# Euroopan unionin C 172/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 172 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta27. toukokuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 172

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta27. toukokuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 172/01 | Komission lausunto, annettu 22 päivänä toukokuuta 2015, Ranskassa sijaitsevasta CIRES-laitoksen vastaanotto- ja lajittelurakennuksesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta muutetusta suunnitelmasta | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan komissio

2015/C 172/01

Komission lausunto, annettu 22 päivänä toukokuuta 2015, Ranskassa sijaitsevasta CIRES-laitoksen vastaanotto- ja lajittelurakennuksesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta muutetusta suunnitelmasta

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2015/C 172/02 | Neuvoston päätelmät nuorten sosioekonomisiin haasteisiin tehokkaasti vastaavan monialaisen politiikkayhteistyön lisäämisestä | 3 |
| 2015/C 172/03 | Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa | 8 |
| 2015/C 172/04 | Neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta innovoinnin, talouden kestävyyden ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä | 13 |
| 2015/C 172/05 | Neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen koulutuksen roolista luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämisessä | 17 |
| 2015/C 172/06 | Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2011/137/YUTP ja Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 204/2011 tarkoitettuja rajoittavia toimenpiteitä | 22 |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 172/07 | Euron kurssi | 23 |
| 2015/C 172/08 | Euron kurssi | 24 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2015/C 172/02

Neuvoston päätelmät nuorten sosioekonomisiin haasteisiin tehokkaasti vastaavan monialaisen politiikkayhteistyön lisäämisestä

3

2015/C 172/03

Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa

8

2015/C 172/04

Neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta innovoinnin, talouden kestävyyden ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä

13

2015/C 172/05

Neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen koulutuksen roolista luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämisessä

17

2015/C 172/06

Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2011/137/YUTP ja Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 204/2011 tarkoitettuja rajoittavia toimenpiteitä

22

Euroopan komissio

2015/C 172/07

Euron kurssi

23

2015/C 172/08

Euron kurssi

24

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan komissio

| 27.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/1

---

KOMISSION LAUSUNTO,

annettu 22 päivänä toukokuuta 2015,

Ranskassa sijaitsevasta CIRES-laitoksen vastaanotto- ja lajittelurakennuksesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta muutetusta suunnitelmasta

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2015/C 172/01)

Jäljempänä oleva arviointi on tehty Euratomin perustamissopimuksen määräysten nojalla, eikä se vaikuta mahdollisiin muihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla tehtäviin arviointeihin eikä kyseisestä sopimuksesta ja johdetusta lainsäädännöstä johtuviin velvoitteisiin (1).

Euroopan komissio sai 16. joulukuuta 2014 Ranskan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja CIRES-laitoksen vastaanotto- ja lajittelurakennuksesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevasta muutetusta suunnitelmasta.

Komissio on laatinut näiden tietojen perusteella ja asiantuntijaryhmää kuultuaan seuraavan lausunnon:

| 1. | Välimatka laitoksesta lähimmän jäsenvaltion eli Belgian rajalle on 138 km. |
| --- | --- |

1.

Välimatka laitoksesta lähimmän jäsenvaltion eli Belgian rajalle on 138 km.

| 2. | Muutettu suunnitelma käsittää laitoksen toimintakapasiteetin nostamisen, mikä edellyttää korkeampia lakisääteisiä päästörajoja ilmassa kulkeutuville radioaktiivisille päästöille. |
| --- | --- |

2.

Muutettu suunnitelma käsittää laitoksen toimintakapasiteetin nostamisen, mikä edellyttää korkeampia lakisääteisiä päästörajoja ilmassa kulkeutuville radioaktiivisille päästöille.

| 3. | Suunnitellusta muutoksesta ei tavanomaisen toiminnan yhteydessä aiheudu terveyden kannalta merkittävää altistumista toisen jäsenvaltion väestölle, kun otetaan huomioon perusnormeissa vahvistettu annosraja (direktiivi 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

3.

Suunnitellusta muutoksesta ei tavanomaisen toiminnan yhteydessä aiheudu terveyden kannalta merkittävää altistumista toisen jäsenvaltion väestölle, kun otetaan huomioon perusnormeissa vahvistettu annosraja (direktiivi 2013/59/Euratom).

| 4. | Jos ympäristöön pääsisi ennalta arvaamattomasti radioaktiivisia päästöjä yleisissä muutetussa suunnitelmassa tarkastellun tyyppisten ja laajuisten onnettomuuksien seurauksena, säteilyannokset, joille toisen jäsenvaltion väestö altistuisi, eivät todennäköisesti vaikuttaisi terveyteen merkittävällä tavalla (direktiivi 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Jos ympäristöön pääsisi ennalta arvaamattomasti radioaktiivisia päästöjä yleisissä muutetussa suunnitelmassa tarkastellun tyyppisten ja laajuisten onnettomuuksien seurauksena, säteilyannokset, joille toisen jäsenvaltion väestö altistuisi, eivät todennäköisesti vaikuttaisi terveyteen merkittävällä tavalla (direktiivi 2013/59/Euratom).

Komissio katsoo, että Ranskassa sijaitsevasta CIRES-laitoksen vastaanotto- ja lajittelurakennuksesta peräisin olevan, missä tahansa muodossa olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevan muutetun suunnitelman toteuttaminen ei tavanomaisen toiminnan yhteydessä eikä edellä mainituissa yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella (direktiivi 2013/59/Euratom).

Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2015.

Komission puolesta

Miguel ARIAS CAÑETE

Komission jäsen

---

(1)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen nojalla esimerkiksi ympäristönäkökohtia olisi arvioitava vielä lisää. Alustavasti komissio haluaisi kiinnittää huomiota tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2011/92/EU ja tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2001/42/EY säännöksiin sekä luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettuun direktiiviin 92/43/ETY ja yhteisön vesipolitiikan puitteista annettuun direktiiviin 2000/60/EY.

1

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 27.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/3

---

Neuvoston päätelmät nuorten sosioekonomisiin haasteisiin tehokkaasti vastaavan monialaisen politiikkayhteistyön lisäämisestä

(2015/C 172/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAA MIELEEN ASIAN POLIITTISEN TAUSTAN, JOKA ON ESITETTY LIITTEESSÄ, JA ERITYISESTI SEURAAVAA:

| 1. | Eurooppa 2020 -strategian yleiset tavoitteet ja jäsenvaltioiden vastaavat tavoitteet, joilla pyritään lisäämään nuorisotyöllisyyttä, vähentämään koulunkäynnin keskeyttämistä sekä lisäämään korkea-asteen koulutukseen osallistumista, ovat hyvin merkityksellisiä nuorille ja heidän sosioekonomiselle asemalleen. |
| --- | --- |

1.

Eurooppa 2020 -strategian yleiset tavoitteet ja jäsenvaltioiden vastaavat tavoitteet, joilla pyritään lisäämään nuorisotyöllisyyttä, vähentämään koulunkäynnin keskeyttämistä sekä lisäämään korkea-asteen koulutukseen osallistumista, ovat hyvin merkityksellisiä nuorille ja heidän sosioekonomiselle asemalleen.

| 2. | Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuissa puitteissa (2010–2018) (1) korostetaan, että tarvitaan aloitteita sellaista monialaista lähestymistapaa varten, jossa nuorisokysymykset otetaan asianmukaisesti huomioon politiikkojen ja toimien määrittelyssä, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa muilla nuorten elämään merkittävästi vaikuttavilla politiikan aloilla. |
| --- | --- |

2.

Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuissa puitteissa (2010–2018) (1) korostetaan, että tarvitaan aloitteita sellaista monialaista lähestymistapaa varten, jossa nuorisokysymykset otetaan asianmukaisesti huomioon politiikkojen ja toimien määrittelyssä, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa muilla nuorten elämään merkittävästi vaikuttavilla politiikan aloilla.

| 3. | Yksi EU:n nuorisoalan työsuunnitelman 2014–2015 (2) kolmesta päätavoitteesta on lisätä monialaista yhteistyötä EU:n strategioiden yhteydessä. |
| --- | --- |

3.

Yksi EU:n nuorisoalan työsuunnitelman 2014–2015 (2) kolmesta päätavoitteesta on lisätä monialaista yhteistyötä EU:n strategioiden yhteydessä.

| 4. | Neuvoston päätelmissä nuorisopolitiikan mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä pyrittäessä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin (3) korostetaan, että eri alojen ja eri toimielinten välisellä koordinoinnilla on keskeinen merkitys toimivan nuorisopolitiikan toteuttamisen ja nuoria koskevien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

4.

Neuvoston päätelmissä nuorisopolitiikan mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä pyrittäessä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin (3) korostetaan, että eri alojen ja eri toimielinten välisellä koordinoinnilla on keskeinen merkitys toimivan nuorisopolitiikan toteuttamisen ja nuoria koskevien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

ON TIETOINEN:

| 5. | Sosioekonomisista haasteista, joita nuoret Euroopan unionissa nykyisin kohtaavat, mukaan lukien korkea nuorisotyöttömyys (4) ja sen sosiaaliset seuraukset, jotka edellyttävät tehokkaita monialaisia politiikkatoimia. |
| --- | --- |

5.

Sosioekonomisista haasteista, joita nuoret Euroopan unionissa nykyisin kohtaavat, mukaan lukien korkea nuorisotyöttömyys (4) ja sen sosiaaliset seuraukset, jotka edellyttävät tehokkaita monialaisia politiikkatoimia.

KATSOO SEURAAVAA:

| 6. | Vahvalla ja näkyvällä, hyvin määritellyllä ja koordinoidulla nuorisopolitiikalla on paljon mahdollisuuksia tuoda lisäarvoa monialaiseen politiikkayhteistyöhön. Tämä puolestaan voi johtaa nuorten kannalta myönteisiin tuloksiin tällaisen yhteistyön synergioiden ansiosta. |
| --- | --- |

6.

Vahvalla ja näkyvällä, hyvin määritellyllä ja koordinoidulla nuorisopolitiikalla on paljon mahdollisuuksia tuoda lisäarvoa monialaiseen politiikkayhteistyöhön. Tämä puolestaan voi johtaa nuorten kannalta myönteisiin tuloksiin tällaisen yhteistyön synergioiden ansiosta.

| 7. | Nuorisoalalla voidaan käsitellä kysymyksiä eri tavalla kuin muilla aloilla. Nuorisoala voi antaa näyttöön perustuvaa tietoa erilaisista nuorisoa koskettavista aiheista, tavoittaa useampia nuoria, mukaan lukien muita heikommassa asemassa olevat nuoret, sekä tarjota joustavan, nuorisoystävällisen, ei-leimaavan, kokonaisvaltaisen ja innovatiivisen toimintamallin nuorten tarpeiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

7.

Nuorisoalalla voidaan käsitellä kysymyksiä eri tavalla kuin muilla aloilla. Nuorisoala voi antaa näyttöön perustuvaa tietoa erilaisista nuorisoa koskettavista aiheista, tavoittaa useampia nuoria, mukaan lukien muita heikommassa asemassa olevat nuoret, sekä tarjota joustavan, nuorisoystävällisen, ei-leimaavan, kokonaisvaltaisen ja innovatiivisen toimintamallin nuorten tarpeiden huomioon ottamiseksi.

KOROSTAA SEURAAVAA:

| 8. | Vaikka johdonmukaisia ja systemaattisia toimintamalleja onkin kehitettävä monialaisen yhteistyön lisäämiseksi kaikilla tasoilla, on erittäin tärkeää etsiä ratkaisuja nuorten tällä hetkellä kohtaamiin konkreettisiin ja kiireellisiin sosioekonomisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

8.

Vaikka johdonmukaisia ja systemaattisia toimintamalleja onkin kehitettävä monialaisen yhteistyön lisäämiseksi kaikilla tasoilla, on erittäin tärkeää etsiä ratkaisuja nuorten tällä hetkellä kohtaamiin konkreettisiin ja kiireellisiin sosioekonomisiin haasteisiin.

| 9. | Monialainen toimintamalli on tärkeää nuorisopolitiikassa, koska sen ansiosta sosioekonomisiin haasteisiin voidaan tarjota tehokkaampia ratkaisuja mutta myös varmistaa sellaiset politiikkatoimet, joilla pyritään vastaamaan kaikkien nuorten tarpeisiin. |
| --- | --- |

9.

Monialainen toimintamalli on tärkeää nuorisopolitiikassa, koska sen ansiosta sosioekonomisiin haasteisiin voidaan tarjota tehokkaampia ratkaisuja mutta myös varmistaa sellaiset politiikkatoimet, joilla pyritään vastaamaan kaikkien nuorten tarpeisiin.

| 10. | Nuorisoalan osuuden maksimoimiseksi muiden alojen kanssa tehtävässä yhteistyössä sen merkitys ja vaikutus olisi tuotava esille ja tiedostettava laajasti. |
| --- | --- |

10.

Nuorisoalan osuuden maksimoimiseksi muiden alojen kanssa tehtävässä yhteistyössä sen merkitys ja vaikutus olisi tuotava esille ja tiedostettava laajasti.

MÄÄRITTÄÄ TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN SEURAAVAT PRIORITEETIT NUORTEN SOSIOEKONOMISIIN HAASTEISIIN VASTAAVAN MONIALAISEN NUORISOPOLITIIKAN TEHOSTAMISEKSI:

| I | Laaja-alaisen toimintamallin kehittäminen, toteuttaminen ja arviointi monialaisessa nuorisopolitiikassa |
| --- | --- |

I

JÄSENVALTIOITA PYYDETÄÄN:

| 11. | Lujittamaan institutionaalista yhteistyötä sekä tehokasta viestintää ja tiedon jakamista kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla sen varmistamiseksi, että nuorisokysymykset otetaan kaikilta osin huomioon politiikkojen määrittelyssä, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa muilla politiikan aloilla – koulutus, työllisyys, terveys ja hyvinvointi, sosiaalipolitiikka, kaupunkisuunnittelu, urheilu ja kulttuuri – jotka vaikuttavat nuorten sosioekonomiseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

11.

Lujittamaan institutionaalista yhteistyötä sekä tehokasta viestintää ja tiedon jakamista kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla sen varmistamiseksi, että nuorisokysymykset otetaan kaikilta osin huomioon politiikkojen määrittelyssä, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa muilla politiikan aloilla – koulutus, työllisyys, terveys ja hyvinvointi, sosiaalipolitiikka, kaupunkisuunnittelu, urheilu ja kulttuuri – jotka vaikuttavat nuorten sosioekonomiseen tilanteeseen.

| 12. | Ottamaan paikallista, alueellista ja kansallista nuorisopolitiikkaa laadittaessa mukaan kaikki asiaankuuluvat alat sekä horisontaalisiin että vertikaalisiin hallinnointirakenteisiin. |
| --- | --- |

12.

Ottamaan paikallista, alueellista ja kansallista nuorisopolitiikkaa laadittaessa mukaan kaikki asiaankuuluvat alat sekä horisontaalisiin että vertikaalisiin hallinnointirakenteisiin.

| 13. | Harkitsemaan sellaisten kattavien nuorisostrategioiden toteuttamista, joissa kootaan nuorisokysymyksiä käsitteleviä politiikkatoimia, ja kuulemaan nuoria ja nuorisojärjestöjä sekä saamaan ne molemmat sitoutumaan tähän prosessiin tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

13.

Harkitsemaan sellaisten kattavien nuorisostrategioiden toteuttamista, joissa kootaan nuorisokysymyksiä käsitteleviä politiikkatoimia, ja kuulemaan nuoria ja nuorisojärjestöjä sekä saamaan ne molemmat sitoutumaan tähän prosessiin tarpeen mukaan.

| 14. | Käyttämään olemassa olevia mekanismeja tai harkitsemaan uusien mekanismien laatimista nuorten tilanteen seuraamiseksi sekä pyrkimään näyttöön ja tietoon perustuvaan politiikkaan, jossa tiedot ja tutkimustulokset otetaan huomioon politiikan laatimisessa eri aloilla myös silloin, kun suunnitellaan konkreettisia politiikkatoimia. |
| --- | --- |

14.

Käyttämään olemassa olevia mekanismeja tai harkitsemaan uusien mekanismien laatimista nuorten tilanteen seuraamiseksi sekä pyrkimään näyttöön ja tietoon perustuvaan politiikkaan, jossa tiedot ja tutkimustulokset otetaan huomioon politiikan laatimisessa eri aloilla myös silloin, kun suunnitellaan konkreettisia politiikkatoimia.

KOMISSIOTA PYYDETÄÄN:

| 15. | Pitämään neuvosto ja sen valmisteluelimet säännöllisesti ajan tasalla sellaisista EU-tason keskeisistä poliittisista asiakirjoista ja aloitteista, jotka vaikuttavat nuorten sosioekonomiseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

15.

Pitämään neuvosto ja sen valmisteluelimet säännöllisesti ajan tasalla sellaisista EU-tason keskeisistä poliittisista asiakirjoista ja aloitteista, jotka vaikuttavat nuorten sosioekonomiseen tilanteeseen.

| 16. | Harkitsemaan, miten komission uutta koordinoitua klusteripolitiikkamallia voidaan tehokkaasti soveltaa, kun etsitään ratkaisuja nuorten kohtaamiin haasteisiin ja laaditaan konkreettisia monialaisia toimia. |
| --- | --- |

16.

Harkitsemaan, miten komission uutta koordinoitua klusteripolitiikkamallia voidaan tehokkaasti soveltaa, kun etsitään ratkaisuja nuorten kohtaamiin haasteisiin ja laaditaan konkreettisia monialaisia toimia.

| 17. | Arvioimaan EU:n nuorisoraportissa tai joissakin muissa alaan liittyvissä asiakirjoissa, miten nuorisokysymykset on otettu huomioon muilla politiikan aloilla, joilla on huomattavaa vaikutusta nuorten elämään. |
| --- | --- |

17.

