | Importurile de ace-K din RPC reprezintă mai puțin de 10 % din cifra de afaceri totală a acestor importatori în perioada de anchetă (pentru doi dintre ei, chiar mai puțin de 1 %). |
| --- | --- |

(105)

Importurile de ace-K din RPC reprezintă mai puțin de 10 % din cifra de afaceri totală a acestor importatori în perioada de anchetă (pentru doi dintre ei, chiar mai puțin de 1 %).

| (106) | Toți cei trei importatori cooperanți au afirmat că taxele ar avea un impact negativ asupra activităților lor, întrucât ele ar conduce în mod inevitabil la prețuri mai mari. Un importator a evidențiat importanța existenței a două surse pentru clienții săi. |
| --- | --- |

(106)

Toți cei trei importatori cooperanți au afirmat că taxele ar avea un impact negativ asupra activităților lor, întrucât ele ar conduce în mod inevitabil la prețuri mai mari. Un importator a evidențiat importanța existenței a două surse pentru clienții săi.

| (107) | Un alt importator a susținut că ace-K nu a fost substituit cu ușurință de produsele care îl conțin, aflate deja pe piață. Noile produse ar fi dezvoltate cu îndulcitori alternativi în locul produsului în cauză. |
| --- | --- |

(107)

Un alt importator a susținut că ace-K nu a fost substituit cu ușurință de produsele care îl conțin, aflate deja pe piață. Noile produse ar fi dezvoltate cu îndulcitori alternativi în locul produsului în cauză.

| (108) | Comisia a stabilit că importatorii ar putea, într-adevăr, să fie afectați în mod negativ de măsuri, dar într-o măsură foarte limitată. Ace-K reprezintă doar o mică parte din activitatea economică a importatorilor, care au un portofoliu de produse relativ mare. În plus, întrucât măsurile nu fac decât să restabilească o concurență justă pe piața Uniunii, se consideră că măsurile antidumping nu ar împiedica importatorii să vândă produsul în cauză în Uniune. |
| --- | --- |

(108)

Comisia a stabilit că importatorii ar putea, într-adevăr, să fie afectați în mod negativ de măsuri, dar într-o măsură foarte limitată. Ace-K reprezintă doar o mică parte din activitatea economică a importatorilor, care au un portofoliu de produse relativ mare. În plus, întrucât măsurile nu fac decât să restabilească o concurență justă pe piața Uniunii, se consideră că măsurile antidumping nu ar împiedica importatorii să vândă produsul în cauză în Uniune.

| (109) | În aceeași ordine de idei, întrucât importatorii și utilizatorii finali deopotrivă au evidențiat necesitatea existenței a două surse de aprovizionare, măsurile ar avea, cel mai probabil, un efect de sporire a posibilității aprovizionării din două surse, mai degrabă decât a împiedica acest lucru. Aceasta deoarece, în lipsa măsurilor, industria din Uniune ar fi, foarte probabil, scoasă de pe piață. |
| --- | --- |

(109)

În aceeași ordine de idei, întrucât importatorii și utilizatorii finali deopotrivă au evidențiat necesitatea existenței a două surse de aprovizionare, măsurile ar avea, cel mai probabil, un efect de sporire a posibilității aprovizionării din două surse, mai degrabă decât a împiedica acest lucru. Aceasta deoarece, în lipsa măsurilor, industria din Uniune ar fi, foarte probabil, scoasă de pe piață.

| (110) | Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, este clar că instituirea măsurilor asupra importatorilor ar avea un impact foarte limitat sau chiar deloc, iar un astfel de impact ar fi, în mod clar, compensat de beneficiile pe care măsurile le-ar putea aduce industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(110)

Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, este clar că instituirea măsurilor asupra importatorilor ar avea un impact foarte limitat sau chiar deloc, iar un astfel de impact ar fi, în mod clar, compensat de beneficiile pe care măsurile le-ar putea aduce industriei din Uniune.

6.3.   Interesul utilizatorilor

| (111) | La deschiderea anchetei, Comisia a contactat aproximativ 80 de utilizatori de ace-K. Numai un utilizator a transmis răspuns la chestionar. Principalii utilizatori fac parte din segmentul produselor fără zahăr sau cu conținut mic de zahăr al sectorului alimentelor și băuturilor. Alte vânzări de ace-K au loc în sectorul farmaceutic pentru a face ca medicamentele să fie mai ușor de ingerat. |
| --- | --- |

(111)

La deschiderea anchetei, Comisia a contactat aproximativ 80 de utilizatori de ace-K. Numai un utilizator a transmis răspuns la chestionar. Principalii utilizatori fac parte din segmentul produselor fără zahăr sau cu conținut mic de zahăr al sectorului alimentelor și băuturilor. Alte vânzări de ace-K au loc în sectorul farmaceutic pentru a face ca medicamentele să fie mai ușor de ingerat.

| (112) | În ceea ce privește utilizatorul care a cooperat, deși ace-K este utilizat în majoritatea produselor sale, achizițiile de ace-K sunt foarte mici în raport cu totalul costurilor de producție și de vânzare. |
| --- | --- |

(112)

În ceea ce privește utilizatorul care a cooperat, deși ace-K este utilizat în majoritatea produselor sale, achizițiile de ace-K sunt foarte mici în raport cu totalul costurilor de producție și de vânzare.

| (113) | Utilizatorul care a cooperat a susținut că produsul în cauză este un element-cheie pentru o parte considerabilă a produselor finite și că este foarte dificil de înlocuit fără a afecta în mod negativ standardele sale vizând calitatea și competitivitatea. |
| --- | --- |

(113)

Utilizatorul care a cooperat a susținut că produsul în cauză este un element-cheie pentru o parte considerabilă a produselor finite și că este foarte dificil de înlocuit fără a afecta în mod negativ standardele sale vizând calitatea și competitivitatea.

| (114) | Alți trei utilizatori, reprezentând atât producători multinaționali de alimente și băuturi, cât și societăți farmaceutice specializate de dimensiuni mai mici, nu au completat chestionarul, dar și-au transmis observațiile în scris. Ei au susținut că, în măsura în care dumpingul se confirmă, industria din Uniune ar trebui să fie menținută ca un concurent viabil și ca o sursă fiabilă de aprovizionare cu produse de înaltă calitate. |
| --- | --- |

(114)

Alți trei utilizatori, reprezentând atât producători multinaționali de alimente și băuturi, cât și societăți farmaceutice specializate de dimensiuni mai mici, nu au completat chestionarul, dar și-au transmis observațiile în scris. Ei au susținut că, în măsura în care dumpingul se confirmă, industria din Uniune ar trebui să fie menținută ca un concurent viabil și ca o sursă fiabilă de aprovizionare cu produse de înaltă calitate.

| (115) | Ancheta a constatat că, în ceea ce privește costurile, importanța ace-K în produsele finite este minimă. Totuși, după cum a susținut utilizatorul cooperant, utilizarea ace-K este esențială pentru produse care sunt deja pe piață. Ar putea fi dezvoltate noi produse care să conțină alți îndulcitori, dar schimbarea compoziției produselor consacrate ar fi riscantă și costisitoare. Prin urmare, accesul utilizatorilor la surse alternative de ace-K este foarte important. |
| --- | --- |

(115)

Ancheta a constatat că, în ceea ce privește costurile, importanța ace-K în produsele finite este minimă. Totuși, după cum a susținut utilizatorul cooperant, utilizarea ace-K este esențială pentru produse care sunt deja pe piață. Ar putea fi dezvoltate noi produse care să conțină alți îndulcitori, dar schimbarea compoziției produselor consacrate ar fi riscantă și costisitoare. Prin urmare, accesul utilizatorilor la surse alternative de ace-K este foarte important.

| (116) | Acest argument a fost, de asemenea, invocat de către cei trei utilizatori care au transmis observații. Ei au evidențiat că nu doresc să depindă exclusiv de ace-K provenit din China, cu riscul de a opera în condițiile unor prețuri de monopol, din cauza posibilității concentrării acestui sector în RPC. |
| --- | --- |

(116)

Acest argument a fost, de asemenea, invocat de către cei trei utilizatori care au transmis observații. Ei au evidențiat că nu doresc să depindă exclusiv de ace-K provenit din China, cu riscul de a opera în condițiile unor prețuri de monopol, din cauza posibilității concentrării acestui sector în RPC.

| (117) | Astfel cum s-a menționat la considerentul 108 de mai sus, măsurile antidumping propuse urmăresc să restabilească condiții de concurență echitabile, care ar trebui să permită atât Uniunii, cât și producătorilor chinezi, să rămână pe piață în postura unor concurenți viabili. Nevoia utilizatorilor de aprovizionare din două surse ar fi mai bine satisfăcută prin impunerea de măsuri, decât în absența lor. |
| --- | --- |

(117)

Astfel cum s-a menționat la considerentul 108 de mai sus, măsurile antidumping propuse urmăresc să restabilească condiții de concurență echitabile, care ar trebui să permită atât Uniunii, cât și producătorilor chinezi, să rămână pe piață în postura unor concurenți viabili. Nevoia utilizatorilor de aprovizionare din două surse ar fi mai bine satisfăcută prin impunerea de măsuri, decât în absența lor.

6.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (118) | Se poate aprecia că instituirea de măsuri antidumping ar permite industriei din Uniune să rămână pe piață și, ulterior, să-și îmbunătățească situația. Există un risc mare ca, în cazul în care măsurile nu ar fi instituite, industria din Uniune să fie obligată să ia în considerare retragerea de pe piața de ace-K pe termen mediu, având ca rezultat inevitabil reducerea numărului de locuri de muncă. Aceasta ar duce la crearea unui monopol al producătorilor-exportatori chinezi, al căror număr este, de asemenea, probabil să scadă. Acest fapt ar avea un posibil impact minor asupra importatorilor, însă ar fi în detrimentul utilizatorilor finali de ace-K, dat fiind că unii dintre aceștia au subliniat importanța menținerii unei surse de aprovizionare în Uniune. |
| --- | --- |

(118)

Se poate aprecia că instituirea de măsuri antidumping ar permite industriei din Uniune să rămână pe piață și, ulterior, să-și îmbunătățească situația. Există un risc mare ca, în cazul în care măsurile nu ar fi instituite, industria din Uniune să fie obligată să ia în considerare retragerea de pe piața de ace-K pe termen mediu, având ca rezultat inevitabil reducerea numărului de locuri de muncă. Aceasta ar duce la crearea unui monopol al producătorilor-exportatori chinezi, al căror număr este, de asemenea, probabil să scadă. Acest fapt ar avea un posibil impact minor asupra importatorilor, însă ar fi în detrimentul utilizatorilor finali de ace-K, dat fiind că unii dintre aceștia au subliniat importanța menținerii unei surse de aprovizionare în Uniune.

| (119) | Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri asupra importurilor de ace-K originar din RPC. |
| --- | --- |

(119)

Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri asupra importurilor de ace-K originar din RPC.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (120) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care reprezintă dumping. |
| --- | --- |

(120)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care reprezintă dumping.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (121) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. Măsurile ar trebui să fie instituite la un nivel suficient pentru a restabili o situație de concurență justă între industria din Uniune și producătorii-exportatori din RPC. |
| --- | --- |

(121)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. Măsurile ar trebui să fie instituite la un nivel suficient pentru a restabili o situație de concurență justă între industria din Uniune și producătorii-exportatori din RPC.

| (122) | Prejudiciul ar fi eliminat în cazul în care industria din Uniune ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină profitul înainte de impozitarea vânzărilor de produs similar pe piața Uniunii care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către o industrie de acest tip din sectorul în cauză și anume, în absența importurilor care reprezintă dumping. |
| --- | --- |

(122)

Prejudiciul ar fi eliminat în cazul în care industria din Uniune ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină profitul înainte de impozitarea vânzărilor de produs similar pe piața Uniunii care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către o industrie de acest tip din sectorul în cauză și anume, în absența importurilor care reprezintă dumping.

| (123) | În acest scop, prețul practicat de industria din Uniune, stabilit pentru calculul subcotării prețurilor de la considerentele 43 și 44 a fost considerat a fi un preț neprejudiciabil și a fost utilizat la calculul marjelor de prejudiciu. Circumstanțele particulare ale prezentului caz au relevat faptul că, întrucât excluderea cuvenită a cheltuielilor nerecurente și excepționale legate de activitățile de cercetare și dezvoltare și de comercializare a condus la un profit efectiv aferent vânzărilor de produs similar în cursul perioadei de anchetă, nivelul de eliminare a prejudiciului ar trebui să fie atins de un astfel de preț efectiv. |
| --- | --- |

(123)

În acest scop, prețul practicat de industria din Uniune, stabilit pentru calculul subcotării prețurilor de la considerentele 43 și 44 a fost considerat a fi un preț neprejudiciabil și a fost utilizat la calculul marjelor de prejudiciu. Circumstanțele particulare ale prezentului caz au relevat faptul că, întrucât excluderea cuvenită a cheltuielilor nerecurente și excepționale legate de activitățile de cercetare și dezvoltare și de comercializare a condus la un profit efectiv aferent vânzărilor de produs similar în cursul perioadei de anchetă, nivelul de eliminare a prejudiciului ar trebui să fie atins de un astfel de preț efectiv.

| (124) | Prin urmare, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul CIF de import mediu ponderat practicat de producătorii-exportatori cooperanți din țara în cauză, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, și prețul franco fabrică mediu ponderat ajustat al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(124)

Prin urmare, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul CIF de import mediu ponderat practicat de producătorii-exportatori cooperanți din țara în cauză, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, și prețul franco fabrică mediu ponderat ajustat al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

7.2.   Măsuri provizorii

| (125) | Ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din RPC, precum și asupra celor de acesulfam de potasiu originar din RPC conținut în anumite preparate și/sau amestecuri, în conformitate cu regula aplicării taxei mai mici de la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu. |
| --- | --- |

(125)

Ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din RPC, precum și asupra celor de acesulfam de potasiu originar din RPC conținut în anumite preparate și/sau amestecuri, în conformitate cu regula aplicării taxei mai mici de la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu.

| (126) | Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:








  Societate | Marjă de dumping | Marjă de prejudiciu | Taxă antidumping provizorie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % | 76,6 % | 76,6 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % | 23,1 % | 23,1 % |
| Toate celelalte societăți | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |

(126)

Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping

Marjă de prejudiciu

Taxă antidumping provizorie

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

87,7 %

87,7 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

76,6 %

76,6 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

23,1 %

23,1 %

Toate celelalte societăți

97,8 %

87,7 %

87,7 %

| (127) | Cu toate acestea, întrucât taxa antidumping ar trebui să se aplice și oricăror preparate și/sau amestecuri care includ ace-K, în vederea punerii în aplicare a taxei de către autoritățile vamale din Uniune, este mai adecvat să se exprime taxa ca sumă fixă în euro per kg net și să se aplice această valoare la ace-K pur importat sau proporției de ace-K în produsul preparat și/sau în amestec. |
| --- | --- |

(127)

Cu toate acestea, întrucât taxa antidumping ar trebui să se aplice și oricăror preparate și/sau amestecuri care includ ace-K, în vederea punerii în aplicare a taxei de către autoritățile vamale din Uniune, este mai adecvat să se exprime taxa ca sumă fixă în euro per kg net și să se aplice această valoare la ace-K pur importat sau proporției de ace-K în produsul preparat și/sau în amestec.

| (128) | Nivelurile taxei antidumping aplicabile individual unei societăți, precizate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei (prin opoziție cu taxa valabilă pentru întreaga țară, aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, în mod exclusiv, importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate celor menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul nivelului taxei aplicabil pentru „toate celelalte întreprinderi”. Ele nu trebuie să facă obiectul niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(128)

Nivelurile taxei antidumping aplicabile individual unei societăți, precizate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei (prin opoziție cu taxa valabilă pentru întreaga țară, aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, în mod exclusiv, importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate celor menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul nivelului taxei aplicabil pentru „toate celelalte întreprinderi”. Ele nu trebuie să facă obiectul niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (129) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping dacă își modifică ulterior denumirea. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (3). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care modificarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei aplicabil acesteia, se va publica o notă de informare cu privire la modificarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(129)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping dacă își modifică ulterior denumirea. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (3). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care modificarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei aplicabil acesteia, se va publica o notă de informare cu privire la modificarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (130) | Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexa I. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă vor face obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(130)

Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexa I. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă vor face obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”.

| (131) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se aplică nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi în Uniune în perioada anchetei. |
| --- | --- |

(131)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se aplică nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi în Uniune în perioada anchetei.

8.   DISPOZIȚII FINALE

| (132) | În interesul unei bune administrări, părțile interesate pot prezenta observații scrise și/sau pot solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale într-un termen stabilit. |
| --- | --- |

(132)

În interesul unei bune administrări, părțile interesate pot prezenta observații scrise și/sau pot solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale într-un termen stabilit.

| (133) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei, |
| --- | --- |

(133)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de acesulfam de potasiu [sarea de potasiu a 2,2 dioxidului de 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-onă; Nr. CAS 55589-62-3], originar din Republica Populară Chineză, precum și asupra importurilor de acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză conținut în anumite preparate și/sau amestecuri, încadrat în prezent la codurile NC ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (cod TARIC 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 și ex 3824 90 96.

(2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare sunt următoarele:

| Societate | Nivelul taxei provizorii – euro per kg net | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 3,19 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 3,15 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 1,23 | C048 |
| Toate celelalte societăți | 3,19 | C999 |
| Toate societățile care declară preparate și/sau amestecuri care nu conțin acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză | 0 | C045 |

Societate

Nivelul taxei provizorii – euro per kg net

Codul adițional TARIC

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

3,19

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

3,15

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

1,23

C048

Toate celelalte societăți

3,19

C999

Toate societățile care declară preparate și/sau amestecuri care nu conțin acesulfam de potasiu originar din Republica Populară Chineză

0

C045

(3)   Taxa antidumping aplicabilă acesulfamului de potasiu conținut în preparate și/sau amestecuri se aplică proporțional pentru preparate și/sau amestecuri, pe bază de greutate, din conținutul total de acesulfam de potasiu.

(4)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cerințelor prevăzute în anexa I. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.

(5)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(6)   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.

Articolul 2

La prezentarea declarației vamale de punere în liberă circulație autorității vamale a statului membru, în cazurile în care acesulfamul de potasiu este originar dintr-o țară diferită de țara de origine a preparatelor și/sau a amestecurilor în care este conținut, importatorul prezintă o declarație de origine emisă de producătorul final al preparatelor și/sau al amestecurilor în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa II.

Articolul 3

(1)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:

| (a) | solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;

| (b) | prezenta Comisiei observațiile lor în scris; și |
| --- | --- |

(b)

prezenta Comisiei observațiile lor în scris; și

| (c) | solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale. |
| --- | --- |

(c)

solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale.

(2)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 pot prezenta observații privind aplicarea măsurilor provizorii.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică timp de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 mai 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 297, 4.9.2014, p. 2.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussels, BELGIQUE/BELGIË.

3

---

ANEXA I

Factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (4) trebuie să prezinte următoarele elemente:

| 1. | Numele și funcția funcționarului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția funcționarului entității care emite factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație: „Subsemnatul certific că acesulfamul de potasiu (ace-K) vândut la export în Uniunea Europeană și care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile din prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație: „Subsemnatul certific că acesulfamul de potasiu (ace-K) vândut la export în Uniunea Europeană și care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile din prezenta factură sunt complete și corecte.”

| 3. | Data și semnătura funcționarului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

3.

Data și semnătura funcționarului entității care emite factura comercială.

---

ANEXA II

Declarație de origine

Vânzător: [a se introduce denumirea completă și adresa vânzătorului de preparate și/sau amestecuri care conțin acesulfam de potasiu]

Numărul și data facturii comerciale:

| Pachet nr. | Descrierea produsului pentru preparatul și/sau amestecul care conține acesulfam de potasiu | Cantitate în kg de acesulfam de potasiu conținută în produs | Țara de origine a acesulfamului de potasiu |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| | | | |
| | | | |

Pachet nr.

Descrierea produsului pentru preparatul și/sau amestecul care conține acesulfam de potasiu

Cantitate în kg de acesulfam de potasiu conținută în produs

Țara de origine a acesulfamului de potasiu

(1)

(2)

(3)

(4)

Producător: [a se introduce denumirea completă și adresa producătorului final al preparatelor și/sau al amestecurilor care conțin acesulfam de potasiu, în cazul în care producătorul nu este identic cu vânzătorul]

Producătorul acestor bunuri declară:

| — | că originea declarată în coloana 4 pentru mărfurile descrise în coloana 2 din prezenta declarație a fost stabilită în conformitate cu dispozițiile articolelor 23 și 24 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (1); |
| --- | --- |

—

că originea declarată în coloana 4 pentru mărfurile descrise în coloana 2 din prezenta declarație a fost stabilită în conformitate cu dispozițiile articolelor 23 și 24 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (1);

| — | că este disponibil să coopereze pe deplin cu Comisia Uniunii Europene sau cu autoritățile vamale ale statului membru importator în momentul în care se verifică exactitatea acestei declarații. |
| --- | --- |

—

că este disponibil să coopereze pe deplin cu Comisia Uniunii Europene sau cu autoritățile vamale ale statului membru importator în momentul în care se verifică exactitatea acestei declarații.

| Data | | (Semnătura) |
| --- | --- | --- |
| | (Ștampila societății producătoare semnatare) | (Numele și funcția semnatarului autorizat) |
| | | |

Data

(Semnătura)

(Ștampila societății producătoare semnatare)

(Numele și funcția semnatarului autorizat)

---

(1)  Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 302, 19.10.1992, p. 1).

---

| 21.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/34

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/788 AL COMISIEI

din 20 mai 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 mai 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 74,3 |
| MA | 110,0 |
| MK | 101,3 |
| ZZ | 95,2 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 57,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 69,9 |
| 0709 93 10 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,4 |
| IL | 70,8 |
| MA | 56,3 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 91,3 |
| BR | 100,8 |
| CL | 138,3 |
| NZ | 126,3 |
| US | 189,0 |
| UY | 86,8 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

74,3

MA

110,0

MK

101,3

ZZ

95,2

0707 00 05

AL

41,5

MK

57,0

TR

111,1

ZZ

69,9

0709 93 10

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 10 20

EG

52,4

IL

70,8

MA

56,3

ZZ

59,8

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

91,3

BR

100,8

CL

138,3

NZ

126,3

US

189,0

UY

86,8

ZA

108,5

ZZ

120,1

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 21.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 125/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 125/36

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/789 A COMISIEI

din 18 mai 2015

privind măsuri de prevenire a introducerii în Uniune și a răspândirii în interiorul acesteia a Xylella fastidiosa (Wells et al.)