Arvioimaan EU:n nuorisoraportissa tai joissakin muissa alaan liittyvissä asiakirjoissa, miten nuorisokysymykset on otettu huomioon muilla politiikan aloilla, joilla on huomattavaa vaikutusta nuorten elämään.

| 18. | Osallistumaan edelleen näyttöön perustuvan politiikan laatimiseen suunnittelemalla tutkimushankkeita yhteistyössä muiden politiikkalohkojen kanssa. |
| --- | --- |

18.

Osallistumaan edelleen näyttöön perustuvan politiikan laatimiseen suunnittelemalla tutkimushankkeita yhteistyössä muiden politiikkalohkojen kanssa.

JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA PYYDETÄÄN:

| 19. | Pitämään monialaista toimintamallia yhtenä EU:n tulevan nuorisopolitiikan toteuttamisperiaatteista mukaan lukien tuleva mahdollinen EU:n nuorisoalan työsuunnitelma ja harkitsemaan konkreettisia monialaisia toimia vuoden 2018 jälkeisissä nuorisoalan yhteistyöpuitteissa. |
| --- | --- |

19.

Pitämään monialaista toimintamallia yhtenä EU:n tulevan nuorisopolitiikan toteuttamisperiaatteista mukaan lukien tuleva mahdollinen EU:n nuorisoalan työsuunnitelma ja harkitsemaan konkreettisia monialaisia toimia vuoden 2018 jälkeisissä nuorisoalan yhteistyöpuitteissa.

| 20. | Vahvistamaan monialaista yhteistyötä hyödyntämällä kaikki Erasmus+-ohjelman tarjoamat, myös politiikan uudistamista tukevat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

20.

Vahvistamaan monialaista yhteistyötä hyödyntämällä kaikki Erasmus+-ohjelman tarjoamat, myös politiikan uudistamista tukevat mahdollisuudet.

| 21. | Keräämään muun muassa EU:n nuorisoalan työsuunnitelmassa perustettuihin asiantuntijaryhmiin osallistumisen yhteydessä näyttöä siitä, miten monialainen politiikkayhteistyö voi lisääntyneen yhteistyön ja synergiavaikutusten ansiosta saada aikaan myönteisiä tuloksia ja heijastusvaikutuksia muilla yhteiskunnan osa-alueilla. |
| --- | --- |

21.

Keräämään muun muassa EU:n nuorisoalan työsuunnitelmassa perustettuihin asiantuntijaryhmiin osallistumisen yhteydessä näyttöä siitä, miten monialainen politiikkayhteistyö voi lisääntyneen yhteistyön ja synergiavaikutusten ansiosta saada aikaan myönteisiä tuloksia ja heijastusvaikutuksia muilla yhteiskunnan osa-alueilla.

| 22. | Kannustamaan yhteistyöhön muiden politiikan alojen kanssa EU:n nuorisoraportin laadinnassa sekä ottamaan raportin havainnot huomioon Eurooppa 2020 -strategian seurannassa. |
| --- | --- |

22.

Kannustamaan yhteistyöhön muiden politiikan alojen kanssa EU:n nuorisoraportin laadinnassa sekä ottamaan raportin havainnot huomioon Eurooppa 2020 -strategian seurannassa.

| II | Nuorten sosioekonomisia haasteita koskeviin hankkeisiin, aloitteisiin ja ohjelmiin räätälöityjen monialaisten toimintamallien käyttäminen |
| --- | --- |

II

JÄSENVALTIOITA PYYDETÄÄN:

| 23. | Lujittamaan eri aloilla kumppanuusmalleja nuorisotakuun ja muiden toimien toteuttamisessa sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä varsinkin etsivässä nuorisotyössä. |
| --- | --- |

23.

Lujittamaan eri aloilla kumppanuusmalleja nuorisotakuun ja muiden toimien toteuttamisessa sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä varsinkin etsivässä nuorisotyössä.

| 24. | Hakemaan asianmukaista tukea sellaisten toimien pitkäjänteiselle kehittämiselle ja toteuttamiselle, joita nyt rahoitetaan nuorisotakuualoitteista ja joissa nuorisoala on mukana. |
| --- | --- |

24.

Hakemaan asianmukaista tukea sellaisten toimien pitkäjänteiselle kehittämiselle ja toteuttamiselle, joita nyt rahoitetaan nuorisotakuualoitteista ja joissa nuorisoala on mukana.

| 25. | Lujittamaan virallisten koulutuslaitosten ja epävirallisen koulutuksen tarjoajien välistä kohdennettua yhteistyötä, jolla puututaan koulunkäynnin keskeyttämiseen ja jossa edistetään taitojen kokonaisvaltaista kehittämistä käyttämällä muun muassa joustavia ja nuorisoystävällisiä toimintatapoja. |
| --- | --- |

25.

Lujittamaan virallisten koulutuslaitosten ja epävirallisen koulutuksen tarjoajien välistä kohdennettua yhteistyötä, jolla puututaan koulunkäynnin keskeyttämiseen ja jossa edistetään taitojen kokonaisvaltaista kehittämistä käyttämällä muun muassa joustavia ja nuorisoystävällisiä toimintatapoja.

| 26. | Edistämään nuorisotyön ja sosiaalipalvelujen välistä yhteistyötä, jotta nämä tukisivat yhdessä nuorten sosiaalista osallisuutta ja puuttuisivat ongelmiin varhaisessa vaiheessa aina tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

26.

Edistämään nuorisotyön ja sosiaalipalvelujen välistä yhteistyötä, jotta nämä tukisivat yhdessä nuorten sosiaalista osallisuutta ja puuttuisivat ongelmiin varhaisessa vaiheessa aina tarpeen mukaan.

| 27. | Ottamaan työelämä mukaan nuorten osaamista kehittävien aloitteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

27.

Ottamaan työelämä mukaan nuorten osaamista kehittävien aloitteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen.

| 28. | Tehostamaan kaikkia nuorille suunnattuja palveluja yhteistyössä paikallisviranomaisten, nuorisotyöntekijöiden ja muiden nuorten parissa toimivien ammattilaisten kanssa tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

28.

Tehostamaan kaikkia nuorille suunnattuja palveluja yhteistyössä paikallisviranomaisten, nuorisotyöntekijöiden ja muiden nuorten parissa toimivien ammattilaisten kanssa tarpeen mukaan.

KOMISSIOTA PYYDETÄÄN:

| 29. | Helpottamaan Euroopan tasolla tapahtuvaa verkostoitumista ja hyvien käytäntöjen vaihtoa nuorisotakuun toteuttamiseen osallistuvien nuorisopolitiikan päättäjien ja valtioista riippumattomien järjestöjen välillä. |
| --- | --- |

29.

Helpottamaan Euroopan tasolla tapahtuvaa verkostoitumista ja hyvien käytäntöjen vaihtoa nuorisotakuun toteuttamiseen osallistuvien nuorisopolitiikan päättäjien ja valtioista riippumattomien järjestöjen välillä.

| 30. | Tehostamaan komission asiaankuuluvien yksiköiden sisäistä koordinointia nuoria koskevien aloitteiden kehittämisessä ja nuorisokysymyksistä käytävässä EU-tason keskustelussa. |
| --- | --- |

30.

Tehostamaan komission asiaankuuluvien yksiköiden sisäistä koordinointia nuoria koskevien aloitteiden kehittämisessä ja nuorisokysymyksistä käytävässä EU-tason keskustelussa.

JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA PYYDETÄÄN:

| 31. | Harkitsemaan Euroopan rakennerahastojen ja Erasmus+-ohjelman rahoitusmahdollisuuksien käyttöä, jotta nuorten sosioekonomisiin haasteisiin voitaisiin tarttua tehokkaasti konkreettisilla monialaisilla hankkeilla. |
| --- | --- |

31.

Harkitsemaan Euroopan rakennerahastojen ja Erasmus+-ohjelman rahoitusmahdollisuuksien käyttöä, jotta nuorten sosioekonomisiin haasteisiin voitaisiin tarttua tehokkaasti konkreettisilla monialaisilla hankkeilla.

| 32. | Kiinnittämään huomiota kysymyksiin, jotka tulevat esille monialaisen kansallisen nuorisopolitiikan tehostamista käsittelevässä jäsenvaltioiden vertaisoppimistapahtumassa, joka järjestetään EU:n nuorisoalan työsuunnitelman puitteissa. |
| --- | --- |

32.

Kiinnittämään huomiota kysymyksiin, jotka tulevat esille monialaisen kansallisen nuorisopolitiikan tehostamista käsittelevässä jäsenvaltioiden vertaisoppimistapahtumassa, joka järjestetään EU:n nuorisoalan työsuunnitelman puitteissa.

| 33. | Kutsumaan muita aloja edustavia sidosryhmiä tarpeen mukaan sellaisiin tapahtumiin kuin Euroopan nuorisoviikko ja EU:n nuorisokonferenssit sekä helpottamaan palautteenantoa ja keskustelua eri alojen välillä. |
| --- | --- |

33.

Kutsumaan muita aloja edustavia sidosryhmiä tarpeen mukaan sellaisiin tapahtumiin kuin Euroopan nuorisoviikko ja EU:n nuorisokonferenssit sekä helpottamaan palautteenantoa ja keskustelua eri alojen välillä.

| III | Nuorisotyön ja muiden nuorisopolitiikan välineiden arvon näkyvyyden parantaminen ja niiden täydentävä tehtävä nuorten haasteiden tehokkaassa käsittelyssä |
| --- | --- |

III

JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA PYYDETÄÄN:

| 34. | Ottamaan nuoret mukaan keskeisiin heihin vaikuttaviin toimintapoliittisiin päätöksiin käyttämällä nykyisiä tai uusia nuorison osallistumiskanavia, jäsennelty vuoropuhelu mukaan lukien. |
| --- | --- |

34.

Ottamaan nuoret mukaan keskeisiin heihin vaikuttaviin toimintapoliittisiin päätöksiin käyttämällä nykyisiä tai uusia nuorison osallistumiskanavia, jäsennelty vuoropuhelu mukaan lukien.

| 35. | Edistämään edelleen nuorisotyön ja epävirallisen oppimisen tunnustamista ja konkreettisia välineitä, kuten Youthpass-todistusta, muilla aloilla, esimerkiksi työllisyydessä, koulutuksessa ja kulttuurialalla, ja muiden asiaan liittyvien sidosryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

35.

Edistämään edelleen nuorisotyön ja epävirallisen oppimisen tunnustamista ja konkreettisia välineitä, kuten Youthpass-todistusta, muilla aloilla, esimerkiksi työllisyydessä, koulutuksessa ja kulttuurialalla, ja muiden asiaan liittyvien sidosryhmien keskuudessa.

| 36. | Edistämään edelleen nuorisotyön ja epävirallisen oppimisen tunnustamista selvittämällä mahdollisuuksia Youthpass-todistuksen valtavirtaistamiseen Erasmus+-ohjelman ulkopuolella ja käyttämällä sitä tarpeen mukaan kansallisena tunnustamisvälineenä. |
| --- | --- |

36.

Edistämään edelleen nuorisotyön ja epävirallisen oppimisen tunnustamista selvittämällä mahdollisuuksia Youthpass-todistuksen valtavirtaistamiseen Erasmus+-ohjelman ulkopuolella ja käyttämällä sitä tarpeen mukaan kansallisena tunnustamisvälineenä.

| 37. | Tukemaan ammattimaisen ja vapaaehtoisen nuorisotyön saavutuksia ja lisäämään säännöllisesti tietoisuutta niistä muilla aloilla. |
| --- | --- |

37.

Tukemaan ammattimaisen ja vapaaehtoisen nuorisotyön saavutuksia ja lisäämään säännöllisesti tietoisuutta niistä muilla aloilla.

| 38. | Kehittämään aloitteita, joiden avulla vapaaehtoistyötä tehdään tunnetuksi, siitä saadaan oikea käsitys, sitä käytetään epävirallisena oppimisprosessina ja se tunnustetaan sellaiseksi. |
| --- | --- |

38.

Kehittämään aloitteita, joiden avulla vapaaehtoistyötä tehdään tunnetuksi, siitä saadaan oikea käsitys, sitä käytetään epävirallisena oppimisprosessina ja se tunnustetaan sellaiseksi.

| 39. | Tukemaan ja edistämään sellaisten virallisen ja epävirallisen koulutuksen välisten yhteistyöaloitteiden täytäntöönpanoa, joilla on edellytyksiä maksimoida oppimistulokset. |
| --- | --- |

39.

Tukemaan ja edistämään sellaisten virallisen ja epävirallisen koulutuksen välisten yhteistyöaloitteiden täytäntöönpanoa, joilla on edellytyksiä maksimoida oppimistulokset.

KOMISSIOTA PYYDETÄÄN:

| 40. | Luomaan mahdollisuuksia ja tukemaan jäsenvaltioita niiden käyttäessä Youthpass-todistusta Erasmus+-ohjelman ulkopuolella tarpeen mukaan kansallisena tunnustamisvälineenä. |
| --- | --- |

40.

Luomaan mahdollisuuksia ja tukemaan jäsenvaltioita niiden käyttäessä Youthpass-todistusta Erasmus+-ohjelman ulkopuolella tarpeen mukaan kansallisena tunnustamisvälineenä.

---

(1)  EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1.

(2)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 5.

(3)  EUVL C 224, 3.8.2013, s. 2.

(4)  EU-28 -alueella oli vuoden 2014 toisella neljänneksellä yli viisi miljoonaa nuorta (alle 25-vuotiasta) työtöntä. Työttömyysaste oli näin ollen 21,7 prosenttia, ja NEET-nuorten (nuoret, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella) osuus oli 13 prosenttia. Lähde: Eurostat

---

LIITE

PALAUTTAA MIELEEN ASIAN POLIITTISEN TAUSTAN

Poliittinen tausta

| 1. | Neuvoston päätelmät työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämisestä, jossa todetaan, että olisi varmistettava kokonaisvaltainen lähestymistapa ja eri alojen välinen yhteistyö. Kaikkia ohjauskeinoja, toimenpiteitä ja toimia olisi koordinoitava paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla, ja nuorten sosiaalista osallisuutta edistävien toimien suunnittelussa ja toteuttamisessa olisi oltava mukana useita eri sidosryhmiä (1). |
| --- | --- |

1.

Neuvoston päätelmät työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämisestä, jossa todetaan, että olisi varmistettava kokonaisvaltainen lähestymistapa ja eri alojen välinen yhteistyö. Kaikkia ohjauskeinoja, toimenpiteitä ja toimia olisi koordinoitava paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla, ja nuorten sosiaalista osallisuutta edistävien toimien suunnittelussa ja toteuttamisessa olisi oltava mukana useita eri sidosryhmiä (1).

| 2. | Neuvoston suositus nuorisotakuun perustamisesta nuorten työllisyyspaketin mukaisesti (2). |
| --- | --- |

2.

Neuvoston suositus nuorisotakuun perustamisesta nuorten työllisyyspaketin mukaisesti (2).

| 3. | Neuvoston päätelmät koulutukseen investoimisesta – annettu vastauksena komission tiedonantoon ”Koulutuksen uudelleenajattelu: sosioekonomisten vaikutusten parantaminen investoimalla taitoihin” sekä vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013 (3). |
| --- | --- |

3.

Neuvoston päätelmät koulutukseen investoimisesta – annettu vastauksena komission tiedonantoon ”Koulutuksen uudelleenajattelu: sosioekonomisten vaikutusten parantaminen investoimalla taitoihin” sekä vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013 (3).

| 4. | Neuvoston suositus koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista; suosituksessa korostetaan, että koulutusjärjestelmien ja työllisyyden välisten yhteyksien vahvistamiseksi tarvitaan kattavaa monialaista politiikkaa (4). |
| --- | --- |

4.

Neuvoston suositus koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista; suosituksessa korostetaan, että koulutusjärjestelmien ja työllisyyden välisten yhteyksien vahvistamiseksi tarvitaan kattavaa monialaista politiikkaa (4).

| 5. | Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (5). |
| --- | --- |

5.

Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (5).

| 6. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013 unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta (6). |
| --- | --- |

6.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013 unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta (6).

---

(1)  EUVL C 30, 1.2.2014, s. 5.

(2)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

(3)  EUVL C 64, 5.3.2013, s. 5.

(4)  EUVL C 191, 1.7.2011, s. 1.

(5)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

(6)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50.

---

| 27.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/8

---

Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa

(2015/C 172/03)

EU:N NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT

PALAUTTAVAT MIELEEN ASIAN POLIITTISEN TAUSTAN, JOKA ON ESITETTY LIITTEESSÄ, JA ERITYISESTI SEURAAVAT:

| 1. | Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaiva-aloitteet, joissa korostetaan tarvetta antaa nuorille tarvittavat taidot ja valmiudet ja puuttua Euroopan korkeaan nuorisotyöttömyyteen sekä Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteenvedon (1), jossa luetellaan keskeisten tulosten joukossa urheilualan arvokas rooli sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osallistamisen välineenä. |
| --- | --- |

1.

Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaiva-aloitteet, joissa korostetaan tarvetta antaa nuorille tarvittavat taidot ja valmiudet ja puuttua Euroopan korkeaan nuorisotyöttömyyteen sekä Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteenvedon (1), jossa luetellaan keskeisten tulosten joukossa urheilualan arvokas rooli sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osallistamisen välineenä.

| 2. | Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelman 2014–2017 (2), jossa korostetaan urheilun tärkeää merkitystä Eurooppa 2020 -strategian yleisten tavoitteiden saavuttamiselle ottaen huomioon alan vahvat mahdollisuudet edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua. Yksi työsuunnitelman kolmesta prioriteetista on ”Urheilu ja yhteiskunta”, jossa tuodaan esiin urheilun yhteydet työllisyyteen ja koulutukseen. |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelman 2014–2017 (2), jossa korostetaan urheilun tärkeää merkitystä Eurooppa 2020 -strategian yleisten tavoitteiden saavuttamiselle ottaen huomioon alan vahvat mahdollisuudet edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua. Yksi työsuunnitelman kolmesta prioriteetista on ”Urheilu ja yhteiskunta”, jossa tuodaan esiin urheilun yhteydet työllisyyteen ja koulutukseen.

| 3. | Epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen merkityksen tunnustamisesta Euroopan nuorisoalalla 20. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston päätöslauselman (3), jossa painotetaan, että epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen voivat antaa nuorille mahdollisuuden hankkia lisätietoja, -taitoja ja -valmiuksia, edistää heidän henkilökohtaista kehitystään, sosiaalista osallisuuttaan ja aktiivista kansalaisuuttaan ja parantaa siten heidän mahdollisuuksiaan työllistyä; ja että työnantajien, virallisen koulutusjärjestelmän ja kansalaisyhteiskunnan kokonaisuudessaan pitäisi tunnustaa ne paremmin. |
| --- | --- |

3.

Epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen merkityksen tunnustamisesta Euroopan nuorisoalalla 20. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston päätöslauselman (3), jossa painotetaan, että epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen voivat antaa nuorille mahdollisuuden hankkia lisätietoja, -taitoja ja -valmiuksia, edistää heidän henkilökohtaista kehitystään, sosiaalista osallisuuttaan ja aktiivista kansalaisuuttaan ja parantaa siten heidän mahdollisuuksiaan työllistyä; ja että työnantajien, virallisen koulutusjärjestelmän ja kansalaisyhteiskunnan kokonaisuudessaan pitäisi tunnustaa ne paremmin.

| 4. | Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen (4), jossa määritellään mahdollisuudet ja mekanismit, jotka mahdollistavat sen, että epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankituilla tiedoilla, taidoilla ja osaamisella voi olla tärkeä merkitys työllistyvyyden ja liikkuvuuden parantamisessa sekä lisättäessä motivaatiota elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

4.

Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen (4), jossa määritellään mahdollisuudet ja mekanismit, jotka mahdollistavat sen, että epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankituilla tiedoilla, taidoilla ja osaamisella voi olla tärkeä merkitys työllistyvyyden ja liikkuvuuden parantamisessa sekä lisättäessä motivaatiota elinikäiseen oppimiseen.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 5. | Osallistuminen ruohonjuuritason urheiluun (5), joka on ennen kaikkea fyysistä vapaa-ajan toimintaa, tuo myös lisäarvoa, joka liittyy terveempään ja yleisesti ottaen osallistavampaan ja kestävämpään yhteiskuntaan Euroopassa. Se voi kehittää myönteisiä sosiaalisia asenteita ja arvoja sekä yksilöllisiä taitoja ja valmiuksia, mukaan lukien monialaiset taidot (6), joita ovat esimerkiksi kyky kriittiseen ajatteluun, aloitekyky, ongelmanratkaisukyky ja yhteistyökyky (7). |
| --- | --- |

5.

Osallistuminen ruohonjuuritason urheiluun (5), joka on ennen kaikkea fyysistä vapaa-ajan toimintaa, tuo myös lisäarvoa, joka liittyy terveempään ja yleisesti ottaen osallistavampaan ja kestävämpään yhteiskuntaan Euroopassa. Se voi kehittää myönteisiä sosiaalisia asenteita ja arvoja sekä yksilöllisiä taitoja ja valmiuksia, mukaan lukien monialaiset taidot (6), joita ovat esimerkiksi kyky kriittiseen ajatteluun, aloitekyky, ongelmanratkaisukyky ja yhteistyökyky (7).

| 6. | Edistyneen osaamistalouden lisääntyviin vaatimuksiin on kyettävä vastaamaan erityisesti siltä osin kuin kyse on monialaisten taitojen kehittämisestä ja kyvystä soveltaa tehokkaasti näitä taitoja eri aloilla; työmarkkinoiden vaatimukset muuttuvat nopeasti, ja työnantajat antavatkin paljon arvoa monialaisille taidoille, mutta toteavat usein, että näitä taitoja puuttuu uusilta tulokkailta. |
| --- | --- |

6.

Edistyneen osaamistalouden lisääntyviin vaatimuksiin on kyettävä vastaamaan erityisesti siltä osin kuin kyse on monialaisten taitojen kehittämisestä ja kyvystä soveltaa tehokkaasti näitä taitoja eri aloilla; työmarkkinoiden vaatimukset muuttuvat nopeasti, ja työnantajat antavatkin paljon arvoa monialaisille taidoille, mutta toteavat usein, että näitä taitoja puuttuu uusilta tulokkailta.

| 7. | Urheilun tarjoamia mahdollisuuksia monialaisten taitojen kehittämisessä ei ole hyödynnetty tarpeeksi etenkään nuorten kohdalla, sillä epävirallisen oppimisen (8) ja arkioppimisen (9) avulla hankitut taidot ovat arvokkaita henkilökohtaisen ja ammatillisen kehityksen kannalta myös työmarkkinoilla ja elinikäisessä oppimisessa (10). |
| --- | --- |

7.

Urheilun tarjoamia mahdollisuuksia monialaisten taitojen kehittämisessä ei ole hyödynnetty tarpeeksi etenkään nuorten kohdalla, sillä epävirallisen oppimisen (8) ja arkioppimisen (9) avulla hankitut taidot ovat arvokkaita henkilökohtaisen ja ammatillisen kehityksen kannalta myös työmarkkinoilla ja elinikäisessä oppimisessa (10).

| 8. | Ensimmäinen vaihe ruohonjuuritason urheilun kautta tapahtuvan epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen avulla hankittujen monialaisten taitojen arvon tunnustamisessa on tietoisuuden ja näkyvyyden lisääminen ennen kaikkea osallistujien itsensä sekä vanhempien, vapaaehtoisten ja henkilöstön keskuudessa, mutta myös yhteiskunnassa laajemmin, työnantajat mukaan lukien. |
| --- | --- |

8.

Ensimmäinen vaihe ruohonjuuritason urheilun kautta tapahtuvan epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen avulla hankittujen monialaisten taitojen arvon tunnustamisessa on tietoisuuden ja näkyvyyden lisääminen ennen kaikkea osallistujien itsensä sekä vanhempien, vapaaehtoisten ja henkilöstön keskuudessa, mutta myös yhteiskunnassa laajemmin, työnantajat mukaan lukien.

KOROSTAVAT SEURAAVAA:

| 9. | Urheilu edistää unionin strategisia kasvu-, työllisyys- ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteita ja auttaa vastaamaan Euroopan tämänhetkisiin kiireellisiin haasteisiin, kuten nuorten sitkeästi korkeana pysyttelevään työttömyysasteeseen (11) Euroopassa. Jotta urheilun koko potentiaali saataisiin hyödynnettyä tältä osin, on tärkeää pyrkiä monialaiseen lähestymistapaan, johon sisältyy myös muita politiikka-aloja, kuten koulutus, nuoriso ja työllisyys, sosiaaliasiat ja kansanterveys. |
| --- | --- |

9.

Urheilu edistää unionin strategisia kasvu-, työllisyys- ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteita ja auttaa vastaamaan Euroopan tämänhetkisiin kiireellisiin haasteisiin, kuten nuorten sitkeästi korkeana pysyttelevään työttömyysasteeseen (11) Euroopassa. Jotta urheilun koko potentiaali saataisiin hyödynnettyä tältä osin, on tärkeää pyrkiä monialaiseen lähestymistapaan, johon sisältyy myös muita politiikka-aloja, kuten koulutus, nuoriso ja työllisyys, sosiaaliasiat ja kansanterveys.

| 10. | Muut kuin perinteiset urheilulajit (12) ovat usein erityisen suosittuja nuorten keskuudessa, myös niiden nuorten, joilla on muita huonommat lähtökohdat. Näiden lajien tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin selvittää tarkemmin. |
| --- | --- |

10.

Muut kuin perinteiset urheilulajit (12) ovat usein erityisen suosittuja nuorten keskuudessa, myös niiden nuorten, joilla on muita huonommat lähtökohdat. Näiden lajien tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin selvittää tarkemmin.

| 11. | Ruohonjuuritason urheilun parissa toimiva pätevä henkilöstö ja vapaaehtoiset ovat keskeisessä asemassa tietoisuuden lisäämisessä sekä sen lisäarvon ja hyödyn saamisessa käyttöön, jota ruohonjuuritason urheilu voi tuoda monialaisten taitojen kehittämiseen. |
| --- | --- |

11.

Ruohonjuuritason urheilun parissa toimiva pätevä henkilöstö ja vapaaehtoiset ovat keskeisessä asemassa tietoisuuden lisäämisessä sekä sen lisäarvon ja hyödyn saamisessa käyttöön, jota ruohonjuuritason urheilu voi tuoda monialaisten taitojen kehittämiseen.

KEHOTTAVAT TÄSSÄ YHTEYDESSÄ EU:N JÄSENVALTIOITA, TOISSIJAISUUSPERIAATE HUOMIOON OTTAEN,

| 12. | Lisäämään ruohonjuuritason urheilun sidosryhmien, yhteiskunnan ja työnantajien tietoisuutta siitä, että ruohonjuuritason urheiluun osallistumalla hankitut monialaiset taidot voivat tuoda henkilökohtaista, sosiaalista ja taloudellista lisäarvoa, jota voidaan hyödyntää muilla aloilla. |
| --- | --- |

12.

Lisäämään ruohonjuuritason urheilun sidosryhmien, yhteiskunnan ja työnantajien tietoisuutta siitä, että ruohonjuuritason urheiluun osallistumalla hankitut monialaiset taidot voivat tuoda henkilökohtaista, sosiaalista ja taloudellista lisäarvoa, jota voidaan hyödyntää muilla aloilla.

| 13. | Tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä muiden asiaankuuluvien alojen ja EU:n jäsenvaltioiden kesken niiden taitojen myönteisistä vaikutuksista, jotka on hankittu virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella ruohonjuuritason urheilun kautta tapahtuvan epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen avulla. |
| --- | --- |

13.

Tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä muiden asiaankuuluvien alojen ja EU:n jäsenvaltioiden kesken niiden taitojen myönteisistä vaikutuksista, jotka on hankittu virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella ruohonjuuritason urheilun kautta tapahtuvan epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen avulla.

| 14. | Kannustamaan ruohonjuuritason urheilun parissa toimivan pätevän henkilöstön ja vapaaehtoisten tiedon, taitojen ja pätevyyden kehittämistä sosiaalisten ja kasvatuksellisten arvojen sekä monialaisten taitojen vahvistamiseksi ruohonjuuritason urheilun avulla. |
| --- | --- |

14.

Kannustamaan ruohonjuuritason urheilun parissa toimivan pätevän henkilöstön ja vapaaehtoisten tiedon, taitojen ja pätevyyden kehittämistä sosiaalisten ja kasvatuksellisten arvojen sekä monialaisten taitojen vahvistamiseksi ruohonjuuritason urheilun avulla.

| 15. | Kannustamaan virallista ja epävirallista oppimista tarjoavien tahojen välisiä sekä nuoriso- ja urheilualan välisiä innovatiivisia kumppanuuksia sellaisten opetusmenetelmien kehittämiseksi, jotka voisivat soveltua ruohonjuuritason urheilun alalle. |
| --- | --- |

15.

Kannustamaan virallista ja epävirallista oppimista tarjoavien tahojen välisiä sekä nuoriso- ja urheilualan välisiä innovatiivisia kumppanuuksia sellaisten opetusmenetelmien kehittämiseksi, jotka voisivat soveltua ruohonjuuritason urheilun alalle.

| 16. | Edistämään etenkin nuorten keskuudessa itsearviointia, johon sisältyvät ruohonjuuritason urheilun avulla hankitut monialaiset taidot, sekä yleisimpien taitopassien ja ansioluettelopohjien, etenkin Europassin, käyttöä. |
| --- | --- |

16.

Edistämään etenkin nuorten keskuudessa itsearviointia, johon sisältyvät ruohonjuuritason urheilun avulla hankitut monialaiset taidot, sekä yleisimpien taitopassien ja ansioluettelopohjien, etenkin Europassin, käyttöä.

| 17. | Hyödyntämään nykyisiä järjestelyjä, joiden tavoitteena on mahdollistaa urheilun kautta tapahtuvan epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen avulla hankittujen taitojen ja kokemusten validointi. |
| --- | --- |

17.

Hyödyntämään nykyisiä järjestelyjä, joiden tavoitteena on mahdollistaa urheilun kautta tapahtuvan epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen avulla hankittujen taitojen ja kokemusten validointi.

| 18. | Lisäämään edelleen nuorten – myös niiden nuorten, joilla on muita huonommat lähtökohdat – yleistä osallistumista ruohonjuuritason urheiluun kansallisella ja paikallisella tasolla ja selvittämään tältä osin muiden kuin perinteisten urheilulajien tarjoamia myönteisiä mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

18.

Lisäämään edelleen nuorten – myös niiden nuorten, joilla on muita huonommat lähtökohdat – yleistä osallistumista ruohonjuuritason urheiluun kansallisella ja paikallisella tasolla ja selvittämään tältä osin muiden kuin perinteisten urheilulajien tarjoamia myönteisiä mahdollisuuksia.

KEHOTTAVAT EUROOPAN KOMISSIOTA JA JÄSENVALTIOITA NIIDEN TOIMIVALLAN PUITTEISSA

| 19. | Edistämään oppijoiden ruohonjuuritason urheilun avulla hankkimien monialaisten taitojen arvoa, niin että niitä voidaan käyttää tehokkaasti eri aloilla työllistymistä, oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja elinikäistä oppimista varten. |
| --- | --- |

19.

Edistämään oppijoiden ruohonjuuritason urheilun avulla hankkimien monialaisten taitojen arvoa, niin että niitä voidaan käyttää tehokkaasti eri aloilla työllistymistä, oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja elinikäistä oppimista varten.

| 20. | Tunnustamaan ja ottamaan huomioon ruohonjuuritason urheilun alalla hankittujen monialaisten taitojen myönteiset tulokset urheilua, nuorisoa, sosiaaliasioita, terveyttä, koulutusta ja työllisyyttä koskevissa kansallisissa ja EU:n politiikoissa ja strategioissa. |
| --- | --- |

20.

Tunnustamaan ja ottamaan huomioon ruohonjuuritason urheilun alalla hankittujen monialaisten taitojen myönteiset tulokset urheilua, nuorisoa, sosiaaliasioita, terveyttä, koulutusta ja työllisyyttä koskevissa kansallisissa ja EU:n politiikoissa ja strategioissa.

| 21. | Tunnustamaan ruohonjuuritason urheilujärjestöjen panoksen epävirallisten oppimismahdollisuuksien tarjoajana ja tukemaan sitä. |
| --- | --- |

21.

Tunnustamaan ruohonjuuritason urheilujärjestöjen panoksen epävirallisten oppimismahdollisuuksien tarjoajana ja tukemaan sitä.

| 22. | Selvittämään nuorisoalan kanssa tehtävän yhteistyön mahdollisuuksia erityisesti seuraavilta osin:






  a. | epävirallisten oppimismenetelmien ja -välineiden soveltaminen urheilualalla, |
| --- | --- | --- |

22.

Selvittämään nuorisoalan kanssa tehtävän yhteistyön mahdollisuuksia erityisesti seuraavilta osin:

a.

epävirallisten oppimismenetelmien ja -välineiden soveltaminen urheilualalla,

| b. | urheilutoiminnan käyttö epävirallisissa oppimismenetelmissä nuorisoalalla, |
| --- | --- |

b.

urheilutoiminnan käyttö epävirallisissa oppimismenetelmissä nuorisoalalla,

| c. | useampien sellaisten eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun rahoittamien hankkeiden edistäminen, joihin osallistuu nuoria vapaaehtoisia urheilualan voittoa tavoittelemattomista järjestöistä, |
| --- | --- |

c.

useampien sellaisten eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun rahoittamien hankkeiden edistäminen, joihin osallistuu nuoria vapaaehtoisia urheilualan voittoa tavoittelemattomista järjestöistä,

| d. | urheilutoiminnan käyttö sosiaalisen osallistamisen ja tavoittamisen välineenä, myös ottaen huomioon sen vaikutus nuorisotakuun täytäntöönpanoon Euroopassa. |
| --- | --- |

d.

urheilutoiminnan käyttö sosiaalisen osallistamisen ja tavoittamisen välineenä, myös ottaen huomioon sen vaikutus nuorisotakuun täytäntöönpanoon Euroopassa.

| 23. | Kannustamaan tarvittaessa muun muassa Euroopan urheiluviikon yhteydessä aloitteita, jotka koskevat urheilun kasvatuksellista ja yhteisöjen sosiaalista osallisuutta vahvistavaa arvoa. |
| --- | --- |

23.

Kannustamaan tarvittaessa muun muassa Euroopan urheiluviikon yhteydessä aloitteita, jotka koskevat urheilun kasvatuksellista ja yhteisöjen sosiaalista osallisuutta vahvistavaa arvoa.

| 24. | Tekemään yhteistyötä koulutuksen ja valmennuksen sekä kouluttajien, valmentajien ja vapaaehtoisten koulutuksen standardien nostamiseksi helpottamalla päätöksentekijöiden ja urheilun sidosryhmien välistä tietojen ja kokemusten vaihtoa. |
| --- | --- |

24.

Tekemään yhteistyötä koulutuksen ja valmennuksen sekä kouluttajien, valmentajien ja vapaaehtoisten koulutuksen standardien nostamiseksi helpottamalla päätöksentekijöiden ja urheilun sidosryhmien välistä tietojen ja kokemusten vaihtoa.

| 25. | Tukemaan urheilussa tehtävää vapaaehtoistyötä, tuomalla esiin urheilussa tehtävän vapaaehtoistyön arvoa erityisesti monialaisten taitojen hankkimisessa, tunnustamalla vapaaehtoistyö tärkeäksi epävirallisen oppimisen muodoksi ja vahvistamalla nuorten vapaaehtoisten kansallista ja rajatylittävää liikkuvuutta. |
| --- | --- |

25.