[notificată cu numărul C(2015) 3415]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), în special articolul 16 alineatul (3) teza a patra,

întrucât:

| (1) | Având în vedere auditurile efectuate de Comisie și notificările privind noi focare transmise de autoritățile italiene, măsurile prevăzute în Decizia de punere în aplicare 2014/87/UE a Comisiei (2) ar trebui consolidate. |
| --- | --- |

(1)

Având în vedere auditurile efectuate de Comisie și notificările privind noi focare transmise de autoritățile italiene, măsurile prevăzute în Decizia de punere în aplicare 2014/87/UE a Comisiei (2) ar trebui consolidate.

| (2) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a publicat la data de 6 ianuarie 2015 un Aviz științific privind riscul pentru sănătatea plantelor determinat de Xylella fastidiosa (Wells et al.) (denumit în continuare „organismul specificat”) pe teritoriul UE, în care se identifică și se evaluează opțiunile de reducere a riscurilor (3). Respectivul aviz conține o listă cu specii de plante susceptibile la izolatele europene și neeuropene ale organismului specificat. În plus, la data de 20 martie 2015, autoritatea a publicat un raport științific privind clasificarea respectivelor plante destinate plantării, cu excepția semințelor, în funcție de riscul de introducere a organismului specificat. Raportul clasifică speciile de plante care au fost confirmate până în prezent a fi susceptibile la izolatele europene și neeuropene ale organismului specificat în plante cu infecție naturală, cu infecție experimentală prin intermediul vectorilor sau cu infecție de tip necunoscut (denumite în continuare „plante specificate”). Respectiva listă este mai lungă decât lista prevăzută în Decizia de punere în aplicare 2014/497/UE a Comisiei (4). Prin urmare, este adecvat ca prezenta decizie să se aplice unei liste mai lungi de specii decât Decizia de punere în aplicare 2014/497/UE. Totuși, pentru a se asigura proporționalitatea, anumite măsuri ar trebui să se aplice numai speciilor de plante susceptibile la izolatele europene ale organismului specificat (denumite în continuare „plante-gazdă”). În această privință, în timp ce avizul EFSA din 6 ianuarie 2015 evidențiază incertitudinea în ceea ce privește gama de specii de plante având în vedere faptul că cercetările sunt încă în curs de desfășurare, rezultatele investigațiilor efectuate de autoritățile italiene au confirmat capacitatea anumitor plante specificate de a fi „plante-gazdă”. |
| --- | --- |

(2)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a publicat la data de 6 ianuarie 2015 un Aviz științific privind riscul pentru sănătatea plantelor determinat de Xylella fastidiosa (Wells et al.) (denumit în continuare „organismul specificat”) pe teritoriul UE, în care se identifică și se evaluează opțiunile de reducere a riscurilor (3). Respectivul aviz conține o listă cu specii de plante susceptibile la izolatele europene și neeuropene ale organismului specificat. În plus, la data de 20 martie 2015, autoritatea a publicat un raport științific privind clasificarea respectivelor plante destinate plantării, cu excepția semințelor, în funcție de riscul de introducere a organismului specificat. Raportul clasifică speciile de plante care au fost confirmate până în prezent a fi susceptibile la izolatele europene și neeuropene ale organismului specificat în plante cu infecție naturală, cu infecție experimentală prin intermediul vectorilor sau cu infecție de tip necunoscut (denumite în continuare „plante specificate”). Respectiva listă este mai lungă decât lista prevăzută în Decizia de punere în aplicare 2014/497/UE a Comisiei (4). Prin urmare, este adecvat ca prezenta decizie să se aplice unei liste mai lungi de specii decât Decizia de punere în aplicare 2014/497/UE. Totuși, pentru a se asigura proporționalitatea, anumite măsuri ar trebui să se aplice numai speciilor de plante susceptibile la izolatele europene ale organismului specificat (denumite în continuare „plante-gazdă”). În această privință, în timp ce avizul EFSA din 6 ianuarie 2015 evidențiază incertitudinea în ceea ce privește gama de specii de plante având în vedere faptul că cercetările sunt încă în curs de desfășurare, rezultatele investigațiilor efectuate de autoritățile italiene au confirmat capacitatea anumitor plante specificate de a fi „plante-gazdă”.

| (3) | Statele membre ar trebui să efectueze anchete anuale în vederea depistării prezenței organismului specificat pe teritoriul lor și ar trebui să se asigure că operatorii profesioniști sunt informați cu privire la prezența sa potențială și la măsurile care urmează să fie luate. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre ar trebui să efectueze anchete anuale în vederea depistării prezenței organismului specificat pe teritoriul lor și ar trebui să se asigure că operatorii profesioniști sunt informați cu privire la prezența sa potențială și la măsurile care urmează să fie luate.

| (4) | Pentru a eradica organismul specificat și pentru a preveni răspândirea sa în restul Uniunii, statele membre ar trebui să stabilească zone delimitate constând dintr-o zonă în care se înregistrează infecții și o zonă tampon și să aplice măsuri de eradicare. Având în vedere situația actuală din sudul Italiei, zona în care se înregistrează infecții din zona delimitată stabilită de autoritățile italiene ar trebui să acopere cel puțin întregul teritoriu al provinciei Lecce. În scopul de a reduce la minimum riscul de răspândire a organismului specificat în afara zonei delimitate [zonă în care se înregistrează infecții], zona tampon ar trebui să aibă lățimea de 10 km. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a eradica organismul specificat și pentru a preveni răspândirea sa în restul Uniunii, statele membre ar trebui să stabilească zone delimitate constând dintr-o zonă în care se înregistrează infecții și o zonă tampon și să aplice măsuri de eradicare. Având în vedere situația actuală din sudul Italiei, zona în care se înregistrează infecții din zona delimitată stabilită de autoritățile italiene ar trebui să acopere cel puțin întregul teritoriu al provinciei Lecce. În scopul de a reduce la minimum riscul de răspândire a organismului specificat în afara zonei delimitate [zonă în care se înregistrează infecții], zona tampon ar trebui să aibă lățimea de 10 km.

| (5) | În cazul unor apariții izolate ale organismului specificat, stabilirea unei zone delimitate nu ar trebui să fie necesară în cazul în care organismul specificat poate să fie eliminat de pe plantele pe care i s-a constatat prezența. În astfel de cazuri, ar trebui luate măsuri imediate pentru a stabili dacă au fost infectate și alte plante. |
| --- | --- |

(5)

În cazul unor apariții izolate ale organismului specificat, stabilirea unei zone delimitate nu ar trebui să fie necesară în cazul în care organismul specificat poate să fie eliminat de pe plantele pe care i s-a constatat prezența. În astfel de cazuri, ar trebui luate măsuri imediate pentru a stabili dacă au fost infectate și alte plante.

| (6) | Ținând cont de epidemiologia organismului specificat și de riscul răspândirii în restul Uniunii, plantarea în zona în care se înregistrează infecții a plantelor-gazdă ar trebui să fie interzisă, exceptând locurile care sunt protejate fizic împotriva introducerii organismului specificat de către vectorii săi. Acest fapt este important și pentru a preveni infectarea plantelor-gazdă de către organismul specificat în zona delimitată. |
| --- | --- |

(6)

Ținând cont de epidemiologia organismului specificat și de riscul răspândirii în restul Uniunii, plantarea în zona în care se înregistrează infecții a plantelor-gazdă ar trebui să fie interzisă, exceptând locurile care sunt protejate fizic împotriva introducerii organismului specificat de către vectorii săi. Acest fapt este important și pentru a preveni infectarea plantelor-gazdă de către organismul specificat în zona delimitată.

| (7) | În provincia Lecce, organismul specificat este deja bine stabilit. În cazul în care dovezile arată că în anumite părți ale zonei respective organismul specificat este prezent de mai mult de doi ani și nu mai este posibilă eradicarea lui, organismul oficial responsabil ar trebui să aibă posibilitatea să aplice măsuri de izolare, în locul celor de eradicare, pentru a proteja cel puțin locurile de producție, plantele cu valoare culturală, socială sau științifică particulară, precum și frontiera cu restul teritoriului Uniunii. Măsurile de izolare ar trebui să vizeze reducerea la minim a cantității de inoculum bacterian în zona respectivă și menținerea populației de vectori la cel mai mic nivel posibil. |
| --- | --- |

(7)

În provincia Lecce, organismul specificat este deja bine stabilit. În cazul în care dovezile arată că în anumite părți ale zonei respective organismul specificat este prezent de mai mult de doi ani și nu mai este posibilă eradicarea lui, organismul oficial responsabil ar trebui să aibă posibilitatea să aplice măsuri de izolare, în locul celor de eradicare, pentru a proteja cel puțin locurile de producție, plantele cu valoare culturală, socială sau științifică particulară, precum și frontiera cu restul teritoriului Uniunii. Măsurile de izolare ar trebui să vizeze reducerea la minim a cantității de inoculum bacterian în zona respectivă și menținerea populației de vectori la cel mai mic nivel posibil.

| (8) | Pentru a se asigura protecția eficientă a restului teritoriului Uniunii de organismul specificat, ținând seama de posibila răspândire a organismului specificat prin mijloace naturale și asistate de om altele decât deplasarea plantelor specificate în scop de plantare, este adecvat să se stabilească o zonă de supraveghere imediat în afara zonei tampon care înconjoară zona în care se înregistrează infecții din provincia Lecce. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a se asigura protecția eficientă a restului teritoriului Uniunii de organismul specificat, ținând seama de posibila răspândire a organismului specificat prin mijloace naturale și asistate de om altele decât deplasarea plantelor specificate în scop de plantare, este adecvat să se stabilească o zonă de supraveghere imediat în afara zonei tampon care înconjoară zona în care se înregistrează infecții din provincia Lecce.

| (9) | Plantele despre care se cunoaște că sunt susceptibile la organismul specificat și care au fost crescute cel puțin o perioadă din viața lor într-o zonă delimitată sau care au fost deplasate printr-o astfel de zonă sunt mai susceptibile să fi fost infectate cu organismul specificat. Prin urmare, deplasarea plantelor respective ar trebui să facă obiectul unor cerințe specifice menite să prevină răspândirea mai departe a organismului specificat. Pentru a facilita depistarea timpurie a prezenței organismului specificat în afara zonei delimitate, ar trebui stabilite cerințe de trasabilitate pentru deplasarea plantelor cunoscute ca fiind susceptibile la organismul specificat în afara zonelor delimitate. |
| --- | --- |

(9)

Plantele despre care se cunoaște că sunt susceptibile la organismul specificat și care au fost crescute cel puțin o perioadă din viața lor într-o zonă delimitată sau care au fost deplasate printr-o astfel de zonă sunt mai susceptibile să fi fost infectate cu organismul specificat. Prin urmare, deplasarea plantelor respective ar trebui să facă obiectul unor cerințe specifice menite să prevină răspândirea mai departe a organismului specificat. Pentru a facilita depistarea timpurie a prezenței organismului specificat în afara zonei delimitate, ar trebui stabilite cerințe de trasabilitate pentru deplasarea plantelor cunoscute ca fiind susceptibile la organismul specificat în afara zonelor delimitate.

| (10) | Pentru a se crea condițiile unei inspecții de control la destinația plantelor destinate plantării care au fost deplasate din zonele delimitate, organismul oficial responsabil de la locul de origine și organismul oficial responsabil de la locul de destinație ar trebui să fie informate imediat de către operatorii profesioniști cu privire la deplasarea fiecărui lot de plante specificate care au fost crescute cel puțin o perioadă din viața lor într-o zonă delimitată. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se crea condițiile unei inspecții de control la destinația plantelor destinate plantării care au fost deplasate din zonele delimitate, organismul oficial responsabil de la locul de origine și organismul oficial responsabil de la locul de destinație ar trebui să fie informate imediat de către operatorii profesioniști cu privire la deplasarea fiecărui lot de plante specificate care au fost crescute cel puțin o perioadă din viața lor într-o zonă delimitată.

| (11) | Pentru asigurarea unei monitorizări stricte a deplasării plantelor destinate plantării originare din zonele delimitate și pentru a oferi o imagine de ansamblu efectivă a locurilor în care riscul fitosanitar determinat de organismul specificat este mare, Comisia și statele membre ar trebui să aibă acces la informații privind locurile de producție situate în zonele delimitate. Prin urmare, statele membre ar trebui să întocmească și să actualizeze o listă cu toate locurile situate în zonele delimitate de pe teritoriul lor în care au fost crescute plante specificate și să comunice lista respectivă Comisiei și celorlalte state membre. Comisia ar trebui să pună la dispoziția statelor membre o compilație a respectivelor liste. |
| --- | --- |

(11)

Pentru asigurarea unei monitorizări stricte a deplasării plantelor destinate plantării originare din zonele delimitate și pentru a oferi o imagine de ansamblu efectivă a locurilor în care riscul fitosanitar determinat de organismul specificat este mare, Comisia și statele membre ar trebui să aibă acces la informații privind locurile de producție situate în zonele delimitate. Prin urmare, statele membre ar trebui să întocmească și să actualizeze o listă cu toate locurile situate în zonele delimitate de pe teritoriul lor în care au fost crescute plante specificate și să comunice lista respectivă Comisiei și celorlalte state membre. Comisia ar trebui să pună la dispoziția statelor membre o compilație a respectivelor liste.

| (12) | Ar trebui efectuate controale oficiale pentru a se asigura că plantele specificate sunt deplasate în afara zonelor delimitate doar în condițiile respectării cerințelor din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(12)

Ar trebui efectuate controale oficiale pentru a se asigura că plantele specificate sunt deplasate în afara zonelor delimitate doar în condițiile respectării cerințelor din prezenta decizie.

| (13) | Ținând cont de natura organismului specificat, plantele specificate originare dintr-o țară terță în care organismul specificat nu este prezent ar trebui, atunci când sunt introduse în Uniune, să fie însoțite de un certificat fitosanitar, incluzând o declarație suplimentară care să ateste faptul că țara respectivă nu este afectată de organismul specificat. |
| --- | --- |

(13)

Ținând cont de natura organismului specificat, plantele specificate originare dintr-o țară terță în care organismul specificat nu este prezent ar trebui, atunci când sunt introduse în Uniune, să fie însoțite de un certificat fitosanitar, incluzând o declarație suplimentară care să ateste faptul că țara respectivă nu este afectată de organismul specificat.

| (14) | Pentru a se asigura faptul că plantele specificate introduse în Uniune din țări terțe cu prezență cunoscută a organismului specificat nu sunt afectate de organismul specificat, cerințele pentru introducerea lor în Uniune ar trebui să fie similare cu cele stabilite pentru deplasarea plantelor specificate originare din zone delimitate. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a se asigura faptul că plantele specificate introduse în Uniune din țări terțe cu prezență cunoscută a organismului specificat nu sunt afectate de organismul specificat, cerințele pentru introducerea lor în Uniune ar trebui să fie similare cu cele stabilite pentru deplasarea plantelor specificate originare din zone delimitate.

| (15) | Din octombrie 2014, numeroase plante de Coffea destinate plantării, altele decât semințele, originare din Costa Rica sau Honduras, au fost găsite în Uniune purtând organismul specificat. Prin urmare, se concluzionează că procedurile de certificare fitosanitară din Costa Rica sau Honduras sunt insuficiente pentru a se asigura că transporturile de plante de Coffea nu sunt afectate de organismul specificat. În consecință, având în vedere probabilitatea mare de stabilire a organismului specificat în Uniune, absența vreunui tratament eficient odată ce plantele specificate sunt infectate, precum și consecințele economice majore pentru Uniune, introducerea în Uniune a plantelor de Coffea destinate plantării, altele decât semințele, originare din Costa Rica sau Honduras ar trebui interzisă. |
| --- | --- |

(15)

Din octombrie 2014, numeroase plante de Coffea destinate plantării, altele decât semințele, originare din Costa Rica sau Honduras, au fost găsite în Uniune purtând organismul specificat. Prin urmare, se concluzionează că procedurile de certificare fitosanitară din Costa Rica sau Honduras sunt insuficiente pentru a se asigura că transporturile de plante de Coffea nu sunt afectate de organismul specificat. În consecință, având în vedere probabilitatea mare de stabilire a organismului specificat în Uniune, absența vreunui tratament eficient odată ce plantele specificate sunt infectate, precum și consecințele economice majore pentru Uniune, introducerea în Uniune a plantelor de Coffea destinate plantării, altele decât semințele, originare din Costa Rica sau Honduras ar trebui interzisă.

| (16) | Decizia de punere în aplicare 2014/497/UE ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(16)

Decizia de punere în aplicare 2014/497/UE ar trebui abrogată.

| (17) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „organism specificat” înseamnă izolate europene și neeuropene de Xylella fastidiosa (Wells et al.); |
| --- | --- |

(a)

„organism specificat” înseamnă izolate europene și neeuropene de Xylella fastidiosa (Wells et al.);

| (b) | „plante specificate” înseamnă toate plantele destinate plantării, altele decât semințele, aparținând genurilor sau speciilor incluse în lista din anexa I; |
| --- | --- |

(b)

„plante specificate” înseamnă toate plantele destinate plantării, altele decât semințele, aparținând genurilor sau speciilor incluse în lista din anexa I;

| (c) | „plante-gazdă” înseamnă toate plantele specificate aparținând genurilor sau speciilor incluse în lista din anexa II; |
| --- | --- |

(c)

„plante-gazdă” înseamnă toate plantele specificate aparținând genurilor sau speciilor incluse în lista din anexa II;

| (d) | „operator profesionist” înseamnă orice persoană implicată profesional în una sau mai multe dintre activitățile următoare vizând plantele:






  (i) | plantarea; |
| --- | --- | --- |

(d)

„operator profesionist” înseamnă orice persoană implicată profesional în una sau mai multe dintre activitățile următoare vizând plantele:

(i)

plantarea;

| (ii) | ameliorarea; |
| --- | --- |

(ii)

ameliorarea;

| (iii) | producția, inclusiv creșterea, înmulțirea și îngrijirea plantelor; |
| --- | --- |

(iii)

producția, inclusiv creșterea, înmulțirea și îngrijirea plantelor;

| (iv) | introducerea în Uniune și circulația în interiorul și în afara teritoriului Uniunii; |
| --- | --- |

(iv)

introducerea în Uniune și circulația în interiorul și în afara teritoriului Uniunii;

| (v) | punerea la dispoziție pe piață. |
| --- | --- |

(v)

punerea la dispoziție pe piață.

Articolul 2

Depistarea sau prezența suspectată a organismului specificat

(1)   Orice persoană care suspectează sau care are cunoștință de prezența organismului specificat informează imediat organismul oficial responsabil și îi furnizează toate informațiile relevante cu privire la prezența sau la prezența suspectată a organismului specificat.

(2)   Organismul oficial responsabil înregistrează imediat astfel de informații.

(3)   În cazul în care organismul oficial responsabil a fost informat cu privire la prezența sau prezența suspectată a organismului specificat, el trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a confirma prezența respectivă sau prezența suspectată.

(4)   Statele membre se asigură că orice persoană care are sub control plante care ar putea fi infectate cu organismul specificat este informată imediat cu privire la prezența sau la prezența suspectată a organismului specificat, la posibilele consecințe și riscuri și la măsurilor care trebuie luate.

Articolul 3

Anchete vizând organismul specificat efectuate pe teritoriul statelor membre

Statele membre efectuează anchete anuale în vederea depistării prezenței organismului specificat, pe teritoriile lor, la plantele specificate.

Respectivele anchete sunt efectuate de organismul oficial responsabil sau sub supravegherea oficială a organismului oficial responsabil. Ele se realizează prin examinări vizuale și, în cazul oricărei suspiciuni de infecție cu organismul specificat, prin prelevări de eșantioane și testări. Respectivele anchete se bazează pe principii tehnice și științifice solide și sunt efectuate la momentele oportune din cursul anului din punctul de vedere al posibilității de a depista organismul specificat. În cadrul respectivelor anchete se ține seama de datele științifice și tehnice disponibile, de biologia organismului specificat și de vectorii săi, de prezența și de biologia plantelor specificate, precum și de orice alte informații adecvate referitoare la prezența organismului specificat.

Articolul 4

Stabilirea zonelor delimitate

(1)   În cazul în care prezența organismului specificat este confirmată, statul membru în cauză delimitează, de îndată, o zonă în conformitate cu punctul 2, denumită în continuare „zonă delimitată”.

(2)   Zona delimitată cuprinde o zonă în care se înregistrează infecții și o zonă tampon.

Zona în care se înregistrează infecții se delimitează astfel încât să includă toate plantele cunoscute ca fiind infectate cu organismul specificat, toate plantele care prezintă simptome care indică posibile infecții cu respectivul organism și toate celelalte plante susceptibile de a fi infectate cu respectivul organism din cauza proximității lor față de plantele infectate sau din cauza unei surse comune de producție, dacă se cunoaște, cu plantele infectate sau cu plantele crescute din acestea.

În ceea ce privește prezența organismului specificat în provincia Lecce, zona în care se înregistrează infecții include cel puțin întregul teritoriu al provinciei respective.

Zona tampon are o lățime de cel puțin 10 km, înconjurând zona în care se înregistrează infecții.

Delimitarea exactă a zonelor se bazează pe principii științifice solide, pe biologia organismului specificat și a vectorilor săi, pe nivelul de infecție, pe prezența vectorilor și pe distribuția plantelor specificate în zona vizată.

(3)   Dacă prezența organismului specificat este confirmată în zona tampon, delimitarea zonei în care se înregistrează infecții și a zonei tampon se revizuiește de îndată și se modifică în mod corespunzător.

(4)   Pe baza notificărilor transmise de statele membre în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2014/917/UE a Comisiei (5), Comisia întocmește și actualizează o listă cu zonele delimitate și comunică această listă statelor membre.

(5)   În cazul în care, pe baza anchetelor menționate la articolul 3 și a monitorizării menționate la articolul 6 alineatul (7), organismul specificat nu este depistat într-o zonă delimitată timp de 5 ani, această delimitare poate fi anulată. În astfel de cazuri, statul membru în cauză informează Comisia și celelalte state membre.

(6)   Prin derogare de la alineatul (1), statul membru poate decide să nu stabilească imediat o zonă delimitată în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | există dovezi care arată că organismul specificat a fost introdus recent în zonă odată cu plantele pe care a fost depistat; |
| --- | --- |

(a)

există dovezi care arată că organismul specificat a fost introdus recent în zonă odată cu plantele pe care a fost depistat;

| (b) | există indicii care arată că respectivele plante au fost infectate înainte de introducerea lor în zona în cauză; |
| --- | --- |

(b)

există indicii care arată că respectivele plante au fost infectate înainte de introducerea lor în zona în cauză;

| (c) | nu a fost detectat niciun vector al organismului specificat, pe baza testelor efectuate în conformitate cu metode de testare validate la nivel internațional, în vecinătatea respectivelor plante. |
| --- | --- |

(c)

nu a fost detectat niciun vector al organismului specificat, pe baza testelor efectuate în conformitate cu metode de testare validate la nivel internațional, în vecinătatea respectivelor plante.

(7)   În cazul menționat la alineatul (6), statul membru:

| (a) | efectuează o anchetă anuală timp de cel puțin doi ani pentru a stabili dacă au fost infectate și alte plante decât cele pe care organismul specificat a fost depistat prima oară; |
| --- | --- |

(a)

efectuează o anchetă anuală timp de cel puțin doi ani pentru a stabili dacă au fost infectate și alte plante decât cele pe care organismul specificat a fost depistat prima oară;

| (b) | pe baza respectivei anchete, decide dacă este necesară stabilirea unei zone delimitate; |
| --- | --- |

(b)

pe baza respectivei anchete, decide dacă este necesară stabilirea unei zone delimitate;

| (c) | notifică Comisiei și celorlalte state membre justificarea deciziei de a nu stabili o zonă delimitată, precum și rezultatele anchetei menționate la litera (a) de îndată ce sunt disponibile. |
| --- | --- |

(c)

notifică Comisiei și celorlalte state membre justificarea deciziei de a nu stabili o zonă delimitată, precum și rezultatele anchetei menționate la litera (a) de îndată ce sunt disponibile.

Articolul 5

Interdicție de plantare a plantelor-gazdă în zonele în care se înregistrează infecții

Plantarea de plante-gazdă în zonele în care se înregistrează infecții este interzisă, cu excepția locurilor care sunt protejate fizic împotriva introducerii organismului specificat de vectorii săi.

Articolul 6

Măsuri de eradicare

(1)   Statele membre, după ce au stabilit zona delimitată menționată la articolul 4, iau, în zona respectivă, măsurile prezentate la alineatele (2)-(11).

(2)   Statul membru în cauză, în interiorul unei zone cu raza de 100 m în jurul plantelor care au fost testate și despre care s-a constatat că sunt infectate cu organismul specificat, elimină imediat:

| (a) | plantele-gazdă, indiferent de starea lor de sănătate; |
| --- | --- |

(a)

plantele-gazdă, indiferent de starea lor de sănătate;

| (b) | plantele cert infectate cu organismul specificat; |
| --- | --- |

(b)

plantele cert infectate cu organismul specificat;

| (c) | plantele care prezintă simptome care indică o posibilă infecție cu respectivul organism sau despre care se suspectează că sunt infectate cu organismul respectiv. |
| --- | --- |

(c)

plantele care prezintă simptome care indică o posibilă infecție cu respectivul organism sau despre care se suspectează că sunt infectate cu organismul respectiv.