Tukemaan urheilussa tehtävää vapaaehtoistyötä, tuomalla esiin urheilussa tehtävän vapaaehtoistyön arvoa erityisesti monialaisten taitojen hankkimisessa, tunnustamalla vapaaehtoistyö tärkeäksi epävirallisen oppimisen muodoksi ja vahvistamalla nuorten vapaaehtoisten kansallista ja rajatylittävää liikkuvuutta.

| 26. | Kannustamaan sellaisten EU:n rahoitusvälineiden tehokkaaseen käyttöön kuin Erasmus+-ohjelma, joka tarjoaa erityisesti nuorille mahdollisuuden kehittää monialaisia taitoja ja edistää myös sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta sekä lisää osallistumista ruohonjuuritason urheiluun. |
| --- | --- |

26.

Kannustamaan sellaisten EU:n rahoitusvälineiden tehokkaaseen käyttöön kuin Erasmus+-ohjelma, joka tarjoaa erityisesti nuorille mahdollisuuden kehittää monialaisia taitoja ja edistää myös sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta sekä lisää osallistumista ruohonjuuritason urheiluun.

| 27. | Soveltamaan urheilun parissa hankittuja monialaisia taitoja koskevan kysymyksen osalta epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen mukaisia toimia. |
| --- | --- |

27.

Soveltamaan urheilun parissa hankittuja monialaisia taitoja koskevan kysymyksen osalta epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen mukaisia toimia.

PYYTÄVÄT EUROOPAN KOMISSIOTA

| 28. | Laatimaan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa selvityksen urheilun vaikutuksesta nuorten työllistyvyyteen, ja sisällyttämään siihen näkökohtia, jotka koskevat ruohonjuuritason urheiluun osallistumalla hankittuja monialaisia taitoja. |
| --- | --- |

28.

Laatimaan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa selvityksen urheilun vaikutuksesta nuorten työllistyvyyteen, ja sisällyttämään siihen näkökohtia, jotka koskevat ruohonjuuritason urheiluun osallistumalla hankittuja monialaisia taitoja.

| 29. | Ottamaan urheilu-ulottuvuuden huomioon olemassa olevia taitoja koskevissa toimintapoliittisissa keskusteluissa ja tapahtumissa tietoisuuden lisäämiseksi ja sellaisten konkreettisempien keinojen selvittämiseksi, joilla urheilussa ja urheilun avulla voidaan hankkia monialaisia taitoja. |
| --- | --- |

29.

Ottamaan urheilu-ulottuvuuden huomioon olemassa olevia taitoja koskevissa toimintapoliittisissa keskusteluissa ja tapahtumissa tietoisuuden lisäämiseksi ja sellaisten konkreettisempien keinojen selvittämiseksi, joilla urheilussa ja urheilun avulla voidaan hankkia monialaisia taitoja.

| 30. | Jatkamaan, myös EU:n urheilualan työsuunnitelman mukaisesti perustettujen asiantuntijaryhmien toimivallan puitteissa, tietojen ja parhaiden käytäntöjen keräämistä ja sen analysoimista, millainen on urheilun sosiaalinen ja taloudellinen merkitys ja miten ruohonjuuritason urheilu vaikuttaa työllisyyden ja koulutuksen kaltaisiin aloihin, kiinnittäen huomiota myös henkilökohtaisten ja monialaisten taitojen kehittämiseen. |
| --- | --- |

30.

Jatkamaan, myös EU:n urheilualan työsuunnitelman mukaisesti perustettujen asiantuntijaryhmien toimivallan puitteissa, tietojen ja parhaiden käytäntöjen keräämistä ja sen analysoimista, millainen on urheilun sosiaalinen ja taloudellinen merkitys ja miten ruohonjuuritason urheilu vaikuttaa työllisyyden ja koulutuksen kaltaisiin aloihin, kiinnittäen huomiota myös henkilökohtaisten ja monialaisten taitojen kehittämiseen.

| 31. | Helpottamaan tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtamista, tehokasta vertaisoppimista ja verkostoitumista jäsenvaltioiden kesken, etenkin kun kyse on ruohonjuuritason urheilun saatavuuden, houkuttelevuuden ja monipuolisuuden lisäämisestä erityisesti nuorten kannalta. |
| --- | --- |

31.

Helpottamaan tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtamista, tehokasta vertaisoppimista ja verkostoitumista jäsenvaltioiden kesken, etenkin kun kyse on ruohonjuuritason urheilun saatavuuden, houkuttelevuuden ja monipuolisuuden lisäämisestä erityisesti nuorten kannalta.

KEHOTTAVAT URHEILULIIKETTÄ HARKITSEMAAN SEURAAVAA:

| 32. | Lisätään etenkin nuorten ja heidän vanhempiensa tietoisuutta siitä, että urheilussa ja urheilun avulla hankitut taidoilla voi olla erityistä arvoa, jota voi hyödyntää muilla aloilla. |
| --- | --- |

32.

Lisätään etenkin nuorten ja heidän vanhempiensa tietoisuutta siitä, että urheilussa ja urheilun avulla hankitut taidoilla voi olla erityistä arvoa, jota voi hyödyntää muilla aloilla.

| 33. | Panostetaan pätevään henkilöstöön, joka käyttää työssään ajantasaisimpia menetelmiä, joiden ansiosta se voi hyödyntää kokonaisuudessaan urheilun tuoman lisäarvon, myös taitojen hankkimisen osalta. |
| --- | --- |

33.

Panostetaan pätevään henkilöstöön, joka käyttää työssään ajantasaisimpia menetelmiä, joiden ansiosta se voi hyödyntää kokonaisuudessaan urheilun tuoman lisäarvon, myös taitojen hankkimisen osalta.

| 34. | Lisätään urheilualan henkilöstön tietoisuutta epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen avulla urheilutoiminnassa hankittujen monialaisten taitojen myönteisistä vaikutuksista ja ruohonjuuritason urheilun yleisestä sosiaalisesta ja taloudellisesta lisäarvosta. |
| --- | --- |

34.

Lisätään urheilualan henkilöstön tietoisuutta epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen avulla urheilutoiminnassa hankittujen monialaisten taitojen myönteisistä vaikutuksista ja ruohonjuuritason urheilun yleisestä sosiaalisesta ja taloudellisesta lisäarvosta.

| 35. | Selvitetään nuorisojärjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön ja hyvien käytäntöjen vaihdon mahdollisuuksia erityisesti kun kyse on epävirallisten oppimismenetelmien ja -välineiden soveltamisesta urheilualalla. |
| --- | --- |

35.

Selvitetään nuorisojärjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön ja hyvien käytäntöjen vaihdon mahdollisuuksia erityisesti kun kyse on epävirallisten oppimismenetelmien ja -välineiden soveltamisesta urheilualalla.

| 36. | Vaihdetaan parhaita käytäntöjä ruohonjuuritason urheiluliikkeen edistämiseksi ja monipuolistamiseksi ja vaihdetaan hyviä käytäntöjä uudenlaisten ruohonjuuritason urheilulajien, esimerkiksi muiden kuin perinteisten urheilulajien kehittämisessä. |
| --- | --- |

36.

Vaihdetaan parhaita käytäntöjä ruohonjuuritason urheiluliikkeen edistämiseksi ja monipuolistamiseksi ja vaihdetaan hyviä käytäntöjä uudenlaisten ruohonjuuritason urheilulajien, esimerkiksi muiden kuin perinteisten urheilulajien kehittämisessä.

---

(1)  Asiak. 16559/14.

(2)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3)  EUVL C 168, 20.7.2006, s. 1.

(4)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

(5)  ”Ruohonjuuritason urheilulla” tarkoitetaan järjestettyä paikallistason amatööriurheilua ja harrasteliikuntaa. Lähde: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50).

(6)  Eri virastot ja järjestöt ovat nimittäneet näitä taitoja eri tavoin, kuten ”avaintaidot”, ”pehmeät taidot”, ”siirrettävissä olevat taidot”, ”olennaiset taidot”, ”keskeiset ammattitaidot” tai ”työllistyvyyden kannalta keskeiset taidot”. Eurooppalaisen elinikäisen ohjauksen politiikkaverkoston sanaston mukaan monialaiset taidot ovat taitoja, joita henkilö tarvitsee muissa työpaikoissa tai ammateissa kuin niissä, joissa hän parhaillaan työskentelee tai joissa hän on äskettäin työskennellyt. Nämä taidot on voitu hankkia myös työn ulkopuolisessa tai vapaa-ajan toiminnassa tai osallistumalla koulutukseen. Yleisesti ottaen nämä ovat taitoja, jotka on opittu tietyssä kontekstissa tai tietyn tilanteen tai ongelman ratkaisemiseksi ja jotka ovat siirrettävissä toisenlaiseen kontekstiin.

(7)  COM(2012) 669 final.

(8)  Määritelmä: ”epävirallisella oppimisella” tarkoitetaan oppimista, joka tapahtuu (oppimistavoitteiden ja oppimiseen käytettävän ajan osalta) suunniteltujen toimintojen avulla ja johon sisältyy jonkintyyppistä oppimisen tukea (esimerkiksi oppilas-opettajasuhde) mutta joka ei ole osa virallista koulutusjärjestelmää. Lähde: EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50

(9)  Määritelmä: ”arkioppimisella” tarkoitetaan oppimista arkipäivän toimissa, jotka liittyvät työhön, perhe-elämään tai vapaa-aikaan, joka ei ole tavoitteidensa, ajankäytön tai oppimisen tuen osalta organisoitua tai jäsenneltyä; se ei välttämättä ole oppijan näkökulmasta tarkoituksellista. Lähde: EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50

(10)  On näyttöä siitä, että virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankittavien taitojen osalta 52 prosenttia eurooppalaisista pitää mahdollisena oppia taitoja, joita voi myöhemmin käyttää muilla aloilla (esim. ongelmanratkaisu, työskentely muiden kanssa). Lähde: Eurobarometri-erityistutkimus 417 (2014) ”European area of skills and qualifications”, s. 12.

(11)  EU-28-alueella oli vuoden 2014 toisella neljänneksellä yli viisi miljoonaa nuorta (alle 25-vuotiasta) työtöntä. Työttömyysaste oli näin ollen 21,7 prosenttia, ja NEET-nuorten (nuoret, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella) osuus oli 13 prosenttia. Lähde: Eurostat

(12)  Nuorten suosiossa olevat uudet urheilumuodot, esimerkiksi katujalkapallo, parkour, rullalautailu/mäkirullalautailu, ”stunt blading”, katukoripallo ja ”urban street dance”.

---

LIITE

PALAUTTAVAT MIELEEN ASIAN POLIITTISEN TAUSTAN

| 1. | Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (1) todetaan, että sosiaaliset taidot liittyvät henkilökohtaiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin, joka edellyttää, että yksilöt ymmärtävät, kuinka he voivat pitää yllä mahdollisimman hyvää fyysistä terveydentilaa ja mielenterveyttä, myös omien ja perheensä sekä välittömän lähipiirinsä voimavarojen perustana, ja tietävät terveiden elämäntapojen edistävän terveyttä. Jotta yksilö voi onnistua ihmissuhteissa ja osallistua yhteiskuntaelämään, on olennaisen tärkeää, että hän ymmärtää eri yhteisöissä ja ympäristöissä (esimerkiksi työelämässä) yleisesti hyväksyttävät käyttäytymissäännöt ja tavat. Keskeisiä tässä avaintaidossa ovat seuraavat taidot: taito kommunikoida rakentavasti eri ympäristöissä ja olla suvaitsevainen, taito ilmaista ja ymmärtää eri näkökantoja, taito neuvotella luottamusta herättäen ja kyky tuntea empatiaa. Yksilöiden olisi kyettävä käsittelemään stressiä ja turhautumista, ilmaisemaan näitä tunteita rakentavalla tavalla sekä erottamaan toisistaan henkilökohtaiset ja ammatilliset osa-alueet. |
| --- | --- |

1.

Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (1) todetaan, että sosiaaliset taidot liittyvät henkilökohtaiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin, joka edellyttää, että yksilöt ymmärtävät, kuinka he voivat pitää yllä mahdollisimman hyvää fyysistä terveydentilaa ja mielenterveyttä, myös omien ja perheensä sekä välittömän lähipiirinsä voimavarojen perustana, ja tietävät terveiden elämäntapojen edistävän terveyttä. Jotta yksilö voi onnistua ihmissuhteissa ja osallistua yhteiskuntaelämään, on olennaisen tärkeää, että hän ymmärtää eri yhteisöissä ja ympäristöissä (esimerkiksi työelämässä) yleisesti hyväksyttävät käyttäytymissäännöt ja tavat. Keskeisiä tässä avaintaidossa ovat seuraavat taidot: taito kommunikoida rakentavasti eri ympäristöissä ja olla suvaitsevainen, taito ilmaista ja ymmärtää eri näkökantoja, taito neuvotella luottamusta herättäen ja kyky tuntea empatiaa. Yksilöiden olisi kyettävä käsittelemään stressiä ja turhautumista, ilmaisemaan näitä tunteita rakentavalla tavalla sekä erottamaan toisistaan henkilökohtaiset ja ammatilliset osa-alueet.

| 2. | Epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointia koskevissa eurooppalaisissa suuntaviivoissa (2) korostetaan, että epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointia pidetään yhä suuremmassa määrin keinona parantaa elinikäistä ja elämänlaajuista oppimista. Monet Euroopan maat korostavat, että on tärkeää tuoda esiin ja arvostaa oppimista, joka tapahtuu virallisten koulutuslaitosten ulkopuolella, esimerkiksi työpaikalla, vapaa-ajan toiminnan yhteydessä tai kotona. |
| --- | --- |

2.

Epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointia koskevissa eurooppalaisissa suuntaviivoissa (2) korostetaan, että epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointia pidetään yhä suuremmassa määrin keinona parantaa elinikäistä ja elämänlaajuista oppimista. Monet Euroopan maat korostavat, että on tärkeää tuoda esiin ja arvostaa oppimista, joka tapahtuu virallisten koulutuslaitosten ulkopuolella, esimerkiksi työpaikalla, vapaa-ajan toiminnan yhteydessä tai kotona.

| 3. | Urheilun asemasta aktiivisen sosiaalisen osallisuuden lähteenä ja edistäjänä 18. marraskuuta 2010 annetuissa neuvoston päätelmissä (3) painotetaan, että liikunnan eri muotojen saavutettavuudella ja niihin osallistumisella on suurta merkitystä yksilön henkilökohtaisen kehityksen, identiteetin ja yhteisöön kuulumisen tunteen sekä fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin, omanarvontunnon, sosiaalisten taitojen ja verkostojen, kulttuurien välisen viestinnän ja työllistyvyyden kannalta. |
| --- | --- |

3.

Urheilun asemasta aktiivisen sosiaalisen osallisuuden lähteenä ja edistäjänä 18. marraskuuta 2010 annetuissa neuvoston päätelmissä (3) painotetaan, että liikunnan eri muotojen saavutettavuudella ja niihin osallistumisella on suurta merkitystä yksilön henkilökohtaisen kehityksen, identiteetin ja yhteisöön kuulumisen tunteen sekä fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin, omanarvontunnon, sosiaalisten taitojen ja verkostojen, kulttuurien välisen viestinnän ja työllistyvyyden kannalta.

| 4. | Urheiluun liittyvän vapaaehtoistoiminnan merkityksestä aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä 29. marraskuuta 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä (4) korostetaan, että urheiluun liittyvää vapaaehtoistoimintaa on edistettävä merkittävänä välineenä pätevyyksien ja taitojen lisäämisessä, myös epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen muotona. |
| --- | --- |

4.

Urheiluun liittyvän vapaaehtoistoiminnan merkityksestä aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä 29. marraskuuta 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä (4) korostetaan, että urheiluun liittyvää vapaaehtoistoimintaa on edistettävä merkittävänä välineenä pätevyyksien ja taitojen lisäämisessä, myös epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen muotona.

| 5. | Helmikuun 15 päivänä 2013 annetuissa neuvoston päätelmissä koulutukseen investoimisesta – vastaus komission tiedonantoon ”Koulutuksen uudelleenajattelu: sosioekonomisten vaikutusten parantaminen investoimalla taitoihin sekä vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013” (5) kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla kehitetään monialaisia taitoja ja monialaista osaamista elinikäisen oppimisen avaintaidoista vuonna 2006 annetussa suosituksessa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

5.

Helmikuun 15 päivänä 2013 annetuissa neuvoston päätelmissä koulutukseen investoimisesta – vastaus komission tiedonantoon ”Koulutuksen uudelleenajattelu: sosioekonomisten vaikutusten parantaminen investoimalla taitoihin sekä vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013” (5) kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla kehitetään monialaisia taitoja ja monialaista osaamista elinikäisen oppimisen avaintaidoista vuonna 2006 annetussa suosituksessa kuvatulla tavalla.

| 6. | Urheilun vaikutuksesta EU:n talouteen ja erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseen ja sosiaaliseen osallisuuteen 26. marraskuuta 2013 annetuissa neuvoston päätelmissä (6) todetaan, että urheilu auttaa nuoria hankkimaan henkilökohtaisia ja ammatillisia erityistaitoja ja -osaamista, jotka edistävät työllistyvyyttä. Tällaisia taitoja ovat muun muassa oppimaan oppiminen, sosiaaliset ja kansalaistaidot, johtajuus, viestintä, ryhmätyö, kurinalaisuus, luovuus ja yritteliäisyys. |
| --- | --- |

6.