(3)   Statul membru în cauză prelevează de la plantele specificate aflate într-o zonă cu raza de 100 m în jurul fiecărei plante infectate eșantioane pe care le testează, în conformitate cu Standardul internațional pentru măsuri fitosanitare (International Standard for Phytosanitary Measures) ISPM nr. 31 (6).

(4)   Statul membru în cauză efectuează tratamente fitosanitare adecvate înainte de eliminarea plantelor menționate la alineatul (2) împotriva vectorilor organismului specificat și a plantelor care ar putea găzdui respectivii vectori. Respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor.

(5)   Statul membru în cauză, la fața locului sau într-un loc apropiat desemnat în acest scop din zona în care se înregistrează infecții, distruge plantele și părțile plantelor menționate la alineatul (2), într-un mod prin care să se asigure faptul că organismul specificat nu se răspândește.

(6)   Statul membru în cauză efectuează investigațiile corespunzătoare pentru a identifica originea infecției. El identifică plantele specificate asociate cu cazul de infecție în cauză, inclusiv pe cele care au fost deplasate înainte de stabilirea zonei delimitate. Rezultatele acestor investigații se comunică statelor membre din care provin respectivele plante, statelor membre prin care respectivele plante au fost deplasate și statelor membre în care au ajuns respectivele plante.

(7)   Statul membru în cauză monitorizează prezența organismului specificat prin anchete anuale efectuate la momentele oportune. El efectuează inspecții vizuale ale plantelor specificate, prelevează eșantioane pe care le testează atât de la plantele simptomatice, cât și de la cele asimptomatice aflate în proximitatea celor simptomatice.

În zonele tampon, suprafața care a făcut obiectul anchetei se împarte în pătrate cu latura de 100 m. Inspecțiile vizuale se efectuează în fiecare dintre aceste pătrate.

(8)   Statul membru în cauză ia măsuri de creștere a nivelului de cunoaștere de către public a amenințării reprezentate de organismul specificat și a măsurilor adoptate pentru a preveni introducerea și răspândirea sa în Uniune. El plasează semne rutiere care indică circumscrierea zonei delimitate respective.

(9)   Dacă este necesar, statul membru în cauză ia măsuri vizând orice particularitate sau complicație despre care se poate considera în mod rezonabil că ar putea împiedica, stânjeni sau întârzia eradicarea, în particular cele legate de accesibilitate și de distrugerea adecvată a tuturor plantelor infectate sau suspectate a fi infectate, indiferent de locul în care se află acestea, de faptul că sunt proprietate publică sau privată sau de persoana sau entitatea responsabilă de ele.

(10)   Statul membru în cauză ia orice altă măsură care ar putea contribui la eradicarea organismului specificat, în conformitate cu ISPM nr. 9 (7) și aplicând o abordare integrată în conformitate cu principiile stabilite în ISPM nr. 14 (8).

(11)   Statul membru în cauză aplică practici agricole corespunzătoare pentru gestionarea organismului specificat și a vectorilor săi.

Articolul 7

Măsuri de izolare

(1)   Prin derogare de la articolul 6, doar în provincia Lecce, organismul oficial responsabil din statul membru în cauză poate decide să aplice măsuri de izolare, astfel cum se menționează la alineatele (2)-(6) (denumită în continuare: „zonă de izolare”).

(2)   Statul membru în cauză elimină fără întârziere cel puțin toate plantele care au fost depistate ca fiind infectate cu organismul specificat, în cazul în care acestea sunt situate în oricare dintre următoarele locuri:

| (a) | în apropierea locurilor menționate la articolul 9 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

în apropierea locurilor menționate la articolul 9 alineatul (2);

| (b) | în apropierea locurilor unde se află plante cu valoare culturală, socială sau științifică deosebită; |
| --- | --- |

(b)

în apropierea locurilor unde se află plante cu valoare culturală, socială sau științifică deosebită;

| (c) | în interiorul unui segment de 20 km de la frontiera zonei de izolare cu restul teritoriului Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

în interiorul unui segment de 20 km de la frontiera zonei de izolare cu restul teritoriului Uniunii.

Se iau toate măsurile de precauție necesare pentru a evita răspândirea organismului specificat în cursul eliminării și după eliminare.

(3)   Statul membru în cauză prelevează eșantioane, pe care le testează, de la plantele-gazdă aflate într-o zonă cu raza de 100 m în jurul plantelor menționate la alineatul (2) și despre care s-a constatat că sunt infectate de organismul testat, în conformitate cu Standardul internațional pentru măsuri fitosanitare ISPM nr. 31. Respectiva testare se efectuează la intervale regulate, cel puțin de două ori pe an.

(4)   Statul membru în cauză efectuează tratamente fitosanitare adecvate înainte de eliminarea plantelor menționate la alineatul (2) împotriva vectorilor organismului specificat și a plantelor care ar putea găzdui respectivii vectori. Respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor.

(5)   Statul membru în cauză, la fața locului sau într-un loc apropiat desemnat în acest scop din zona de izolare, distruge plantele și părțile plantelor menționate la alineatul (2), într-un mod prin care să se asigure faptul că organismul specificat nu se răspândește.

(6)   Statul membru în cauză aplică practici agricole corespunzătoare pentru gestionarea organismului specificat și a vectorilor săi.

Articolul 8

Stabilirea unei zone de supraveghere în Italia

(1)   Adiacent zonei delimitate care acoperă zona în care se înregistrează infecții din provincia Lecce se stabilește o zonă de supraveghere cu o lățime de cel puțin 30 km.

(2)   În zona de supraveghere menționată la alineatul (1), statul membru în cauză monitorizează prezența organismului specificat prin anchete anuale efectuate la momentele oportune din cursul anului. El efectuează inspecții vizuale ale plantelor specificate, iar de la plantele simptomatice prelevează eșantioane pe care le testează.

Zona de supraveghere se împarte în pătrate cu latura de 100 m. Inspecțiile vizuale se efectuează în fiecare dintre aceste pătrate.

Numărul de eșantioane, metodologia și rezultatele se indică în raportul menționat la articolul 14.

(3)   Statul membru în cauză aplică practici agricole corespunzătoare pentru gestionarea organismului specificat și a vectorilor săi.

Articolul 9

Deplasările plantelor specificate în Uniune

(1)   Deplasarea în Uniune, în interiorul sau în afara zonelor delimitate, a plantelor specificate care au fost crescute cel puțin o perioadă din viața lor într-o zonă delimitată stabilită în conformitate cu articolul 4, este interzisă.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), o astfel de deplasare poate avea loc în cazul în care plantele specificate au fost crescute într-un loc care îndeplinește toate condițiile următoare:

| (a) | este înregistrat în conformitate cu Directiva 92/90/CEE a Comisiei (9); |
| --- | --- |

(a)

este înregistrat în conformitate cu Directiva 92/90/CEE a Comisiei (9);

| (b) | este certificat de organismul oficial responsabil ca fiind neafectat de organismul specificat și de vectorii săi, ținând cont de Standardele internaționale relevante pentru măsuri fitosanitare; |
| --- | --- |

(b)

este certificat de organismul oficial responsabil ca fiind neafectat de organismul specificat și de vectorii săi, ținând cont de Standardele internaționale relevante pentru măsuri fitosanitare;

| (c) | este protejat fizic împotriva introducerii organismului specificat de către vectorii săi; |
| --- | --- |

(c)

este protejat fizic împotriva introducerii organismului specificat de către vectorii săi;

| (d) | este înconjurat de o zonă cu lățimea de 200 de metri, care, prin inspecție vizuală oficială și, în cazul suspectării prezenței organismului specificat, prin eșantionare și testare, este considerată neafectată de organismul specificat, și face obiectul unor tratamente fitosanitare adecvate împotriva vectorilor organismului specificat; respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor; |
| --- | --- |

(d)

este înconjurat de o zonă cu lățimea de 200 de metri, care, prin inspecție vizuală oficială și, în cazul suspectării prezenței organismului specificat, prin eșantionare și testare, este considerată neafectată de organismul specificat, și face obiectul unor tratamente fitosanitare adecvate împotriva vectorilor organismului specificat; respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor;

| (e) | face obiectul unor tratamente fitosanitare adecvate pentru a-l menține neafectat de vectorii organismului specificat; respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor; |
| --- | --- |

(e)

face obiectul unor tratamente fitosanitare adecvate pentru a-l menține neafectat de vectorii organismului specificat; respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor;

| (f) | este vizat anual, împreună cu zona menționată la litera (d), de cel puțin de două inspecții oficiale efectuate la momente oportune; |
| --- | --- |

(f)

este vizat anual, împreună cu zona menționată la litera (d), de cel puțin de două inspecții oficiale efectuate la momente oportune;

| (g) | pe parcursul întregii perioade de creștere a plantelor specificate, în locul respectiv nu au fost constatate nici simptome determinate de organismul specificat, nici vectorii săi sau, dacă au fost observate simptome suspecte, au fost efectuate teste care au confirmat absența organismului specificat; |
| --- | --- |

(g)

pe parcursul întregii perioade de creștere a plantelor specificate, în locul respectiv nu au fost constatate nici simptome determinate de organismul specificat, nici vectorii săi sau, dacă au fost observate simptome suspecte, au fost efectuate teste care au confirmat absența organismului specificat;

| (h) | pe parcursul întregii perioade de creștere a plantelor specificate, în zona menționată la litera (d) nu s-a constatat niciun simptom determinat de organismul specificat sau, dacă au fost observate simptome suspecte, a fost efectuată testarea care a confirmat absența organismului specificat. |
| --- | --- |

(h)

pe parcursul întregii perioade de creștere a plantelor specificate, în zona menționată la litera (d) nu s-a constatat niciun simptom determinat de organismul specificat sau, dacă au fost observate simptome suspecte, a fost efectuată testarea care a confirmat absența organismului specificat.

(3)   Eșantioanele reprezentative prelevate de la fiecare specie de plante specificate provenind din fiecare loc au fost supuse testării anuale, la momentul cel mai potrivit, iar absența organismului specificat a fost confirmată pe baza testelor efectuate în conformitate cu metode de testare validate la nivel internațional.

(4)   Într-un moment cât mai apropiat posibil de cel al deplasării, loturile de plante specificate au fost inspectate vizual, de la nivelul lor au fost prelevate eșantioane care au fost testate molecular, în conformitate cu metode de testare validate la nivel internațional, utilizându-se un plan de eșantionare care poate identifica cu o fiabilitate de 99 % un nivel de prezență a plantelor infectate de 1 % sau mai mare și care vizează în special plantele care prezintă simptome care ridică suspiciunea prezenței organismului specificat, în conformitate cu ISPM nr. 31.

(5)   Înainte de deplasare, loturile de plante specificate au fost supuse unor tratamente fitosanitare împotriva oricărui vector al organismului specificat.

(6)   Plantele specificate deplasate prin sau în interiorul zonelor delimitate sunt transportate în containere sau ambalaje închise, asigurându-se faptul că infecția cu organismul specificat sau cu oricare dintre vectorii săi nu poate avea loc.

(7)   Toate plantele menționate la alineatul (1) pot fi deplasate în Uniune și în interiorul teritoriului acesteia doar dacă sunt însoțite de un pașaport fitosanitar întocmit și emis în conformitate cu Directiva 92/105/CEE a Comisiei (10).

Articolul 10

Trasabilitate

(1)   Operatorii profesioniști care livrează plante specificate care au fost crescute cel puțin o perioadă din viața lor într-o zonă delimitată sau care au fost deplasate printr-o astfel de zonă păstrează o evidență a fiecărui lot livrat și a operatorului profesionist care l-a primit.

(2)   Operatorii profesioniști cărora li se livrează plante specificate care au fost crescute cel puțin o perioadă din viața lor într-o zonă delimitată sau care au fost deplasate printr-o astfel de zonă păstrează o evidență a fiecărui lot primit și a furnizorului.

(3)   Operatorii profesioniști păstrează evidențele menționate la alineatele (1) și (2) timp de trei ani de la data la care au livrat sau au primit respectivul lot.