Urheilun vaikutuksesta EU:n talouteen ja erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseen ja sosiaaliseen osallisuuteen 26. marraskuuta 2013 annetuissa neuvoston päätelmissä (6) todetaan, että urheilu auttaa nuoria hankkimaan henkilökohtaisia ja ammatillisia erityistaitoja ja -osaamista, jotka edistävät työllistyvyyttä. Tällaisia taitoja ovat muun muassa oppimaan oppiminen, sosiaaliset ja kansalaistaidot, johtajuus, viestintä, ryhmätyö, kurinalaisuus, luovuus ja yritteliäisyys.

---

(1)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointia koskevat eurooppalaiset suuntaviivat. Cedefop (2009).

(3)  EUVL C 326, 3.12.2010, s. 5.

(4)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 24.

(5)  EUVL C 64, 5.3.2013, s. 5.

(6)  EUVL C 32, 4.2.2014, s. 2.

---

| 27.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/13

---

Neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta innovoinnin, talouden kestävyyden ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä

(2015/C 172/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

TOTEAA SEURAAVAA:

| 1. | kulttuuri- ja luovilla aloilla on sekä kulttuurista että taloudellista arvoa. Viime vuosina on tehty paljon työtä sen hyväksi, että kulttuuri- ja luovista aloista tulisi olennainen osa eurooppalaista yhteiskuntaa ja taloutta sekä kasvun, työllisyyden ja vaurauden lähde. Niiden laajempaa roolia ei kuitenkaan vielä ole täysin tunnustettu eikä varsinkaan sitä, että kulttuuri ja taiteellinen luova työ voivat saada aikaan innovaatiotoimintaa talouden muilla sektoreilla ja yhteiskunnassa yleensä sekä edistää yksilöiden hyvinvointia; |
| --- | --- |

1.

kulttuuri- ja luovilla aloilla on sekä kulttuurista että taloudellista arvoa. Viime vuosina on tehty paljon työtä sen hyväksi, että kulttuuri- ja luovista aloista tulisi olennainen osa eurooppalaista yhteiskuntaa ja taloutta sekä kasvun, työllisyyden ja vaurauden lähde. Niiden laajempaa roolia ei kuitenkaan vielä ole täysin tunnustettu eikä varsinkaan sitä, että kulttuuri ja taiteellinen luova työ voivat saada aikaan innovaatiotoimintaa talouden muilla sektoreilla ja yhteiskunnassa yleensä sekä edistää yksilöiden hyvinvointia;

| 2. | kulttuuri- ja luovien alojen sekä muiden alojen väliset yhteydet voidaan ymmärtää prosessina, jossa yhdistyvät kulttuuri- ja luovien alojen sekä muiden alojen tietämys ja osaaminen innovatiivisten ja älykkäiden ratkaisujen löytämiseksi nykypäivän yhteiskunnan haasteisiin; |
| --- | --- |

2.

kulttuuri- ja luovien alojen sekä muiden alojen väliset yhteydet voidaan ymmärtää prosessina, jossa yhdistyvät kulttuuri- ja luovien alojen sekä muiden alojen tietämys ja osaaminen innovatiivisten ja älykkäiden ratkaisujen löytämiseksi nykypäivän yhteiskunnan haasteisiin;

| 3. | kulttuuri- ja luovien alojen vaikutukset voivat hyödyttää molemminpuolisesti kaikkia asianomaisia aloja, jos nämä alat osallistuvat tasavertaisin edellytyksin; |
| --- | --- |

3.

kulttuuri- ja luovien alojen vaikutukset voivat hyödyttää molemminpuolisesti kaikkia asianomaisia aloja, jos nämä alat osallistuvat tasavertaisin edellytyksin;

KATSOO SEURAAVAA:

| 4. | kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta muihin aloihin voi olla monenlaista hyötyä (1), muun muassa:






  — | liike-elämässä ja julkisella sektorilla voidaan parantaa asiakaspalvelua, työtyytyväisyyttä ja organisaation tehokkuutta ottamalla suunnittelijoita, taiteilijoita ja muita luovien alojen ammattilaisia mukaan innovatiivisten ja käyttäjäystävällisten ratkaisujen kehittämiseen ja muodostamalla monialaisia ryhmiä; |
| --- | --- | --- |

4.

kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta muihin aloihin voi olla monenlaista hyötyä (1), muun muassa:

—

liike-elämässä ja julkisella sektorilla voidaan parantaa asiakaspalvelua, työtyytyväisyyttä ja organisaation tehokkuutta ottamalla suunnittelijoita, taiteilijoita ja muita luovien alojen ammattilaisia mukaan innovatiivisten ja käyttäjäystävällisten ratkaisujen kehittämiseen ja muodostamalla monialaisia ryhmiä;

| — | oppilaiden läsnäoloa ja suorituksia voidaan lisätä, luovaa oppimista ja oppilaiden hyvinvointia tukea sekä vanhempien osallistumista parantaa ottamalla taiteilijoita ja luovien alojen ammattilaisia mukaan koulutyöhön; |
| --- | --- |

—

oppilaiden läsnäoloa ja suorituksia voidaan lisätä, luovaa oppimista ja oppilaiden hyvinvointia tukea sekä vanhempien osallistumista parantaa ottamalla taiteilijoita ja luovien alojen ammattilaisia mukaan koulutyöhön;

| — | terveydenhuoltomenoja ja sairaalapotilaiden määrää voidaan vähentää parantamalla sairauksien ennaltaehkäisyä ja tehostamalla potilaiden kuntoutusprosesseja taiteellisen ja luovan toiminnan avulla; |
| --- | --- |

—

terveydenhuoltomenoja ja sairaalapotilaiden määrää voidaan vähentää parantamalla sairauksien ennaltaehkäisyä ja tehostamalla potilaiden kuntoutusprosesseja taiteellisen ja luovan toiminnan avulla;

| — | teollisuus- ja kaupunkialueita voidaan kunnostaa ja matkailua edistää sisällyttämällä kulttuuri ja luovuus pitkän aikavälin paikallisiin ja alueellisiin kehitysstrategioihin; |
| --- | --- |

—

teollisuus- ja kaupunkialueita voidaan kunnostaa ja matkailua edistää sisällyttämällä kulttuuri ja luovuus pitkän aikavälin paikallisiin ja alueellisiin kehitysstrategioihin;

| — | ympäristötietoista käyttäytymistä voidaan lisätä kuluttajien keskuudessa ja teollisuudessa sekä energiankulutusta ja resurssien käyttöä vähentää ottamalla suunnittelijat, taiteilijat ja muut luovien alojen ammattilaiset mukaan jätemateriaalien kierrätys- ja uusiojalostusprosesseihin sellaisten uusien, innovatiivisten ja funktionaalisten tuotteiden luomiseksi, joilla on lisäarvoa; |
| --- | --- |

—

ympäristötietoista käyttäytymistä voidaan lisätä kuluttajien keskuudessa ja teollisuudessa sekä energiankulutusta ja resurssien käyttöä vähentää ottamalla suunnittelijat, taiteilijat ja muut luovien alojen ammattilaiset mukaan jätemateriaalien kierrätys- ja uusiojalostusprosesseihin sellaisten uusien, innovatiivisten ja funktionaalisten tuotteiden luomiseksi, joilla on lisäarvoa;

| — | sosiaalista osallisuutta ja yhteisöllisyyttä voidaan parantaa kulttuurilla ja luovalla toiminnalla sekä tuomalla nykyarkkitehtuuri, taide ja suunnittelu julkisiin tiloihin ja kulttuurisesti ja historiallisesti arvokkaisiin rakennuksiin; |
| --- | --- |

—

sosiaalista osallisuutta ja yhteisöllisyyttä voidaan parantaa kulttuurilla ja luovalla toiminnalla sekä tuomalla nykyarkkitehtuuri, taide ja suunnittelu julkisiin tiloihin ja kulttuurisesti ja historiallisesti arvokkaisiin rakennuksiin;

PANEE MERKILLE SEURAAVAA:

| 5. | taidelajien, kulttuurin ja luovuuden sekä teknologian, tieteen ja liiketalouden yhdistämisen tuomista mahdollisuuksista ei vielä tiedetä tarpeeksi eikä hyviä toimintatapoja vaihdeta riittävästi. Kulttuurin ja taiteiden katalyyttistä vaikutusta innovointiin kaikilla aloilla ei edelleenkään arvosteta tarpeeksi ja sitä hyödynnetään liian vähän; |
| --- | --- |

5.

taidelajien, kulttuurin ja luovuuden sekä teknologian, tieteen ja liiketalouden yhdistämisen tuomista mahdollisuuksista ei vielä tiedetä tarpeeksi eikä hyviä toimintatapoja vaihdeta riittävästi. Kulttuurin ja taiteiden katalyyttistä vaikutusta innovointiin kaikilla aloilla ei edelleenkään arvosteta tarpeeksi ja sitä hyödynnetään liian vähän;

| 6. | vaikutukset syntyvät eri alojen risteymäkohdissa. Eri alat ja toimintamallit pysyvät kuitenkin usein edelleen omissa lokeroissaan, jolloin mahdollisuudet saada aikaan synergiaa ja innovatiivisia ratkaisuja vähenevät. Siiloajattelusta luopuminen ja yhteyksien edistäminen edellyttävät kokonaisvaltaista strategista toimintamallia, johon otetaan mukaan kaikki toimijat paikallistasolta EU:n tasolle; |
| --- | --- |

6.

vaikutukset syntyvät eri alojen risteymäkohdissa. Eri alat ja toimintamallit pysyvät kuitenkin usein edelleen omissa lokeroissaan, jolloin mahdollisuudet saada aikaan synergiaa ja innovatiivisia ratkaisuja vähenevät. Siiloajattelusta luopuminen ja yhteyksien edistäminen edellyttävät kokonaisvaltaista strategista toimintamallia, johon otetaan mukaan kaikki toimijat paikallistasolta EU:n tasolle;

| 7. | kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta tarvitaan luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja, joiden perusteella voidaan selvittää ja analysoida, miten nämä alat vaikuttavat talouteen yleisesti ja laajemmin yhteiskuntaan kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

7.

kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta tarvitaan luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja, joiden perusteella voidaan selvittää ja analysoida, miten nämä alat vaikuttavat talouteen yleisesti ja laajemmin yhteiskuntaan kaikilla tasoilla;

| 8. | luovien taitojen ja kriittisen ajattelun kehittäminen kaikessa virallisessa koulutuksessa sekä epävirallisessa ja arkioppimisessa mahdollistaa sen, että ihmisten osaaminen vastaa paremmin sekä yhä monimuotoisemman ja osaamiseen perustuvan yhteiskunnan tarpeisiin että vaativien ja nopeasti muuttuvien työmarkkinoiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

8.

luovien taitojen ja kriittisen ajattelun kehittäminen kaikessa virallisessa koulutuksessa sekä epävirallisessa ja arkioppimisessa mahdollistaa sen, että ihmisten osaaminen vastaa paremmin sekä yhä monimuotoisemman ja osaamiseen perustuvan yhteiskunnan tarpeisiin että vaativien ja nopeasti muuttuvien työmarkkinoiden tarpeisiin;

| 9. | Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden olisi kannustettava luovuuteen ja laadukkaan sisällön jakeluun, jossa hyödynnetään Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, ja tarjottava tasapainoinen kehys oikeuksille ja velvollisuuksille koko arvoketjussa; |
| --- | --- |

9.

Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden olisi kannustettava luovuuteen ja laadukkaan sisällön jakeluun, jossa hyödynnetään Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, ja tarjottava tasapainoinen kehys oikeuksille ja velvollisuuksille koko arvoketjussa;

| 10. | investoinnit kulttuuri- ja luoville aloille nähdään usein riskialttiina ja epävarmoina, sillä ne perustuvat aineettomiin hyödykkeisiin. Siksi tarvitaan varta vasten kulttuuri- ja luoville aloille tarkoitettuja innovatiivisia rahoitusvälineitä, joilla vahvistetaan niiden mahdollisuuksia osallistua monialaiseen yhteistyöhön, myös kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

10.

investoinnit kulttuuri- ja luoville aloille nähdään usein riskialttiina ja epävarmoina, sillä ne perustuvat aineettomiin hyödykkeisiin. Siksi tarvitaan varta vasten kulttuuri- ja luoville aloille tarkoitettuja innovatiivisia rahoitusvälineitä, joilla vahvistetaan niiden mahdollisuuksia osallistua monialaiseen yhteistyöhön, myös kansainvälisellä tasolla;

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTUUKSIENSA PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN HUOMIOON OTTAEN

| 11. | lisäämään kaikkien sidosryhmien, erityisesti poliittisten päättäjien, luovien alojen ammattilaisten, toimialojen, liikeyritysten ja sijoittajien tietoisuutta luovuuden ja innovoinnin kulttuuri-, taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta arvosta monialaisen yhteistyön kautta. Tätä varten on tärkeää kannustaa laajamittaiseen tiedottamiseen hyvistä käytännöistä, tuloksista ja kokemuksista, joita monialainen yhteistyö on tuottanut, sekä asiantuntijaverkostoista ja vertaisoppimisesta; |
| --- | --- |

11.

lisäämään kaikkien sidosryhmien, erityisesti poliittisten päättäjien, luovien alojen ammattilaisten, toimialojen, liikeyritysten ja sijoittajien tietoisuutta luovuuden ja innovoinnin kulttuuri-, taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta arvosta monialaisen yhteistyön kautta. Tätä varten on tärkeää kannustaa laajamittaiseen tiedottamiseen hyvistä käytännöistä, tuloksista ja kokemuksista, joita monialainen yhteistyö on tuottanut, sekä asiantuntijaverkostoista ja vertaisoppimisesta;

| 12. | pyrkimään pois siiloajattelusta perinteisillä politiikka-aloilla ja integroimaan kulttuuri ja taiteellinen luovuus paremmin talouskasvua, sosiaalipolitiikkaa, kaupunki- ja aluekehitystä sekä kestävää kehitystä koskeviin strategioihin; |
| --- | --- |

12.

pyrkimään pois siiloajattelusta perinteisillä politiikka-aloilla ja integroimaan kulttuuri ja taiteellinen luovuus paremmin talouskasvua, sosiaalipolitiikkaa, kaupunki- ja aluekehitystä sekä kestävää kehitystä koskeviin strategioihin;

| 13. | jatkamaan nykyisten kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksiin liittyvien toimintapolitiikkojen ja suuntausten kartoittamista ja parantamaan tiedonkeruuta näyttöön perustuvan päätöksenteon tueksi. Tämä edellyttää uusien menetelmien kehittämistä kulttuuri- ja luovien alojen sekä muiden alojen välisten yhteyksien arvioimiseksi, jotta voidaan paremmin määritellä niiden panos innovointiin ja ymmärtää niiden laajemmat vaikutukset; |
| --- | --- |

13.

jatkamaan nykyisten kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksiin liittyvien toimintapolitiikkojen ja suuntausten kartoittamista ja parantamaan tiedonkeruuta näyttöön perustuvan päätöksenteon tueksi. Tämä edellyttää uusien menetelmien kehittämistä kulttuuri- ja luovien alojen sekä muiden alojen välisten yhteyksien arvioimiseksi, jotta voidaan paremmin määritellä niiden panos innovointiin ja ymmärtää niiden laajemmat vaikutukset;

| 14. | edistämään luovia ekosysteemejä ja monialaisia ympäristöjä kulttuuri- ja luovia aloja varten hyödyntämällä erilaisia rakenteita, kuten innovointi- ja yrityskeskuksia, startup-kiihdyttämöjä, yrityshautomoja, luovuuskeskuksia, coworking-tiloja ja verkostoitumisohjelmia; |
| --- | --- |

14.

edistämään luovia ekosysteemejä ja monialaisia ympäristöjä kulttuuri- ja luovia aloja varten hyödyntämällä erilaisia rakenteita, kuten innovointi- ja yrityskeskuksia, startup-kiihdyttämöjä, yrityshautomoja, luovuuskeskuksia, coworking-tiloja ja verkostoitumisohjelmia;

| 15. | edistämään kulttuuri- ja luovien alojen monialaisia klustereita ja verkostoja kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla kulttuuri- ja luovien alojen viennin lisäämiseksi ja uusille markkinoille pääsyn helpottamiseksi; |
| --- | --- |

15.

edistämään kulttuuri- ja luovien alojen monialaisia klustereita ja verkostoja kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla kulttuuri- ja luovien alojen viennin lisäämiseksi ja uusille markkinoille pääsyn helpottamiseksi;

| 16. | kannustamaan ei-teknologisen, sosiaalisen ja palveluinnovoinnin käyttöön perinteisillä toimialoilla, esimerkiksi tuomalla muotoiluajattelu (2) ja kulttuuripohjainen luovuus näille aloille; |
| --- | --- |

16.

kannustamaan ei-teknologisen, sosiaalisen ja palveluinnovoinnin käyttöön perinteisillä toimialoilla, esimerkiksi tuomalla muotoiluajattelu (2) ja kulttuuripohjainen luovuus näille aloille;

| 17. | kannustamaan kulttuuri- ja luovia aloja hyödyntämään tulevien digitaalisten sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

17.

kannustamaan kulttuuri- ja luovia aloja hyödyntämään tulevien digitaalisten sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia;

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN HUOMIOON OTTAEN

| 18. | edistämään kulttuuri- ja luovien alojen vaikutusta paikallis- ja aluetasolla, mikäli mahdollista nykyisten aloitteiden pohjalta ja tiiviissä yhteistyössä paikallisten toimijoiden, kansalaisjärjestöjen, järjestöjen ja yritysten kanssa. Lisäksi voitaisiin harkita sellaisten monialaisten klustereiden luomista, joihin paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat aktiivisesti; |
| --- | --- |

18.

edistämään kulttuuri- ja luovien alojen vaikutusta paikallis- ja aluetasolla, mikäli mahdollista nykyisten aloitteiden pohjalta ja tiiviissä yhteistyössä paikallisten toimijoiden, kansalaisjärjestöjen, järjestöjen ja yritysten kanssa. Lisäksi voitaisiin harkita sellaisten monialaisten klustereiden luomista, joihin paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat aktiivisesti;

| 19. | tukemaan aloitteita, jotka rohkaisevat yhteiseen kampanjointiin kulttuuri- ja luovilla aloilla niin, että toimialasiiloista päästään eroon ja voidaan kehittää kokonaisvaltaisia strategisia toimintamalleja; |
| --- | --- |

19.

tukemaan aloitteita, jotka rohkaisevat yhteiseen kampanjointiin kulttuuri- ja luovilla aloilla niin, että toimialasiiloista päästään eroon ja voidaan kehittää kokonaisvaltaisia strategisia toimintamalleja;

| 20. | edistämään muotoiluajattelun käyttöä julkisella sektorilla, kun käsitellään monimutkaisia asioita ja kehitetään käyttäjäkeskeisiä ja tehokkaita palveluja (3); |
| --- | --- |

20.

edistämään muotoiluajattelun käyttöä julkisella sektorilla, kun käsitellään monimutkaisia asioita ja kehitetään käyttäjäkeskeisiä ja tehokkaita palveluja (3);

| 21. | edistämään suotuisia olosuhteita kulttuuri- ja luoville aloille, jotta ne voivat kehittää edelleen potentiaaliaan monialaisten kumppanuuksien yhteydessä, myös ottaen huomioon Eurooppalaisen luovien alojen liittoutuman (European Creative Industries Alliance) (4) suositukset, asianmukaisin toimenpitein, joihin sisältyy seuraavaa:






  — | innovatiiviset rahoitusvälineet, jotka on räätälöity vastaamaan eri alojen tarpeita ja erityistilanteita, kuten luovan innovoinnin setelijärjestelmät (5), alkurahoitus (6), joukkorahoitus, lainatakuumekanismit, riskipääomarahastot (kuten bisnesenkelit ja riskipääoma) ja takaisinmaksettavat osuudet (7), joilla kulttuuri- ja luovien alojen rahoitustukea monipuolistetaan. Pilottihankkeita, joilla edistetään kokeilua ja riskinottoa keinoina lisätä innovointia, voitaisiin myös harkita; |
| --- | --- | --- |

21.

edistämään suotuisia olosuhteita kulttuuri- ja luoville aloille, jotta ne voivat kehittää edelleen potentiaaliaan monialaisten kumppanuuksien yhteydessä, myös ottaen huomioon Eurooppalaisen luovien alojen liittoutuman (European Creative Industries Alliance) (4) suositukset, asianmukaisin toimenpitein, joihin sisältyy seuraavaa:

—

innovatiiviset rahoitusvälineet, jotka on räätälöity vastaamaan eri alojen tarpeita ja erityistilanteita, kuten luovan innovoinnin setelijärjestelmät (5), alkurahoitus (6), joukkorahoitus, lainatakuumekanismit, riskipääomarahastot (kuten bisnesenkelit ja riskipääoma) ja takaisinmaksettavat osuudet (7), joilla kulttuuri- ja luovien alojen rahoitustukea monipuolistetaan. Pilottihankkeita, joilla edistetään kokeilua ja riskinottoa keinoina lisätä innovointia, voitaisiin myös harkita;

| — | tiedonvaihtofoorumit ja koulutus, jotka on tarkoitettu sijoittajille lisäämään niiden tietoisuutta kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksista, ja näillä aloilla työskenteleville ammattilaisille kehittämään liikkeenjohtotaitoja ja liiketoimintaosaamista; |
| --- | --- |

—

tiedonvaihtofoorumit ja koulutus, jotka on tarkoitettu sijoittajille lisäämään niiden tietoisuutta kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksista, ja näillä aloilla työskenteleville ammattilaisille kehittämään liikkeenjohtotaitoja ja liiketoimintaosaamista;

| 22. | edistämään laaja-alaisia taitoja, kuten luovuutta, kulttuuritietoisuutta ja yrittäjyyttä virallisessa koulutuksessa ja epävirallisessa oppimisessa. Edistämään tarvittaessa monialaisia toimintamalleja eri alojen välillä korkeakouluissa, esimerkiksi taide- ja kulttuurialan, tieteen, teknisten alojen, liiketalouden ja muiden asiaan liittyvien alojen yhteisten ohjelmien avulla; |
| --- | --- |

22.

edistämään laaja-alaisia taitoja, kuten luovuutta, kulttuuritietoisuutta ja yrittäjyyttä virallisessa koulutuksessa ja epävirallisessa oppimisessa. Edistämään tarvittaessa monialaisia toimintamalleja eri alojen välillä korkeakouluissa, esimerkiksi taide- ja kulttuurialan, tieteen, teknisten alojen, liiketalouden ja muiden asiaan liittyvien alojen yhteisten ohjelmien avulla;

PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

| 23. | laatimaan kokonaisvaltaisen strategisen toimintamallin, jolla edistetään kulttuuri- ja luovan teollisuuden kilpailukykyä ja toiminnan kehittämistä, samalla kun painotetaan niiden roolia innovointiprosessissa yleisesti kaikilla toimialoilla; |
| --- | --- |

23.

laatimaan kokonaisvaltaisen strategisen toimintamallin, jolla edistetään kulttuuri- ja luovan teollisuuden kilpailukykyä ja toiminnan kehittämistä, samalla kun painotetaan niiden roolia innovointiprosessissa yleisesti kaikilla toimialoilla;

| 24. | paremmin räätälöimään ja jakamaan tietoa nykyisistä EU:n ohjelmista ja rahoituksesta kulttuuri- ja luoville aloille näiden alojen ja muiden toimialojen välisten yhteyksien vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

24.

paremmin räätälöimään ja jakamaan tietoa nykyisistä EU:n ohjelmista ja rahoituksesta kulttuuri- ja luoville aloille näiden alojen ja muiden toimialojen välisten yhteyksien vahvistamiseksi;

| 25. | harkitsemaan EU:n ohjelmissa, kuten Horisontti 2020, Verkkojen Eurooppa, Erasmus+, COSME ja Luova Eurooppa, saatavilla olevan nykyisen rahoituksen käyttöä yhteyksiä edistävissä hankkeissa, joilla pyritään muun muassa:






  — | tukemaan taiteilijoiden, tutkijoiden ja teknologian alan ammattilaisten monialaisia ryhmiä |
| --- | --- | --- |

25.

harkitsemaan EU:n ohjelmissa, kuten Horisontti 2020, Verkkojen Eurooppa, Erasmus+, COSME ja Luova Eurooppa, saatavilla olevan nykyisen rahoituksen käyttöä yhteyksiä edistävissä hankkeissa, joilla pyritään muun muassa:

—

tukemaan taiteilijoiden, tutkijoiden ja teknologian alan ammattilaisten monialaisia ryhmiä

| — | tukemaan paremmin ei-teknologista, sosiaalista ja palveluinnovointia |
| --- | --- |

—

tukemaan paremmin ei-teknologista, sosiaalista ja palveluinnovointia

| — | kehittämään laaja-alaisia taitoja, kuten kriittistä ajattelua ja aloitekykyä |
| --- | --- |

—

kehittämään laaja-alaisia taitoja, kuten kriittistä ajattelua ja aloitekykyä

| — | tukemaan taiteellista toimintaa kaupunkisuunnittelussa osana älykkäitä ja luovia kaupunkeja |
| --- | --- |

—

tukemaan taiteellista toimintaa kaupunkisuunnittelussa osana älykkäitä ja luovia kaupunkeja

| — | edistämään julkisten palvelujen modernisoinnissa käyttäjäkeskeistä toimintamallia esimerkiksi soveltamalla muotoiluajattelua; |
| --- | --- |

—

edistämään julkisten palvelujen modernisoinnissa käyttäjäkeskeistä toimintamallia esimerkiksi soveltamalla muotoiluajattelua;

ja ryhtymään viipymättä valmisteluihin, joita tarvitaan kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausvälineen (8) käynnistämiseksi vuonna 2016;

| 26. | jatkamaan yksiköidensä, kuten Eurostatin ja yhteisen tutkimuskeskuksen, aloittamaa työtä tiedon tuottamiseksi kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta muihin talouden ja politiikan aloihin sekä kasvuun yleisesti. |
| --- | --- |

26.

jatkamaan yksiköidensä, kuten Eurostatin ja yhteisen tutkimuskeskuksen, aloittamaa työtä tiedon tuottamiseksi kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta muihin talouden ja politiikan aloihin sekä kasvuun yleisesti.

PÄÄTTÄÄ, että

| 27. | näitä päätelmiä tarkastellaan uudelleen vuonna 2018. Tarkastelun tarkoituksena on arvioida, miten jäsenvaltiot ja komissio ovat edistyneet päätelmien jatkotoimissa (9). Jäsenvaltioita olisi kuultava tarkastelun muodosta ja laajuudesta (keveys ja tarkoituksenmukaisuus). |
| --- | --- |

27.

näitä päätelmiä tarkastellaan uudelleen vuonna 2018. Tarkastelun tarkoituksena on arvioida, miten jäsenvaltiot ja komissio ovat edistyneet päätelmien jatkotoimissa (9). Jäsenvaltioita olisi kuultava tarkastelun muodosta ja laajuudesta (keveys ja tarkoituksenmukaisuus).

---

(1)  Luovien kumppanuuksien edistämistä koskevan toimintapoliittisen käsikirjan pohjalta (laatinut avointa koordinointia käsittelevä työryhmä vuonna 2014); http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf

(2)  Muotoiluajattelua voidaan kuvata ratkaisukeskeiseksi ajatteluksi, joka alkaa tavoiteasettelulla (parempi tilanne tulevaisuudessa) sen sijaan, että pyrittäisiin tietyn ongelman ratkaisemiseen. Se on kattava ja luova tarkastelutapa, jota voidaan käyttää monenlaisten erityisesti mutkikkaiden ja odottamattomien tilanteiden ratkaisemiseen.

(3)  Implementing an Action Plan for Design-Driven Innovation (SWD (2013) 380 final).

(4)  Eurooppalainen luovien alojen liittoutuma (European Creative Industries Alliance, ECIA) on komission perustama yhdennetyn toimintatavan aloite (2012–2014). Sen tarkoituksena oli testata ja tutkia uusia innovatiivisia politiikkavälineitä luovia aloja varten sekä antaa konkreettisia suosituksia.

(5)  Luovan innovoinnin setelijärjestelmät ovat pieniä luottoja, joita valtio myöntää palvelujen ostamista varten sellaisille pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka sisällyttävät innovoinnin (uudet tuotteet, palvelut tai prosessit) liiketoimintaansa (ECIAn suositukset).

(6)  Alkupääoman tarkoituksena on tukea yrityksiä, kun ne siirtyvät idea- tai prototyyppivaiheesta vaiheeseen, jossa ne saavat ensimmäiset kaupalliset tulonsa. Siinä keskitytään nuorten innovatiivisten yritysten ensivaiheisiin, jolloin riskit ovat suurimmat.

(7)  Takaisinmaksettavat osuudet ovat uusi viranomaisten rahoittama väline. Valittu hanke saa samanaikaisesti kahdenlaista rahoitusta, eli kuluttoman lainan ja ns. takaisinmaksettavan osuuden, jonka rahoitusta saava yritys maksaa takaisin kokonaan tai osittain sen mukaan, mikä on yrityksen tulos toimintakaudella (ECIAn suositus).

(8)  Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline on Luova Eurooppa -ohjelmassa (2014–2020) perustettu rahoitusväline. Sen tarkoituksena on helpottaa kulttuuri- ja luovilla aloilla toimivien mikro-, pienten ja keskisuurten yritysten ja organisaatioiden rahoituksen saantia.

(9)  Esimerkkinä aiemmista tarkasteluista mainittakoon kulttuurialan yhteishallinnasta vuonna 2012 annettujen neuvoston päätelmien tarkastelu, joka suoritettiin vuonna 2015.

---

| 27.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/17

---

Neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen koulutuksen roolista luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämisessä

(2015/C 172/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

UNIONIN PYRKIESSÄ RAKENTAMAAN DIGITAALITALOUTTA (1),

OTTAA HUOMIOON:

| 1. | elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen, jossa digitaalisen osaamisen edellyttämä tieto-, taito- ja asennekokonaisuus (2) määritellään yhdeksi niistä avaintaidoista, joita jokainen tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista osallisuutta ja työtä varten (3), ja jossa korostetaan koulutuksen keskeistä roolia sen varmistamisessa, että nuorilla on mahdollisuus kehittää tällaisia perustaitoja. |
| --- | --- |

1.

elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen, jossa digitaalisen osaamisen edellyttämä tieto-, taito- ja asennekokonaisuus (2) määritellään yhdeksi niistä avaintaidoista, joita jokainen tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista osallisuutta ja työtä varten (3), ja jossa korostetaan koulutuksen keskeistä roolia sen varmistamisessa, että nuorilla on mahdollisuus kehittää tällaisia perustaitoja.

| 2. | Luovuuden ja innovoinnin edistämisestä koulutuksen avulla 22. toukokuuta 2008 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, joissa korostetaan erityisesti, että opettajien ja oppimisympäristön keskeisenä tehtävänä on vaalia ja tukea jokaisen lapsen luovia kykyjä (4). |
| --- | --- |

2.

Luovuuden ja innovoinnin edistämisestä koulutuksen avulla 22. toukokuuta 2008 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, joissa korostetaan erityisesti, että opettajien ja oppimisympäristön keskeisenä tehtävänä on vaalia ja tukea jokaisen lapsen luovia kykyjä (4).

| 3. | Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (5), joissa luovuuden ja innovoinnin edistäminen kaikilla koulutusasteilla asetetaan yhdeksi puitteiden neljästä strategisesta tavoitteesta ja määritellään digitaalisten taitojen kaltaisten monialaisten avaintaitojen hankkiminen keskeiseksi haasteeksi tältä osin. |
| --- | --- |

3.

Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (5), joissa luovuuden ja innovoinnin edistäminen kaikilla koulutusasteilla asetetaan yhdeksi puitteiden neljästä strategisesta tavoitteesta ja määritellään digitaalisten taitojen kaltaisten monialaisten avaintaitojen hankkiminen keskeiseksi haasteeksi tältä osin.

| 4. | Medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä 27. marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät, joissa korostetaan sekä parempia mahdollisuuksia hyödyntää mediaa että uuden teknologian vastuullista käyttöä (6). |
| --- | --- |

4.

Medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä 27. marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät, joissa korostetaan sekä parempia mahdollisuuksia hyödyntää mediaa että uuden teknologian vastuullista käyttöä (6).

| 5. | Varhaiskasvatuksesta 20. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät (7), joissa todetaan, että korkeatasoinen varhaiskasvatus täydentää perheen keskeistä tehtävää ja luo kielten oppimisen, tuloksellisen elinikäisen oppimisen, sosiaalisen integraation, henkilökohtaisen kehityksen ja työllistyvyyden olennaisen perustan sekä edistää kognitiivisten ja ei-kognitiivisten taitojen hankkimista. |
| --- | --- |

5.

Varhaiskasvatuksesta 20. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät (7), joissa todetaan, että korkeatasoinen varhaiskasvatus täydentää perheen keskeistä tehtävää ja luo kielten oppimisen, tuloksellisen elinikäisen oppimisen, sosiaalisen integraation, henkilökohtaisen kehityksen ja työllistyvyyden olennaisen perustan sekä edistää kognitiivisten ja ei-kognitiivisten taitojen hankkimista.

| 6. | Kulttuuri- ja luovuuskompetensseista ja niiden merkityksestä Euroopan aineettoman pääoman rakentamisessa 29. marraskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät (8), joissa todetaan tällaisten taitojen olevan perusta kestävälle ja osallistavalle kasvulle, sillä ne edistävät innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä. |
| --- | --- |

6.

Kulttuuri- ja luovuuskompetensseista ja niiden merkityksestä Euroopan aineettoman pääoman rakentamisessa 29. marraskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät (8), joissa todetaan tällaisten taitojen olevan perusta kestävälle ja osallistavalle kasvulle, sillä ne edistävät innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä.

| 7. | Lasten suojelusta digitaalimaailmassa 29. marraskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät (9), joissa korostetaan, että lapsia on tärkeä valistaa digitaalimaailmassa kohdattavista mahdollisista riskeistä, ja kehotetaan johdonmukaisuuteen verkkoturvallisuuden ja medialukutaidon edistämisessä kouluissa sekä varhaiskasvatuksessa. |
| --- | --- |

7.

Lasten suojelusta digitaalimaailmassa 29. marraskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät (9), joissa korostetaan, että lapsia on tärkeä valistaa digitaalimaailmassa kohdattavista mahdollisista riskeistä, ja kehotetaan johdonmukaisuuteen verkkoturvallisuuden ja medialukutaidon edistämisessä kouluissa sekä varhaiskasvatuksessa.

| 8. | Lukutaidosta 26. marraskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät, joissa todetaan, että koulutusjärjestelmissä ei ole täysin hyödynnetty uusien teknologioiden vaikutusta lukutaitoon ja että opetusmateriaalien ja -menetelmien tarkistaminen digitoinnin lisääntyessä sekä opettajien tukeminen uusien opetusmenetelmien käytössä voi lisätä oppijoiden motivaatiota (10). |
| --- | --- |

8.

Lukutaidosta 26. marraskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät, joissa todetaan, että koulutusjärjestelmissä ei ole täysin hyödynnetty uusien teknologioiden vaikutusta lukutaitoon ja että opetusmateriaalien ja -menetelmien tarkistaminen digitoinnin lisääntyessä sekä opettajien tukeminen uusien opetusmenetelmien käytössä voi lisätä oppijoiden motivaatiota (10).

| 9. | Eurooppalaisesta strategiasta internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta 26. marraskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät (11), joissa korostetaan, että opetusalan ja vanhempien tärkeänä tehtävänä on auttaa lapsia hyödyntämään internetin tarjoamia mahdollisuuksia turvallisella ja hyödyllisellä tavalla ja että opettajien ja vanhempien on pysyttävä ajan tasalla jatkuvasti kehittyvän teknologian muuttumisessa. |
| --- | --- |

9.