(4)   Operatorii profesioniști menționați la alineatele (1) și (2) informează imediat organismele oficiale responsabile respective cu privire la fiecare lot furnizat sau primit de ei. Informațiile respective includ originea, expeditorul, destinatarul, locul de destinație, numărul de serie individual, săptămâna sau numărul lotului de pe pașaportul fitosanitar și identitatea și cantitatea lotului în cauză.

(5)   Un organism oficial responsabil care primește informații în temeiul alineatului (4) informează imediat organismul oficial responsabil de la locul de destinație a lotului respectiv.

(6)   La cerere, statele membre pun la dispoziția Comisiei informațiile menționate la alineatul (4).

Articolul 11

Controalele oficiale ale deplasărilor plantelor specificate

(1)   Statele membre efectuează controale oficiale regulate vizând plantele specificate deplasate în afara unei zone delimitate sau dintr-o zonă în care se înregistrează infecții într-o zonă tampon.

Astfel de controale se realizează cel puțin în:

| (a) | punctele din care plantele specificate sunt deplasate din zone în care se înregistrează infecții în zone tampon; |
| --- | --- |

(a)

punctele din care plantele specificate sunt deplasate din zone în care se înregistrează infecții în zone tampon;

| (b) | punctele din care plantele specificate sunt deplasate din zone tampon în zone nedelimitate; |
| --- | --- |

(b)

punctele din care plantele specificate sunt deplasate din zone tampon în zone nedelimitate;

| (c) | locul de destinație al plantelor specificate în zona tampon; |
| --- | --- |

(c)

locul de destinație al plantelor specificate în zona tampon;

| (d) | locul de destinație în zonele nedelimitate. |
| --- | --- |

(d)

locul de destinație în zonele nedelimitate.

(2)   Controalele menționate la alineatul (1) includ un control al documentelor și un control al identității plantelor specificate.

Controalele menționate la alineatul (1) se efectuează indiferent de locul de proveniență al plantelor specificate, de situația proprietarului sau de persoana sau entitatea responsabilă de ele.

(3)   Intensitatea controalelor menționate la alineatul (2) se bazează pe riscul ca plantele să poarte organismul specificat sau vectori cunoscuți sau potențiali, luând în considerare proveniența loturilor, gradul de susceptibilitate al plantelor și respectarea de către operatorul profesionist responsabil de deplasare a dispozițiilor prezentei decizii și a oricărei alte măsuri luate pentru a izola sau eradica organismul specificat.

Articolul 12

Lista locurilor autorizate

Statele membre întocmesc și actualizează o listă cu toate locurile autorizate în conformitate cu articolul 9 alineatul (2).

Statele membre transmit lista respectivă Comisiei.

Pe baza informațiilor primite de la statele membre, Comisia întocmește și actualizează o listă cu toate locurile autorizate în statele membre.

Comisia transmite lista respectivă oricărui stat membru.

Articolul 13

Măsuri în caz de nerespectare a dispozițiilor articolului 9

În cazul în care verificările menționate la articolul 11 alineatul (2) arată că nu sunt îndeplinite condițiile de la articolul 9, statul membru care a efectuat verificările respective va distruge imediat plantele neconforme, la fața locului sau într-un loc apropiat. Respectiva acțiune se efectuează luând toate măsurile de precauție necesare pentru a evita răspândirea organismului specificat, precum și a oricăror vectori purtați de planta respectivă, în cursul eliminării și după eliminare.

Articolul 14

Raportarea măsurilor

Până la data de 31 decembrie a fiecărui an, statele membre transmit Comisiei și celorlalte state membre:

| (a) | un raport cu privire la măsurile luate în temeiul articolelor 3, 4, 6, 7, 8 și 11 și la rezultatele respectivelor măsuri; |
| --- | --- |

(a)

un raport cu privire la măsurile luate în temeiul articolelor 3, 4, 6, 7, 8 și 11 și la rezultatele respectivelor măsuri;

| (b) | un plan de măsuri, incluzând calendarul fiecărei măsuri, de luat în temeiul articolelor 3, 4, 6, 7, 8 și 11 în anul următor. |
| --- | --- |

(b)

un plan de măsuri, incluzând calendarul fiecărei măsuri, de luat în temeiul articolelor 3, 4, 6, 7, 8 și 11 în anul următor.

În cazul în care statul membru în cauză decide să aplice măsuri de izolare în temeiul articolului 7, el comunică imediat Comisiei motivele aplicării măsurilor de izolare și măsurile luate sau pe care intenționează să le ia.

Atunci când se justifică prin evoluția riscului fitosanitar respectiv, statele membre adaptează măsurile respective și actualizează în consecință planul menționat la litera (b). Ele comunică imediat Comisiei și celorlalte state membre actualizarea planului.

Articolul 15

Interdicție de introducere a plantelor de Coffea destinate plantării, altele decât semințele, originare din Costa Rica sau Honduras

Introducerea în Uniune a plantelor de Coffea destinate plantării, altele decât semințele, originare din Costa Rica sau Honduras este interzisă.

Plantele de Coffea destinate plantării, altele decât semințele, originare din Costa Rica sau Honduras, care au fost introduse în Uniune înainte de aplicarea prezentei decizii vor fi deplasate pe teritoriul Uniunii numai de operatori profesioniști, după ce aceștia au informat organismul oficial responsabil.

Articolul 16

Introducerea în Uniune a plantelor specificate originare dintr-o țară terță în care organismul specificat este absent

Plantele specificate originare dintr-o țară terță în care organismul specificat este absent pot fi introduse în Uniune în cazul în care se îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | organizația națională pentru protecția plantelor din țara terță în cauză a comunicat în scris Comisiei că organismul specificat nu există în țară; |
| --- | --- |

(a)

organizația națională pentru protecția plantelor din țara terță în cauză a comunicat în scris Comisiei că organismul specificat nu există în țară;

| (b) | plantele specificate sunt însoțite de un certificat fitosanitar, astfel cum se menționează la articolul 13 alineatul (1) punctul (ii) din Directiva 2000/29/CE, care atestă la rubrica „Declarație suplimentară” că organismul specificat nu există în țară; |
| --- | --- |

(b)

plantele specificate sunt însoțite de un certificat fitosanitar, astfel cum se menționează la articolul 13 alineatul (1) punctul (ii) din Directiva 2000/29/CE, care atestă la rubrica „Declarație suplimentară” că organismul specificat nu există în țară;

| (c) | la intrarea în Uniune, plantele specificate au fost verificate de către organismul oficial responsabil în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) și nu au fost constatate nici prezența organismului specificat, nici simptomele determinate de acesta. |
| --- | --- |

(c)

la intrarea în Uniune, plantele specificate au fost verificate de către organismul oficial responsabil în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) și nu au fost constatate nici prezența organismului specificat, nici simptomele determinate de acesta.

Articolul 17

Introducerea în Uniune a plantelor specificate originare dintr-o țară terță cu prezență cunoscută a organismului specificat

(1)   Plantele specificate originare dintr-o țară terță cu prezență cunoscută a organismului specificat pot fi introduse în Uniune în cazul în care se îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | sunt însoțite de un certificat fitosanitar, astfel cum se menționează la articolul 13 alineatul (1) punctul (ii) din Directiva 2000/29/CE; |
| --- | --- |

(a)

sunt însoțite de un certificat fitosanitar, astfel cum se menționează la articolul 13 alineatul (1) punctul (ii) din Directiva 2000/29/CE;

| (b) | sunt conforme alineatului (2) sau alineatelor (3) și (4); |
| --- | --- |

(b)

sunt conforme alineatului (2) sau alineatelor (3) și (4);

| (c) | la intrarea în Uniune, au fost verificate de către organismul oficial responsabil în conformitate cu articolul 18 și nu au fost constatate nici prezența organismului specificat, nici simptomele determinate de acesta. |
| --- | --- |

(c)

la intrarea în Uniune, au fost verificate de către organismul oficial responsabil în conformitate cu articolul 18 și nu au fost constatate nici prezența organismului specificat, nici simptomele determinate de acesta.

(2)   În cazul în care plantele specificate provin dintr-o zonă neafectată de organismul specificat, astfel cum a fost stabilit de organizația națională pentru protecția plantelor în conformitate cu standardele internaționale relevante privind măsurile fitosanitare, se îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | organizația națională pentru protecția plantelor din țara terță în cauză a comunicat în scris Comisiei denumirea zonei respective; |
| --- | --- |

(a)

organizația națională pentru protecția plantelor din țara terță în cauză a comunicat în scris Comisiei denumirea zonei respective;

| (b) | denumirea zonei respective este menționată în certificatul fitosanitar la rubrica „loc de origine”. |
| --- | --- |

(b)

denumirea zonei respective este menționată în certificatul fitosanitar la rubrica „loc de origine”.

(3)   În cazul în care plantele specificate provin dintr-o zonă cu prezență cunoscută a organismului specificat, certificatul fitosanitar conține la rubrica „Declarație suplimentară” următoarele:

| (a) | plantele specificate au fost produse într-unul sau mai multe locuri care îndeplinesc condițiile de la alineatul (4); |
| --- | --- |

(a)

plantele specificate au fost produse într-unul sau mai multe locuri care îndeplinesc condițiile de la alineatul (4);

| (b) | organizația națională pentru protecția plantelor din țara terță în cauză a comunicat în scris Comisiei lista cu locurile respective, inclusiv localizarea lor în țară; |
| --- | --- |

(b)

organizația națională pentru protecția plantelor din țara terță în cauză a comunicat în scris Comisiei lista cu locurile respective, inclusiv localizarea lor în țară;

| (c) | la locul sau locurile respective și în zona respectivă se aplică tratamente fitosanitare împotriva vectorilor organismului specificat, astfel cum se menționează la alineatul (4) litera (c); |
| --- | --- |

(c)

la locul sau locurile respective și în zona respectivă se aplică tratamente fitosanitare împotriva vectorilor organismului specificat, astfel cum se menționează la alineatul (4) litera (c);

| (d) | eșantioanele reprezentative prelevate de la fiecare specie de plante specificate provenind din fiecare loc au fost supuse testării anuale, la momentul cel mai potrivit, iar absența organismului specificat a fost confirmată pe baza testelor efectuate în conformitate cu metode de testare validate la nivel internațional; |
| --- | --- |

(d)

eșantioanele reprezentative prelevate de la fiecare specie de plante specificate provenind din fiecare loc au fost supuse testării anuale, la momentul cel mai potrivit, iar absența organismului specificat a fost confirmată pe baza testelor efectuate în conformitate cu metode de testare validate la nivel internațional;

| (e) | plantele specificate au fost transportate în containere sau ambalaje închise, asigurându-se faptul că infecția cu organismul specificat sau infestarea cu oricare dintre vectorii săi cunoscuți nu poate avea loc; |
| --- | --- |

(e)

plantele specificate au fost transportate în containere sau ambalaje închise, asigurându-se faptul că infecția cu organismul specificat sau infestarea cu oricare dintre vectorii săi cunoscuți nu poate avea loc;

| (f) | într-un moment cât mai apropiat posibil de cel al exportului, loturile de plante specificate au fost inspectate vizual, de la nivelul lor au fost prelevate eșantioane care au fost testate molecular, în conformitate cu metode de testare validate la nivel internațional, confirmându-se absența organismului specificat, utilizându-se un plan de eșantionare care poate identifica cu o fiabilitate de 99 % un nivel de prezență a plantelor infectate de 1 % sau mai mare și care vizează în special plantele care prezintă simptome care ridică suspiciunea prezenței organismului specificat; |
| --- | --- |

(f)

într-un moment cât mai apropiat posibil de cel al exportului, loturile de plante specificate au fost inspectate vizual, de la nivelul lor au fost prelevate eșantioane care au fost testate molecular, în conformitate cu metode de testare validate la nivel internațional, confirmându-se absența organismului specificat, utilizându-se un plan de eșantionare care poate identifica cu o fiabilitate de 99 % un nivel de prezență a plantelor infectate de 1 % sau mai mare și care vizează în special plantele care prezintă simptome care ridică suspiciunea prezenței organismului specificat;

| (g) | imediat înainte de export, loturile de plante specificate au fost supuse unor tratamente fitosanitare împotriva oricărui vector cunoscut al organismului specificat. |
| --- | --- |

(g)

imediat înainte de export, loturile de plante specificate au fost supuse unor tratamente fitosanitare împotriva oricărui vector cunoscut al organismului specificat.