Eurooppalaisesta strategiasta internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta 26. marraskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät (11), joissa korostetaan, että opetusalan ja vanhempien tärkeänä tehtävänä on auttaa lapsia hyödyntämään internetin tarjoamia mahdollisuuksia turvallisella ja hyödyllisellä tavalla ja että opettajien ja vanhempien on pysyttävä ajan tasalla jatkuvasti kehittyvän teknologian muuttumisessa.

| 10. | Tehokkaasta opettajankoulutuksesta 20. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät, joissa korostetaan sen tärkeyttä, että opettajat hankkivat riittävästi tietoa digitaalisen oppimisen välineistä ja avoimista oppimisresursseista, jotta he voivat hyödyntää niitä tehokkaasti opetuksessa ja antaa oppijoille edellytykset kehittää digitaalisia taitojaan (12). |
| --- | --- |

10.

Tehokkaasta opettajankoulutuksesta 20. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät, joissa korostetaan sen tärkeyttä, että opettajat hankkivat riittävästi tietoa digitaalisen oppimisen välineistä ja avoimista oppimisresursseista, jotta he voivat hyödyntää niitä tehokkaasti opetuksessa ja antaa oppijoille edellytykset kehittää digitaalisia taitojaan (12).

JA MUIDEN NÄIDEN PÄÄTELMIEN LIITTEESSÄ ESITETTYJEN SEIKKOJEN VALOSSA,

TOTEAA, ETTÄ:

| 1. | Luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämisestä koulutuksen avulla jo varhaisessa iässä (13) voi olla hyötyä myöhemmin, koska se luo perustan myöhemmälle oppimiselle nostamalla tiedon tasoa huomattavasti ja parantamalla yleisesti kunkin lapsen edellytyksiä kehittää luovaa ja kriittistä ajattelukykyä ja tulla huomispäivän Euroopassa vastuulliseksi kansalaiseksi, joka kykenee vastaamaan yhä verkostoituneemman ja globaalimman maailman haasteisiin. |
| --- | --- |

1.

Luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämisestä koulutuksen avulla jo varhaisessa iässä (13) voi olla hyötyä myöhemmin, koska se luo perustan myöhemmälle oppimiselle nostamalla tiedon tasoa huomattavasti ja parantamalla yleisesti kunkin lapsen edellytyksiä kehittää luovaa ja kriittistä ajattelukykyä ja tulla huomispäivän Euroopassa vastuulliseksi kansalaiseksi, joka kykenee vastaamaan yhä verkostoituneemman ja globaalimman maailman haasteisiin.

| 2. | Kyky innovoida ja kehittää uusia tuotteita ja palveluja liittyy suurelta osin taloutta ja yhteiskuntaa hämmästyttävällä nopeudella muuttavan digitaalisen vallankumouksen etujen valjastamiseen, mikä tarkoittaa, että tulevina vuosikymmeninä taloudellinen menestyminen riippuu muun muassa kansalaisista, joilla on luovia ja innovatiivisia edellytyksiä ja joilla on korkeatasoiset digitaaliset taidot. |
| --- | --- |

2.

Kyky innovoida ja kehittää uusia tuotteita ja palveluja liittyy suurelta osin taloutta ja yhteiskuntaa hämmästyttävällä nopeudella muuttavan digitaalisen vallankumouksen etujen valjastamiseen, mikä tarkoittaa, että tulevina vuosikymmeninä taloudellinen menestyminen riippuu muun muassa kansalaisista, joilla on luovia ja innovatiivisia edellytyksiä ja joilla on korkeatasoiset digitaaliset taidot.

| 3. | Digitaaliset taidot hallitsevien käyttäjien sekä tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi Euroopan on vastattava haasteeseen ja kyettävä tarjoamaan kaikille kansalaisille tilaisuuksia vapauttaa luova tai innovatiivinen potentiaalinsa ja kehittää digitaalisia taitojaan elinikäisen oppimisen kautta. |
| --- | --- |

3.

Digitaaliset taidot hallitsevien käyttäjien sekä tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi Euroopan on vastattava haasteeseen ja kyettävä tarjoamaan kaikille kansalaisille tilaisuuksia vapauttaa luova tai innovatiivinen potentiaalinsa ja kehittää digitaalisia taitojaan elinikäisen oppimisen kautta.

ON NÄIN OLLEN YHTÄ MIELTÄ SEURAAVASTA:

luovuuden ja innovoinnin osalta:

| 1. | Koulutusjärjestelmillä on yhdessä epävirallisen ja arkioppimisen kanssa keskeinen rooli luovien ja innovatiivisten valmiuksien kehittämisessä varhaisesta iästä lähtien, sillä ne ovat keskeisiä tekijöitä taloudellisen kilpailukyvyn ja työllistyvyyden kehittämisessä tulevaisuudessa mutta yhtä lailla tärkeitä itsensä toteuttamisen ja kehittämisen, sosiaalisen osallisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä. |
| --- | --- |

1.

Koulutusjärjestelmillä on yhdessä epävirallisen ja arkioppimisen kanssa keskeinen rooli luovien ja innovatiivisten valmiuksien kehittämisessä varhaisesta iästä lähtien, sillä ne ovat keskeisiä tekijöitä taloudellisen kilpailukyvyn ja työllistyvyyden kehittämisessä tulevaisuudessa mutta yhtä lailla tärkeitä itsensä toteuttamisen ja kehittämisen, sosiaalisen osallisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä.

| 2. | Opettajilla ja varhaiskasvatuksen ammattilaisilla on keskeinen tehtävä lasten uteliaisuuden, mielikuvituksen ja kokeilunhalun herättämisessä sekä autettaessa heitä kehittämään perustaitojen ja erityistietojen lisäksi myös luovuuden ja innovoinnin edellyttämiä laaja-alaisia taitoja, kuten kriittistä ajattelua, ongelmanratkaisua ja aloitekykyä. |
| --- | --- |

2.

Opettajilla ja varhaiskasvatuksen ammattilaisilla on keskeinen tehtävä lasten uteliaisuuden, mielikuvituksen ja kokeilunhalun herättämisessä sekä autettaessa heitä kehittämään perustaitojen ja erityistietojen lisäksi myös luovuuden ja innovoinnin edellyttämiä laaja-alaisia taitoja, kuten kriittistä ajattelua, ongelmanratkaisua ja aloitekykyä.

| 3. | Oppiminen leikkimällä ja mahdollisesti pedagogista arvoa omaavien pelien ja digitaalisten välineiden avulla kehittää sekä mielikuvitusta, intuitiota ja tutkivaa mieltä että myös yhteistyö- ja ongelmanratkaisukykyä ja on sen vuoksi tärkeää kaikkien lasten kehitykselle ja oppimiselle erityisesti varhaislapsuudessa. |
| --- | --- |

3.

Oppiminen leikkimällä ja mahdollisesti pedagogista arvoa omaavien pelien ja digitaalisten välineiden avulla kehittää sekä mielikuvitusta, intuitiota ja tutkivaa mieltä että myös yhteistyö- ja ongelmanratkaisukykyä ja on sen vuoksi tärkeää kaikkien lasten kehitykselle ja oppimiselle erityisesti varhaislapsuudessa.

| 4. | Kaikella tällä on merkittäviä vaikutuksia pedagogisten toimintamallien, opetusresurssien ja oppimisympäristön nykyaikaistamisen sekä opettajien ja varhaiskasvatuksen ammattilaisten peruskoulutuksen ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen kannalta, sillä on tarpeen varmistaa, että he kykenevät ruokkimaan lapsissa luovuutta ja innovointia antamalla niistä esimerkkejä omassa opetuksessaan. |
| --- | --- |

4.

Kaikella tällä on merkittäviä vaikutuksia pedagogisten toimintamallien, opetusresurssien ja oppimisympäristön nykyaikaistamisen sekä opettajien ja varhaiskasvatuksen ammattilaisten peruskoulutuksen ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen kannalta, sillä on tarpeen varmistaa, että he kykenevät ruokkimaan lapsissa luovuutta ja innovointia antamalla niistä esimerkkejä omassa opetuksessaan.

ja digitaalisten taitojen osalta:

| 5. | Vaikka digitaalisilla välineillä ei voida korvata keskeistä luokkatyöskentelyä, -harjoituksia ja -materiaalia, tällaisten välineiden käyttö ja sisällyttäminen soveltuvissa tapauksissa opetus- ja oppimisprosesseihin voi vaikuttaa oppimisprosessien laatuun ja tehokkuuteen sekä parantaa oppilaiden motivaatiota, ymmärtämistä ja oppimistuloksia. |
| --- | --- |

5.

Vaikka digitaalisilla välineillä ei voida korvata keskeistä luokkatyöskentelyä, -harjoituksia ja -materiaalia, tällaisten välineiden käyttö ja sisällyttäminen soveltuvissa tapauksissa opetus- ja oppimisprosesseihin voi vaikuttaa oppimisprosessien laatuun ja tehokkuuteen sekä parantaa oppilaiden motivaatiota, ymmärtämistä ja oppimistuloksia.

| 6. | Digitaalisten taitojen tehokkaalla ja iän mukaisella kehittämisellä varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa on huomattava vaikutus pedagogisiin menetelmiin, arviointiin, pedagogisiin resursseihin ja oppimisympäristöön, ja se auttaa kaventamaan digitaalista kuilua. |
| --- | --- |

6.

Digitaalisten taitojen tehokkaalla ja iän mukaisella kehittämisellä varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa on huomattava vaikutus pedagogisiin menetelmiin, arviointiin, pedagogisiin resursseihin ja oppimisympäristöön, ja se auttaa kaventamaan digitaalista kuilua.

| 7. | Yhtä merkittävää on, että tällä on vaikutusta sekä opettajien että varhaiskasvatuksen ammattilaisten peruskoulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen. Sen avulla voidaan varmistaa, että he kehittävät edellytyksiään, menetelmiään ja taitojaan edistää uuden teknologian tehokasta ja vastuullista käyttöä pedagogisiin tarkoituksiin ja tukea lapsia digitaalisten taitojen kehittämisessä. |
| --- | --- |

7.

Yhtä merkittävää on, että tällä on vaikutusta sekä opettajien että varhaiskasvatuksen ammattilaisten peruskoulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen. Sen avulla voidaan varmistaa, että he kehittävät edellytyksiään, menetelmiään ja taitojaan edistää uuden teknologian tehokasta ja vastuullista käyttöä pedagogisiin tarkoituksiin ja tukea lapsia digitaalisten taitojen kehittämisessä.

| 8. | Maailmassa, jossa lapset ovat yleisesti hyvin tottuneita digitaaliseen mediaan, koulutuksella on lisäksi merkittävä tehtävä digitaalisten välineiden turvallisen ja vastuullisen käytön edistämisessä ja medialukutaidon kehittämisessä. Tällä tarkoitetaan kykyä löytää digitaalisesti luotua sisältöä mutta ennen kaikkea kykyä tulkita, käyttää, jakaa, luoda ja arvioida kriittisesti tällaista sisältöä. |
| --- | --- |

8.

Maailmassa, jossa lapset ovat yleisesti hyvin tottuneita digitaaliseen mediaan, koulutuksella on lisäksi merkittävä tehtävä digitaalisten välineiden turvallisen ja vastuullisen käytön edistämisessä ja medialukutaidon kehittämisessä. Tällä tarkoitetaan kykyä löytää digitaalisesti luotua sisältöä mutta ennen kaikkea kykyä tulkita, käyttää, jakaa, luoda ja arvioida kriittisesti tällaista sisältöä.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA, OTTAEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON TOISSIJAISUUDEN JA OPPILAITOSTEN ITSENÄISYYDEN

luovuuden ja innovoinnin osalta:

| 1. | Kannustamaan opettajankoulutuslaitoksia, varhaiskasvatuksen ammattilaisten oppilaitoksia ja täydennyskoulutuksen tarjoajia mukauttamaan ohjelmiaan uusien oppimisvälineiden käyttöön ja kehittämään asianmukaisia pedagogisia menetelmiä, jotka kannustavat luovuuteen ja innovointiin jo varhaislapsuudessa. |
| --- | --- |

1.

Kannustamaan opettajankoulutuslaitoksia, varhaiskasvatuksen ammattilaisten oppilaitoksia ja täydennyskoulutuksen tarjoajia mukauttamaan ohjelmiaan uusien oppimisvälineiden käyttöön ja kehittämään asianmukaisia pedagogisia menetelmiä, jotka kannustavat luovuuteen ja innovointiin jo varhaislapsuudessa.

| 2. | Kannustamaan tapauksen mukaan koulutuksen tarjoajia tai asianomaisia viranomaisia antamaan kouluille ja varhaiskasvatusta tarjoaville laitoksille riittävän välineistön, jotta ne voisivat tukea luovien ja innovatiivisten taitojen kehittymistä. |
| --- | --- |

2.

Kannustamaan tapauksen mukaan koulutuksen tarjoajia tai asianomaisia viranomaisia antamaan kouluille ja varhaiskasvatusta tarjoaville laitoksille riittävän välineistön, jotta ne voisivat tukea luovien ja innovatiivisten taitojen kehittymistä.

| 3. | Kannustamaan sekä opettajille että varhaiskasvatuksen ammattilaisille peruskoulutusta ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen ohjelmia tarjoavia laitoksia kiinnittämään huomiota siihen, millä keinoilla voidaan tehokkaasti herättää uteliaisuus ja kokeilunhalu sekä edistää luovaa ja kriittistä ajattelua ja kulttuurin tuntemusta esimerkiksi taiteen, musiikin ja teatterin avulla, sekä tarkastelemaan luovien kumppanuuksien mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.

Kannustamaan sekä opettajille että varhaiskasvatuksen ammattilaisille peruskoulutusta ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen ohjelmia tarjoavia laitoksia kiinnittämään huomiota siihen, millä keinoilla voidaan tehokkaasti herättää uteliaisuus ja kokeilunhalu sekä edistää luovaa ja kriittistä ajattelua ja kulttuurin tuntemusta esimerkiksi taiteen, musiikin ja teatterin avulla, sekä tarkastelemaan luovien kumppanuuksien mahdollisuuksia.

| 4. | Edistämään sellaisten virallisen ja epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen mallien kehittämistä lapsille, joiden tarkoituksena on luovuuden ja innovoinnin edistäminen ja joissa samalla tunnustetaan vanhempien ja perheiden tärkeä rooli. |
| --- | --- |

4.

Edistämään sellaisten virallisen ja epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen mallien kehittämistä lapsille, joiden tarkoituksena on luovuuden ja innovoinnin edistäminen ja joissa samalla tunnustetaan vanhempien ja perheiden tärkeä rooli.

ja digitaalisten taitojen osalta:

| 5. | Lisäämään mahdollisuuksia käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa ja helpottamaan tieto- ja viestintäteknologian edistämistä, digitaalisten taitojen kehittämistä ja iän mukaista digitaalisiin laitteisiin perehdyttämistä sekä digitaalisten välineiden käyttöönottoa varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa tunnustaen samalla vanhempien ja perheiden tärkeän roolin sekä eri-ikäisten erilaiset oppimistarpeet. |
| --- | --- |

5.

Lisäämään mahdollisuuksia käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa ja helpottamaan tieto- ja viestintäteknologian edistämistä, digitaalisten taitojen kehittämistä ja iän mukaista digitaalisiin laitteisiin perehdyttämistä sekä digitaalisten välineiden käyttöönottoa varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa tunnustaen samalla vanhempien ja perheiden tärkeän roolin sekä eri-ikäisten erilaiset oppimistarpeet.

| 6. | Kannustamaan opetustarkoituksissa digitaalisten välineiden kehittämiseen ja käyttöön sekä sellaisten pedagogisten toimintamallien kehittämiseen ja käyttöön, jotka voivat edistää taitojen kehittämistä kaikilla aloilla – mukaan lukien erityisesti luku- ja kirjoitustaito, laskutaito, matematiikka, luonnontieteet, teknologia ja vieraat kielet – jotta muutamiin viimeaikaisissa kansainvälisissä tutkimuksissa todettuihin haasteisiin voitaisiin vastata (14). |
| --- | --- |

6.

Kannustamaan opetustarkoituksissa digitaalisten välineiden kehittämiseen ja käyttöön sekä sellaisten pedagogisten toimintamallien kehittämiseen ja käyttöön, jotka voivat edistää taitojen kehittämistä kaikilla aloilla – mukaan lukien erityisesti luku- ja kirjoitustaito, laskutaito, matematiikka, luonnontieteet, teknologia ja vieraat kielet – jotta muutamiin viimeaikaisissa kansainvälisissä tutkimuksissa todettuihin haasteisiin voitaisiin vastata (14).

| 7. | Kannustamaan tapauksen mukaan koulutuksen tarjoajia tai asianomaisia viranomaisia antamaan kouluille ja varhaiskasvatusta tarjoaville laitoksille riittävän välineistön, jotta ne voisivat edistää iän mukaista digitaalisten taitojen kehittämistä, erityisesti antamalla käyttöön lisää erilaisia digitaalisia välineitä ja infrastruktuuria. |
| --- | --- |

7.

Kannustamaan tapauksen mukaan koulutuksen tarjoajia tai asianomaisia viranomaisia antamaan kouluille ja varhaiskasvatusta tarjoaville laitoksille riittävän välineistön, jotta ne voisivat edistää iän mukaista digitaalisten taitojen kehittämistä, erityisesti antamalla käyttöön lisää erilaisia digitaalisia välineitä ja infrastruktuuria.

| 8. | Kannustamaan opettajien ja varhaiskasvatuksen ammattilaisten kouluttajia, opettajia, varhaiskasvatuksen ammattilaisia ja koulujen johtajia – sekä peruskoulutuksen että jatkuvan ammatillisen kehittämisen kautta – kohottamaan digitaaliset taitonsa riittävälle tasolle ja hankkimaan valmiudet käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa opetuksessa, sekä kehittämään tehokkaita menetelmiä medialukutaidon edistämiseksi jo varhaislapsuudessa. |
| --- | --- |

8.