În plus, certificatul fitosanitar menționat la alineatul (1) litera (a) indică, la rubrica „Loc de origine”, identificarea locului menționat la litera (a).

(4)   Locul menționat la alineatul (3) litera (a) îndeplinește următoarele condiții:

| (a) | este certificat de organizația națională pentru protecția plantelor ca fiind neafectat de organismul specificat și de vectorii săi, în conformitate cu standardele internaționale relevante pentru măsuri fitosanitare; |
| --- | --- |

(a)

este certificat de organizația națională pentru protecția plantelor ca fiind neafectat de organismul specificat și de vectorii săi, în conformitate cu standardele internaționale relevante pentru măsuri fitosanitare;

| (b) | este protejat fizic împotriva introducerii organismului specificat de vectorii săi; |
| --- | --- |

(b)

este protejat fizic împotriva introducerii organismului specificat de vectorii săi;

| (c) | este înconjurat de o zonă cu lățimea de 200 de metri, care, prin inspecție vizuală oficială și, în cazul suspectării prezenței organismului specificat, prin eșantionare și testare, este considerată neafectată de organismul specificat, și face obiectul unor tratamente fitosanitare adecvate împotriva vectorilor organismului specificat; respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor; |
| --- | --- |

(c)

este înconjurat de o zonă cu lățimea de 200 de metri, care, prin inspecție vizuală oficială și, în cazul suspectării prezenței organismului specificat, prin eșantionare și testare, este considerată neafectată de organismul specificat, și face obiectul unor tratamente fitosanitare adecvate împotriva vectorilor organismului specificat; respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor;

| (d) | face obiectul unor tratamente fitosanitare care urmăresc să-l mențină neafectat de vectorii organismului specificat; respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor; |
| --- | --- |

(d)

face obiectul unor tratamente fitosanitare care urmăresc să-l mențină neafectat de vectorii organismului specificat; respectivele tratamente pot include, dacă este cazul, eliminarea plantelor;

| (e) | este vizat anual, împreună cu zona menționată la litera (c), de cel puțin de două inspecții oficiale efectuate la momente oportune; |
| --- | --- |

(e)

este vizat anual, împreună cu zona menționată la litera (c), de cel puțin de două inspecții oficiale efectuate la momente oportune;

| (f) | pe parcursul întregii perioade de producție a plantelor specificate, în locul respectiv nu au fost constatate nici simptome determinate de organismul specificat, nici vectorii săi sau, dacă au fost observate simptome suspecte, a fost efectuată testarea care a confirmat absența organismului specificat; |
| --- | --- |

(f)

pe parcursul întregii perioade de producție a plantelor specificate, în locul respectiv nu au fost constatate nici simptome determinate de organismul specificat, nici vectorii săi sau, dacă au fost observate simptome suspecte, a fost efectuată testarea care a confirmat absența organismului specificat;

| (g) | pe parcursul întregii perioade de producție a plantelor specificate, în zona menționată la litera (c) nu s-a constatat niciun simptom determinat de organismul specificat sau, dacă au fost observate simptome suspecte, a fost efectuată testarea care a confirmat absența organismului specificat. |
| --- | --- |

(g)

pe parcursul întregii perioade de producție a plantelor specificate, în zona menționată la litera (c) nu s-a constatat niciun simptom determinat de organismul specificat sau, dacă au fost observate simptome suspecte, a fost efectuată testarea care a confirmat absența organismului specificat.

Articolul 18

Controale oficiale la introducerea în Uniune

(1)   Toate transporturile de plante specificate introduse în Uniune dintr-o țară terță sunt verificate oficial la punctul de intrare în Uniune sau la locul de destinație stabilit în conformitate cu articolul 1 din Directiva 2004/103/CE a Comisiei (11) și, dacă este cazul, în temeiul alineatelor (2) sau (3) și al alineatului (4).

(2)   În cazul plantelor specificate originare dintr-o țară terță în care organismul specificat nu este prezent, organismul oficial responsabil efectuează următoarele controale:

| (a) | o inspecție vizuală; și |
| --- | --- |

(a)

o inspecție vizuală; și

| (b) | în cazul suspectării prezenței organismului specificat, prelevare de eșantioane și testarea lotului de plante specificate, pentru a se confirma absența organismului specificat sau a simptomelor pe care le determină. |
| --- | --- |

(b)

în cazul suspectării prezenței organismului specificat, prelevare de eșantioane și testarea lotului de plante specificate, pentru a se confirma absența organismului specificat sau a simptomelor pe care le determină.

(3)   În cazul plantelor specificate originare dintr-o țară terță unde se știe că este prezent organismul specificat, organismul oficial responsabil efectuează următoarele controale:

| (a) | o inspecție vizuală; și |
| --- | --- |

(a)

o inspecție vizuală; și

| (b) | prelevare de eșantioane și testarea lotului de plante specificate, pentru a se confirma absența organismului specificat sau a simptomelor pe care le determină. |
| --- | --- |

(b)

prelevare de eșantioane și testarea lotului de plante specificate, pentru a se confirma absența organismului specificat sau a simptomelor pe care le determină.

(4)   Eșantioanele menționate la alineatul (2) litera (b) și la alineatul (3) litera (b) au o dimensiune care să permită identificarea cu o fiabilitate de 99 % a unui nivel de plante infectate de 1 % sau mai mare, ținând seama de ISPM nr. 31.

Articolul 19

Conformare

Pentru a se conforma prezentei decizii, statele membre abrogă sau modifică măsurile pe care le-au adoptat pentru a se proteja împotriva introducerii și a răspândirii organismului specificat. Ele informează de îndată Comisia cu privire la respectivele măsuri.

Articolul 20

Abrogare

Decizia de punere în aplicare 2014/497/UE se abrogă.

Articolul 21

Destinatari

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 18 mai 2015.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare 2014/87/EU a Comisiei din 13 februarie 2014 în ceea ce privește măsurile de prevenire a răspândirii în Uniune a Xylella fastidiosa (Well și Raju) (JO L 45, 15.2.2014, p. 29).

2

Xylella fastidiosa

(3)  Comitetul PLH EFSA (Comitetul EFSA pentru sănătatea plantelor), 2015. Aviz științific privind riscurile la adresa sănătății plantelor determinate de Xylella fastidiosa pe teritoriul UE, cuprinzând identificarea și evaluarea opțiunilor de reducere a riscurilor. EFSA Journal 2015;13(1):3989, 262 pp..

3

Xylella fastidiosa

EFSA Journal

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/497/UE a Comisiei din 23 iulie 2014 privind măsurile de prevenire a introducerii și răspândirii în Uniunea Europeană a Xylella fastidiosa (Well și Raju) (JO L 219, 25.7.2014, p. 56).

4

Xylella fastidiosa

(5)  Decizia de punere în aplicare 2014/917/UE a Comisiei din 15 decembrie 2014 de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a Directivei 2000/29/CE a Consiliului în ceea ce privește notificarea prezenței organismelor dăunătoare și măsurile luate sau care urmează să fie luate de statele membre (JO L 360, 17.12.2014, p. 59).

5

(6)  Metodologii de eșantionare a transporturilor – Standard de referință ISPM nr. 31 al Secretariatului Convenției internaționale pentru protecția plantelor, Roma. Publicare 2008.

6

(7)  Orientări pentru programe de eradicare a dăunătorilor – Standard de referință ISPM nr. 9 al Secretariatului Convenției internaționale pentru protecția plantelor, Roma. Publicare 15 decembrie 2011.

7

(8)  Utilizarea unor măsuri integrate într-o abordare sistemică pentru gestionarea riscurilor determinate de dăunători – Standard de referință ISPM nr. 14 al Secretariatului Convenției internaționale pentru protecția plantelor, Roma. Publicare 8 ianuarie 2014.

8

(9)  Directiva 92/90/CEE a Comisiei din 3 noiembrie 1992 de stabilire a anumitor obligații pentru producătorii și importatorii de plante, de produse vegetale sau de alte obiecte, precum și a modalității de înregistrare a acestora (JO L 344, 26.11.1992, p. 38).

9

(10)  Directiva 92/105/CEE a Comisiei din 3 decembrie 1992 de stabilire a unui grad de standardizare pentru pașapoartele fitosanitare utilizate pentru circulația anumitor plante, produse sau alte obiecte vegetale în cadrul Comunității și de stabilire a procedurilor detaliate de eliberare a acestor pașapoarte și a condițiilor și procedurilor detaliate de înlocuire (JO L 4, 8.1.1993, p. 22).

10

(11)  Directiva 2004/103/CE a Comisiei din 7 octombrie 2004 privind controalele de identitate și controalele de sănătate ale plantelor, produselor vegetale și altor obiecte incluse în partea B din anexa V la Directiva 2000/29/CE a Consiliului, care pot fi efectuate în alt loc decât punctul de intrare în Comunitate sau într-un loc situat în apropiere, și de stabilire a condițiilor care reglementează aceste controale (JO L 313, 12.10.2004, p. 16).

11

---

ANEXA I

Lista cu plantele cunoscute ca fiind susceptibile la izolatele europene și neeuropene ale organismului specificat („plante specificate”)

| | Acacia longifolia (Andrews) Willd. |
| --- | --- |

Acacia longifolia (Andrews) Willd.

| | Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl.

| | Acer |
| --- | --- |

Acer

| | Aesculus |
| --- | --- |

Aesculus

| | Agrostis gigantea Roth |
| --- | --- |

Agrostis gigantea Roth

| | Albizia julibrissin Durazz. |
| --- | --- |

Albizia julibrissin Durazz.

| | Alnus rhombifolia Nutt. |
| --- | --- |

Alnus rhombifolia Nutt.

| | Alternanthera tenella Colla |
| --- | --- |

Alternanthera tenella Colla

| | Amaranthus blitoides S. Watson |
| --- | --- |

Amaranthus blitoides S. Watson

| | Ambrosia acanthicarpa Hook. |
| --- | --- |

Ambrosia acanthicarpa Hook.

| | Ambrosia artemisiifolia L. |
| --- | --- |

Ambrosia artemisiifolia L.

| | Ambrosia trifida L. |
| --- | --- |

Ambrosia trifida L.

| | Ampelopsis arborea (L.) Koehne |
| --- | --- |

Ampelopsis arborea (L.) Koehne

| | Ampelopsis cordata Michx. |
| --- | --- |

Ampelopsis cordata Michx.

| | Artemisia douglasiana Hook. |
| --- | --- |

Artemisia douglasiana Hook.

| | Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson |
| --- | --- |

Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson

| | Avena fatua L. |
| --- | --- |

Avena fatua L.

| | Baccharis halimifolia L. |
| --- | --- |

Baccharis halimifolia L.

| | Baccharis pilularis DC. |
| --- | --- |

Baccharis pilularis DC.

| | Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.) |
| --- | --- |

Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.)

| | Bidens pilosa L. |
| --- | --- |

Bidens pilosa L.

| | Brachiaria decumbens (Stapf) |
| --- | --- |

Brachiaria decumbens (Stapf)

| | Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc. |
| --- | --- |

Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc.

| | Brassica |
| --- | --- |

Brassica

| | Bromus diandrus Roth |
| --- | --- |

Bromus diandrus Roth

| | Callicarpa americana L. |
| --- | --- |

Callicarpa americana L.

| | Capsella bursa-pastoris (L.) Medik. |
| --- | --- |

Capsella bursa-pastoris (L.) Medik.

| | Carex |
| --- | --- |

Carex

| | Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch |
| --- | --- |

Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch

| | Cassia tora (L.) Roxb. |
| --- | --- |

Cassia tora (L.) Roxb.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Celastrus orbiculata Thunb. |
| --- | --- |

Celastrus orbiculata Thunb.

| | Celtis occidentalis L. |
| --- | --- |

Celtis occidentalis L.

| | Cenchrus echinatus L. |
| --- | --- |

Cenchrus echinatus L.

| | Cercis canadensis L. |
| --- | --- |

Cercis canadensis L.

| | Cercis occidentalis Torr. |
| --- | --- |

Cercis occidentalis Torr.

| | Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene |
| --- | --- |

Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene

| | Chenopodium quinoa Willd. |
| --- | --- |

Chenopodium quinoa Willd.

| | Chionanthus |
| --- | --- |

Chionanthus

| | Chitalpa tashkinensis T.S. Elias & Wisura |
| --- | --- |

Chitalpa tashkinensis T.S. Elias & Wisura

| | Citrus |
| --- | --- |

Citrus

| | Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash |
| --- | --- |

Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash

| | Coffea |
| --- | --- |

Coffea

| | Commelina benghalensis L. |
| --- | --- |

Commelina benghalensis L.

| | Conium maculatum L. |
| --- | --- |

Conium maculatum L.

| | Convolvulus arvensis L. |
| --- | --- |

Convolvulus arvensis L.

| | Conyza canadensis (L.) Cronquist |
| --- | --- |

Conyza canadensis (L.) Cronquist

| | Cornus florida L. |
| --- | --- |

Cornus florida L.

| | Coronopus didymus (L.) Sm. |
| --- | --- |

Coronopus didymus (L.) Sm.

| | Cynodon dactylon (L.) Pers. |
| --- | --- |

Cynodon dactylon (L.) Pers.

| | Cyperus eragrostis Lam. |
| --- | --- |

Cyperus eragrostis Lam.

| | Cyperus esculentus L. |
| --- | --- |

Cyperus esculentus L.

| | Cytisus scoparius (L.) Link |
| --- | --- |

Cytisus scoparius (L.) Link

| | Datura wrightii Regel |
| --- | --- |

Datura wrightii Regel

| | Digitaria horizontalis Willd. |
| --- | --- |

Digitaria horizontalis Willd.

| | Digitaria insularis (L.) Ekman |
| --- | --- |

Digitaria insularis (L.) Ekman

| | Digitaria sanguinalis (L.) Scop. |
| --- | --- |

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

| | Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants |
| --- | --- |

Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants

| | Duranta erecta L. |
| --- | --- |

Duranta erecta L.

| | Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv. |
| --- | --- |

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

| | Encelia farinosa A. Gray ex Torr. |
| --- | --- |

Encelia farinosa A. Gray ex Torr.

| | Eriochloa contracta Hitchc. |
| --- | --- |

Eriochloa contracta Hitchc.

| | Erodium |
| --- | --- |

Erodium

| | Escallonia montevidensis Link & Otto |
| --- | --- |

Escallonia montevidensis Link & Otto

| | Eucalyptus camaldulensis Dehnh. |
| --- | --- |

Eucalyptus camaldulensis Dehnh.

| | Eucalyptus globulus Labill. |
| --- | --- |

Eucalyptus globulus Labill.

| | Eugenia myrtifolia Sims |
| --- | --- |

Eugenia myrtifolia Sims

| | Euphorbia hirta L. |
| --- | --- |

Euphorbia hirta L.

| | Fagus crenata Blume |
| --- | --- |

Fagus crenata Blume

| | Ficus carica L. |
| --- | --- |

Ficus carica L.

| | Fragaria vesca L. |
| --- | --- |

Fragaria vesca L.

| | Fraxinus americana L. |
| --- | --- |

Fraxinus americana L.

| | Fraxinus dipetala Hook. & Arn. |
| --- | --- |

Fraxinus dipetala Hook. & Arn.

| | Fraxinus latifolia Benth. |
| --- | --- |

Fraxinus latifolia Benth.

| | Fraxinus pennsylvanica Marshall |
| --- | --- |

Fraxinus pennsylvanica Marshall

| | Fuchsia magellanica Lam. |
| --- | --- |

Fuchsia magellanica Lam.

| | Genista monspessulana (L.) L.A.S. Johnson |
| --- | --- |

Genista monspessulana (L.) L.A.S. Johnson

| | Geranium dissectum L. |
| --- | --- |

Geranium dissectum L.

| | Ginkgo biloba L. |
| --- | --- |

Ginkgo biloba L.

| | Gleditsia triacanthos L. |
| --- | --- |

Gleditsia triacanthos L.

| | Hedera helix L. |
| --- | --- |

Hedera helix L.

| | Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

Helianthus annuus L.

| | Hemerocallis |
| --- | --- |

Hemerocallis

| | Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem. |
| --- | --- |

Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem.

| | Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker |
| --- | --- |

Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker

| | Hibiscus syriacus L. |
| --- | --- |

Hibiscus syriacus L.

| | Hordeum murinum L. |
| --- | --- |

Hordeum murinum L.

| | Hydrangea paniculata Siebold |
| --- | --- |

Hydrangea paniculata Siebold

| | Ilex vomitoria Sol. ex Aiton |
| --- | --- |

Ilex vomitoria Sol. ex Aiton

| | Ipomoea purpurea (L.) Roth |
| --- | --- |

Ipomoea purpurea (L.) Roth

| | Iva annua L. |
| --- | --- |

Iva annua L.

| | Jacaranda mimosifolia D. Don |
| --- | --- |

Jacaranda mimosifolia D. Don

| | Juglans |
| --- | --- |

Juglans

| | Juniperus ashei J. Buchholz |
| --- | --- |

Juniperus ashei J. Buchholz

| | Koelreuteria bipinnata Franch. |
| --- | --- |

Koelreuteria bipinnata Franch.

| | Lactuca serriola L. |
| --- | --- |

Lactuca serriola L.

| | Lagerstroemia indica L. |
| --- | --- |

Lagerstroemia indica L.

| | Lavandula dentata L. |
| --- | --- |

Lavandula dentata L.

| | Ligustrum lucidum L. |
| --- | --- |

Ligustrum lucidum L.

| | Lippia nodiflora (L.) Greene |
| --- | --- |

Lippia nodiflora (L.) Greene

| | Liquidambar styraciflua L. |
| --- | --- |

Liquidambar styraciflua L.

| | Liriodendron tulipifera L. |
| --- | --- |

Liriodendron tulipifera L.

| | Lolium perenne L. |
| --- | --- |

Lolium perenne L.

| | Lonicera japonica (L.) Thunb. |
| --- | --- |

Lonicera japonica (L.) Thunb.

| | Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet |
| --- | --- |

Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet

| | Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner |
| --- | --- |

Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner

| | Lupinus villosus Willd. |
| --- | --- |

Lupinus villosus Willd.

| | Magnolia grandiflora L. |
| --- | --- |

Magnolia grandiflora L.

| | Malva |
| --- | --- |

Malva

| | Marrubium vulgare L. |
| --- | --- |

Marrubium vulgare L.

| | Medicago polymorpha L. |
| --- | --- |

Medicago polymorpha L.

| | Medicago sativa L. |
| --- | --- |

Medicago sativa L.

| | Melilotus |
| --- | --- |

Melilotus

| | Melissa officinalis L. |
| --- | --- |

Melissa officinalis L.

| | Metrosideros |
| --- | --- |

Metrosideros

| | Modiola caroliniana (L.) G. Don |
| --- | --- |

Modiola caroliniana (L.) G. Don

| | Montia linearis (Hook.) Greene |
| --- | --- |

Montia linearis (Hook.) Greene

| | Morus |
| --- | --- |

Morus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nandina domestica Murray |
| --- | --- |

Nandina domestica Murray

| | Neptunia lutea (Leavenw.) Benth. |
| --- | --- |

Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Nicotiana glauca Graham |
| --- | --- |

Nicotiana glauca Graham

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Origanum majorana L. |
| --- | --- |

Origanum majorana L.

| | Paspalum dilatatum Poir. |
| --- | --- |

Paspalum dilatatum Poir.

| | Persea americana Mill. |
| --- | --- |

Persea americana Mill.

| | Phoenix reclinata Jacq. |
| --- | --- |

Phoenix reclinata Jacq.

| | Phoenix roebelenii O'Brien |
| --- | --- |

Phoenix roebelenii O'Brien

| | Pinus taeda L. |
| --- | --- |

Pinus taeda L.

| | Pistacia vera L. |
| --- | --- |

Pistacia vera L.

| | Plantago lanceolata L. |
| --- | --- |

Plantago lanceolata L.

| | Platanus |
| --- | --- |

Platanus

| | Pluchea odorata (L.) Cass. |
| --- | --- |

Pluchea odorata (L.) Cass.

| | Poa annua L. |
| --- | --- |

Poa annua L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Polygonum arenastrum Boreau |
| --- | --- |

Polygonum arenastrum Boreau

| | Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre |
| --- | --- |

Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre

| | Polygonum persicaria Gray |
| --- | --- |

Polygonum persicaria Gray

| | Populus fremontii S. Watson |
| --- | --- |

Populus fremontii S. Watson

| | Portulaca |
| --- | --- |

Portulaca

| | Prunus |
| --- | --- |

Prunus

| | Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai |
| --- | --- |

Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai

| | Quercus |
| --- | --- |

Quercus

| | Ranunculus repens L. |
| --- | --- |

Ranunculus repens L.

| | Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl. |
| --- | --- |

Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rhus diversiloba Torr. & A. Gray |
| --- | --- |

Rhus diversiloba Torr. & A. Gray

| | Rosa californica Cham. & Schldl. |
| --- | --- |

Rosa californica Cham. & Schldl.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Rubus |
| --- | --- |

Rubus

| | Rumex crispus L. |
| --- | --- |

Rumex crispus L.

| | Salix |
| --- | --- |

Salix

| | Salsola tragus L. |
| --- | --- |

Salsola tragus L.

| | Salvia mellifera Greene |
| --- | --- |

Salvia mellifera Greene

| | Sambucus |
| --- | --- |

Sambucus

| | Sapindus saponaria L. |
| --- | --- |

Sapindus saponaria L.

| | Schinus molle L. |
| --- | --- |

Schinus molle L.

| | Senecio vulgaris L. |
| --- | --- |

Senecio vulgaris L.

| | Setaria magna Griseb. |
| --- | --- |

Setaria magna Griseb.

| | Silybum marianum (L.) Gaertn. |
| --- | --- |

Silybum marianum (L.) Gaertn.

| | Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid. |
| --- | --- |

Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid.

| | Sisymbrium irio L. |
| --- | --- |

Sisymbrium irio L.

| | Solanum americanum Mill. |
| --- | --- |

Solanum americanum Mill.

| | Solanum elaeagnifolium Cav. |
| --- | --- |

Solanum elaeagnifolium Cav.

| | Solidago virgaurea L. |
| --- | --- |

Solidago virgaurea L.

| | Sonchus |
| --- | --- |

Sonchus

| | Sorghum |
| --- | --- |

Sorghum

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Spermacoce latifolia Aubl. |
| --- | --- |

Spermacoce latifolia Aubl.

| | Stellaria media (L.) Vill. |
| --- | --- |

Stellaria media (L.) Vill.

| | Tillandsia usneoides (L.) L. |
| --- | --- |

Tillandsia usneoides (L.) L.

| | Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene |
| --- | --- |

Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene

| | Trifolium repens L. |
| --- | --- |

Trifolium repens L.

| | Ulmus americana L. |
| --- | --- |

Ulmus americana L.

| | Ulmus crassifolia Nutt. |
| --- | --- |

Ulmus crassifolia Nutt.

| | Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt. |
| --- | --- |

Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt.

| | Urtica dioica L. |
| --- | --- |

Urtica dioica L.

| | Urtica urens L. |
| --- | --- |

Urtica urens L.

| | Vaccinium |
| --- | --- |

Vaccinium

| | Verbena litoralis Kunth |
| --- | --- |

Verbena litoralis Kunth

| | Veronica |
| --- | --- |

Veronica

| | Vicia faba L. |
| --- | --- |

Vicia faba L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Vitis |
| --- | --- |

Vitis

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

| | Xanthium spinosum L. |
| --- | --- |

Xanthium spinosum L.

| | Xanthium strumarium L. |
| --- | --- |

Xanthium strumarium L.

---

ANEXA II

Lista cu plantele cunoscute ca fiind susceptibile la izolatele europene ale organismului specificat („plante-gazdă”)

| | Acacia saligna (Labill.) Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) Wendl.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Prunus avium (L.) L. |
| --- | --- |

Prunus avium (L.) L.

| | Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb |
| --- | --- |

Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

---