Kannustamaan opettajien ja varhaiskasvatuksen ammattilaisten kouluttajia, opettajia, varhaiskasvatuksen ammattilaisia ja koulujen johtajia – sekä peruskoulutuksen että jatkuvan ammatillisen kehittämisen kautta – kohottamaan digitaaliset taitonsa riittävälle tasolle ja hankkimaan valmiudet käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa opetuksessa, sekä kehittämään tehokkaita menetelmiä medialukutaidon edistämiseksi jo varhaislapsuudessa.

| 9. | Tutkimaan digitaalisten välineiden mahdollisuuksia tukea oppimista erilaisissa tilanteissa ja tarjota yksilöllisempiä oppimismalleja, jotka voivat palvella varsin erilaisia oppilaita erittäin lahjakkaista heikompitasoisiin sekä lähtökohdiltaan heikompia lapsia ja niitä, joilla on erityistarpeita. |
| --- | --- |

9.

Tutkimaan digitaalisten välineiden mahdollisuuksia tukea oppimista erilaisissa tilanteissa ja tarjota yksilöllisempiä oppimismalleja, jotka voivat palvella varsin erilaisia oppilaita erittäin lahjakkaista heikompitasoisiin sekä lähtökohdiltaan heikompia lapsia ja niitä, joilla on erityistarpeita.

| 10. | Edistämään koulujen ja opettajien viestintää ja yhteistyötä alueellisella, kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla, myös hyödyntäen eTwinningiä. |
| --- | --- |

10.

Edistämään koulujen ja opettajien viestintää ja yhteistyötä alueellisella, kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla, myös hyödyntäen eTwinningiä.

| 11. | Tutkimaan innovatiivisia opetusvälineitä ja digitaalista luovuutta koskevan yhteistyön mahdollisuuksia avointa lähdekoodia käyttävän yhteisön kanssa. |
| --- | --- |

11.

Tutkimaan innovatiivisia opetusvälineitä ja digitaalista luovuutta koskevan yhteistyön mahdollisuuksia avointa lähdekoodia käyttävän yhteisön kanssa.

| 12. | Toteuttamaan toimia edistääkseen mediakasvatusta ja medialukutaitoa, erityisesti digitaaliteknologian turvallista ja vastuullista käyttöä varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa. |
| --- | --- |

12.

Toteuttamaan toimia edistääkseen mediakasvatusta ja medialukutaitoa, erityisesti digitaaliteknologian turvallista ja vastuullista käyttöä varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

| 1. | Toteuttamaan tarvittavat toimet ja aloitteet luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämiseksi varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa, hyödyntäen tällaisten toimien ja aloitteiden tukemisessa tehokkaasti EU:n resursseja, kuten Erasmus+ -ohjelmaa ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoja. |
| --- | --- |

1.

Toteuttamaan tarvittavat toimet ja aloitteet luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämiseksi varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa, hyödyntäen tällaisten toimien ja aloitteiden tukemisessa tehokkaasti EU:n resursseja, kuten Erasmus+ -ohjelmaa ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoja.

| 2. | Edistämään ja kehittämään yhteistyötä, hyvien käytäntöjen vaihtoa ja keskinäistä oppimista luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämiseksi varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa sekä epävirallisen ja arkioppimisen kautta. |
| --- | --- |

2.

Edistämään ja kehittämään yhteistyötä, hyvien käytäntöjen vaihtoa ja keskinäistä oppimista luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämiseksi varhaiskasvatuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa sekä epävirallisen ja arkioppimisen kautta.

| 3. | Määrittämään tutkimuksen avulla esimerkkejä opettajien ja varhaiskasvatuksen ammattilaisten kannalta tehokkaimmista menetelmistä ja käytännöistä kussakin varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen koulutuksen vaiheessa, jotta lapsia voitaisiin auttaa kehittämään luovia ja innovatiivisia kykyjä sekä kehittämään digitaalisia taitoja. Harkitsemaan tässä yhteydessä varhaiskasvatuksen laatupuitteiden keskeisten periaatteiden panemista täytäntöön tarvittaessa. |
| --- | --- |

3.

Määrittämään tutkimuksen avulla esimerkkejä opettajien ja varhaiskasvatuksen ammattilaisten kannalta tehokkaimmista menetelmistä ja käytännöistä kussakin varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen koulutuksen vaiheessa, jotta lapsia voitaisiin auttaa kehittämään luovia ja innovatiivisia kykyjä sekä kehittämään digitaalisia taitoja. Harkitsemaan tässä yhteydessä varhaiskasvatuksen laatupuitteiden keskeisten periaatteiden panemista täytäntöön tarvittaessa.

JA PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

| 1. | Jatkamaan monialaisia taitoja sekä digitaalista oppimista ja verkko-oppimista käsittelevien ”ET 2020” -työryhmien käynnissä olevaa työtä luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämiseksi tarvittaessa jo varhaislapsuudessa. |
| --- | --- |

1.

Jatkamaan monialaisia taitoja sekä digitaalista oppimista ja verkko-oppimista käsittelevien ”ET 2020” -työryhmien käynnissä olevaa työtä luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämiseksi tarvittaessa jo varhaislapsuudessa.

| 2. | Edistämään yhteistyötä ja keskinäistä oppimista Euroopan tasolla, sekä strategisten puitteiden (”ET 2020”) yhteydessä että Erasmus+ -ohjelman kautta. |
| --- | --- |

2.

Edistämään yhteistyötä ja keskinäistä oppimista Euroopan tasolla, sekä strategisten puitteiden (”ET 2020”) yhteydessä että Erasmus+ -ohjelman kautta.

| 3. | Jatkamaan näiden päätelmien kattamien alojen seurantaa nykyisten välineiden ja raporttien avulla ja välttäen kaikki ylimääräiset hallinnolliset rasitteet. |
| --- | --- |

3.

Jatkamaan näiden päätelmien kattamien alojen seurantaa nykyisten välineiden ja raporttien avulla ja välttäen kaikki ylimääräiset hallinnolliset rasitteet.

---

(1)  Eurooppa-neuvoston päätelmät, 24. ja 25. lokakuuta 2013 (EUCO 169/13, osa I, erityisesti kohdat 1–12).

(2)  ”Digitaalisiin taitoihin kuuluu tietoyhteiskunnan teknologian hallinta ja kriittinen käyttö työssä, vapaa-aikana ja viestinnässä. Niitä tukevat tieto- ja viestintätekniikan perustaidot, kuten tietokoneen käyttäminen tiedon hakuun, arviointiin, tallentamiseen, tuottamiseen, esittämiseen ja vaihtamiseen sekä viestintätarkoituksiin ja osallistumiseen yhteistyöverkostoihin Internetin välityksellä.” jne.

(3)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(4)  EUVL C 141, 7.6.2008, s. 17.

(5)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(6)  Asiak. 15441/09.

(7)  EUVL C 175, 15.6.2011, s. 8.

(8)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 19.

(9)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 15.

(10)  EUVL C 393, 19.12.2012, s. 1.

(11)  EUVL C 393, 19.12.2012, s. 11.

(12)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 22.

(13)  Näissä päätelmissä tarkoitetut koulutustasot vastaavat lähinnä

| — | ISCED-tasoa 0.2 (esiasteen koulutus): ”Koulutus, jonka tarkoitus on tukea varhaista kehitystä valmistauduttaessa kouluun ja yhteiskuntaan. Ohjelmat, jotka on tarkoitettu lapsille kolmesta ikävuodesta alemman perusasteen koulutuksen alkuun.” |
| --- | --- |

—

ISCED-tasoa 0.2 (esiasteen koulutus): ”Koulutus, jonka tarkoitus on tukea varhaista kehitystä valmistauduttaessa kouluun ja yhteiskuntaan. Ohjelmat, jotka on tarkoitettu lapsille kolmesta ikävuodesta alemman perusasteen koulutuksen alkuun.”

| — | ISCED-tasoa 1 (alemman perusasteen koulutus): ”Ohjelmat, jotka on tarkoitettu antamaan opiskelijoille perustaidot lukemisessa, kirjoittamisessa ja matematiikassa sekä vakaan perustan oppimiselle.” |
| --- | --- |

—

ISCED-tasoa 1 (alemman perusasteen koulutus): ”Ohjelmat, jotka on tarkoitettu antamaan opiskelijoille perustaidot lukemisessa, kirjoittamisessa ja matematiikassa sekä vakaan perustan oppimiselle.”

(14)  Tulokset vuoden 2012 PISA-tutkimuksesta (jossa mitattiin 15-vuotiaiden koululaisten lukutaitoa sekä matemaattista ja luonnontieteellistä osaamista) osoittavat edistymistä kohti vuodelle 2020 asetettua perustaitojen vertailuarvotavoitetta, jonka mukaan perustaidoissa heikosti menestyvien osuus saisi olla enintään 15 prosenttia, vaikka EU on kokonaisuutena selvästi jäljessä tavoitteesta matematiikan alalla. Kaikilla aloilla suositellaan jatkuvia toimia, erityisesti sellaisten oppilaiden osalta, joiden sosioekonominen asema on heikko. Ensimmäisen eurooppalaisen kielitaitotutkimuksen (2012) tulokset osoittavat, että niin ensimmäisen kuin toisenkin vieraan kielen taito on yleisesti alhaisella tasolla, vaikka tuloksissa on eroja jäsenvaltioittain.

---

LIITE

Muuta tausta-aineistoa

| 1. | EU:n luku- ja kirjoitustaidon korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportti, syyskuu 2012 (1). |
| --- | --- |

1.

EU:n luku- ja kirjoitustaidon korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportti, syyskuu 2012 (1).

| 2. | Komission tiedonanto 25.9.2013: ”Avoin koulutus: innovatiivisia opetus- ja oppimismahdollisuuksia kaikille uuden teknologian ja avointen oppimisresurssien avulla” (2). |
| --- | --- |

2.

Komission tiedonanto 25.9.2013: ”Avoin koulutus: innovatiivisia opetus- ja oppimismahdollisuuksia kaikille uuden teknologian ja avointen oppimisresurssien avulla” (2).

| 3. | Euroopan komission julkaisu (2013): ”Comenius – Examples of good practices” (3). |
| --- | --- |

3.

Euroopan komission julkaisu (2013): ”Comenius – Examples of good practices” (3).

| 4. | Euroopan komission, eurooppalaisen kouluverkon ja Liègen yliopiston julkaisu (2013): ”Survey of Schools – ICT in Education” (4). |
| --- | --- |

4.

Euroopan komission, eurooppalaisen kouluverkon ja Liègen yliopiston julkaisu (2013): ”Survey of Schools – ICT in Education” (4).

| 5. | OECD:n julkaisu (2013): ”Innovative Learning Environments” (5). |
| --- | --- |

5.

OECD:n julkaisu (2013): ”Innovative Learning Environments” (5).

| 6. | Eurooppalainen korkean tason konferenssi ”Education in the Digital Era”, Bryssel, 11. joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

6.

Eurooppalainen korkean tason konferenssi ”Education in the Digital Era”, Bryssel, 11. joulukuuta 2014.

| 7. | Varhaiskasvatusta pohtineen työryhmän raportti vuodelta 2014: ”Proposal for key principles of a Quality Framework for early childhood education and care” (6). |
| --- | --- |

7.

Varhaiskasvatusta pohtineen työryhmän raportti vuodelta 2014: ”Proposal for key principles of a Quality Framework for early childhood education and care” (6).

---

(1)  Ks. http://ec.europa.eu/education/policy/school/doc/literacy-report_en.pdf

(2)  14116/13 + ADD 1.

(3)  Ks. http://ec.europa.eu/education/library/publications/2013/comenius_en.pdf

(4)  Ks. https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/KK-31-13-401-EN-N.pdf

(5)  Ks. http://www.oecd-ilibrary.org/education/innovative-learning-environments_9789264203488-en

(6)  http://ec.europa.eu/education/policy/strategic-framework/archive/documents/ecec-quality-framework_en.pdf

---

| 27.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/22

---

Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2011/137/YUTP ja Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 204/2011 tarkoitettuja rajoittavia toimenpiteitä

(2015/C 172/06)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille ja yhteisöille, jotka mainitaan Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2011/137/YUTP (1) liitteissä II ja IV sekä samasta asiasta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 204/2011 (2) liitteessä III.

Neuvosto aikoo muuttaa perusteita seuraavien henkilöiden ja yhteisöjen osalta: ABDUSSALAM Abdussalam Mohammed, ABU SHAARIYA, ASHKAL Omar, AL-BAGHDADI Abdulqader Mohammed, DIBRI Abdulqader Yusef, QADHAF AL-DAM Sayyid Mohammed, TOHAMI Khaled, kenraali, FARKASH Mohammed Boucharaya, EL-KASSIM ZOUAI Mohamed Abou, AL-MAHMOUDI Baghdadi, HIJAZI Mohamad Mahmoud, AL-GAOUD Abdelmajid, AL-CHARIF Ibrahim Zarroug, FAKHIRI Abdelkebir Mohamad, MANSOUR Abdallah, AL QADHAFI Quren Salih Quren, AL KUNI Amid Husain, eversti, ja TAHER Juwadi, Waatassimou Foundation, Revolutionary Guard Corps, Al-Inma Holding Co. for Services Investments, Al-Inma Holding Co. For Industrial Investments ja Al-Inma Holding Co. for Construction and Real Estate Developments (mainittu luetteloissa numeroilla 2, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 5, 7, 18, 19 ja 22 neuvoston päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä II ja IV sekä neuvoston asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III).

Asianomaisille henkilöille ja yhteisöille ilmoitetaan täten, että he voivat esittää neuvostolle 10. kesäkuuta 2015 mennessä pyynnön saada tietoonsa kyseiset perusteet. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan unionin neuvosto |
| --- |
| Pääsihteeristö |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu |

Euroopan unionin neuvosto

Pääsihteeristö

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EUVL L 58, 3.3.2011, s. 53.

(2)  EUVL L 58, 3.3.2011, s. 1.

---

Euroopan komissio

| 27.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/23

---

Euron kurssi (1)

25. toukokuuta 2015

(2015/C 172/07)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0978 |
| JPY | Japanin jeniä | 133,39 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4552 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,71000 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2425 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0349 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,3900 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,372 |
| HUF | Unkarin forinttia | 307,71 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1075 |
| RON | Romanian leuta | 4,4539 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,8665 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4023 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3496 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,5100 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5025 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4728 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 204,41 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,1034 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,8098 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5383 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 471,40 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9668 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 48,958 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 54,8810 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,882 |
| BRL | Brasilian realia | 3,4250 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,7662 |
| INR | Intian rupiaa | 69,7761 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0978

JPY

Japanin jeniä

133,39

DKK

Tanskan kruunua

7,4552

GBP

Englannin puntaa

0,71000

SEK

Ruotsin kruunua

9,2425

CHF

Sveitsin frangia

1,0349

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,3900

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,372

HUF

Unkarin forinttia

307,71

PLN

Puolan zlotya

4,1075

RON

Romanian leuta

4,4539

TRY

Turkin liiraa

2,8665

AUD

Australian dollaria

1,4023

CAD

Kanadan dollaria

1,3496

HKD

Hongkongin dollaria

8,5100

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5025

SGD

Singaporen dollaria

1,4728

KRW

Etelä-Korean wonia

1 204,41

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,1034

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,8098

HRK

Kroatian kunaa

7,5383

IDR

Indonesian rupiaa

14 471,40

MYR

Malesian ringgitiä

3,9668

PHP

Filippiinien pesoa

48,958

RUB

Venäjän ruplaa

54,8810

THB

Thaimaan bahtia

36,882

BRL

Brasilian realia

3,4250

MXN

Meksikon pesoa

16,7662

INR

Intian rupiaa

69,7761

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 27.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/24

---

Euron kurssi (1)

26. toukokuuta 2015

(2015/C 172/08)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0926 |
| JPY | Japanin jeniä | 134,07 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4549 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,70960 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,1860 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0351 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,3685 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,407 |
| HUF | Unkarin forinttia | 309,17 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1391 |
| RON | Romanian leuta | 4,4598 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,8751 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4020 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3520 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,4706 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,4981 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4707 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 207,02 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,1248 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,7785 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5598 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 436,20 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9642 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 48,790 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 55,0995 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,799 |
| BRL | Brasilian realia | 3,4121 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,7097 |
| INR | Intian rupiaa | 69,8445 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0926

JPY

Japanin jeniä

134,07

DKK

Tanskan kruunua

7,4549

GBP

Englannin puntaa

0,70960

SEK

Ruotsin kruunua

9,1860

CHF

Sveitsin frangia

1,0351

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,3685

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,407

HUF

Unkarin forinttia

309,17

PLN

Puolan zlotya

4,1391

RON

Romanian leuta

4,4598

TRY

Turkin liiraa

2,8751

AUD

Australian dollaria

1,4020

CAD

Kanadan dollaria

1,3520

HKD

Hongkongin dollaria

8,4706

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,4981

SGD

Singaporen dollaria

1,4707

KRW

Etelä-Korean wonia

1 207,02

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,1248

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,7785

HRK

Kroatian kunaa

7,5598

IDR

Indonesian rupiaa

14 436,20

MYR

Malesian ringgitiä

3,9642

PHP

Filippiinien pesoa

48,790

RUB

Venäjän ruplaa

55,0995

THB

Thaimaan bahtia

36,799

BRL

Brasilian realia

3,4121

MXN

Meksikon pesoa

16,7097

INR

Intian rupiaa

69,8445

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---