# Europos Sąjungos C 181/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 181 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. birželio 2d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 181

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. birželio 2d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Parlamentas |
| 2015/C 181/01 | LII Europos reikalų komitetų konferencijos (COSAC) pasiūlymas — 2014 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 2 d., Roma | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

2015/C 181/01

LII Europos reikalų komitetų konferencijos (COSAC) pasiūlymas — 2014 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 2 d., Roma

1

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

| 2.6.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 181/1

---

LII EUROPOS REIKALŲ KOMITETŲ KONFERENCIJOS (COSAC) PASIŪLYMAS

2014 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 2 d., Roma

(2015/C 181/01)

1.   Strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūra

| 1.1. | COSAC nuomone, strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūra yra labai svarbi siekiant padėti ekonomikai atsigauti po ekonomikos ir finansų krizės ir visapusiškai pasinaudoti Europos ekonomikos augimo ir užimtumo galimybėmis, atkuriant ES piliečių, įmonių ir rinkų pasitikėjimą. |
| --- | --- |

1.1.

COSAC nuomone, strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūra yra labai svarbi siekiant padėti ekonomikai atsigauti po ekonomikos ir finansų krizės ir visapusiškai pasinaudoti Europos ekonomikos augimo ir užimtumo galimybėmis, atkuriant ES piliečių, įmonių ir rinkų pasitikėjimą.

| 1.2. | Atsižvelgdama į pažangą, padarytą įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, COSAC mano, kad atnaujinta strategija „Europa 2020“ turėtų būti siekiama šių tikslų:






  a) | padėti užtikrinti geresnį realiosios ekonomikos ir finansų ekonomikos derėjimą; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Atsižvelgdama į pažangą, padarytą įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, COSAC mano, kad atnaujinta strategija „Europa 2020“ turėtų būti siekiama šių tikslų:

a)

padėti užtikrinti geresnį realiosios ekonomikos ir finansų ekonomikos derėjimą;

| b) | kelti didesnius tikslus užimtumo, skurdo ir socialinės atskirties srityse ir šiose srityse skubiai imtis papildomų priemonių, atsižvelgiant į tai, kad iki šiol tikslai įgyvendinami dažniausiai nepatenkinamai; |
| --- | --- |

b)

kelti didesnius tikslus užimtumo, skurdo ir socialinės atskirties srityse ir šiose srityse skubiai imtis papildomų priemonių, atsižvelgiant į tai, kad iki šiol tikslai įgyvendinami dažniausiai nepatenkinamai;

| c) | naudoti socialinius rodiklius, kaip nustatyta Įspėjimo mechanizmo ataskaitoje, siekiant stebėti neigiamus socialinius padarinius ir skatinti konstruktyvias priemones skurdo, lygybės ir socialinės įtraukties srityse; |
| --- | --- |

c)

naudoti socialinius rodiklius, kaip nustatyta Įspėjimo mechanizmo ataskaitoje, siekiant stebėti neigiamus socialinius padarinius ir skatinti konstruktyvias priemones skurdo, lygybės ir socialinės įtraukties srityse;

| d) | gerinti strategijos „Europa 2020“ valdymą siekiant geresnio ES ekonomikos augimo strategijos tikslų ir uždavinių koordinavimo per Europos semestrą ir geresnio fiskalinių suvaržymų ir augimo bei konkurencingumo darbotvarkės suderinimo, kalbant apie uždavinius, gaires, iniciatyvas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Šiuo tikslu bendrosios rinkos ir pramonės konkurencingumo prioritetai turėtų būti integruoti į Europos semestrą; |
| --- | --- |

d)

gerinti strategijos „Europa 2020“ valdymą siekiant geresnio ES ekonomikos augimo strategijos tikslų ir uždavinių koordinavimo per Europos semestrą ir geresnio fiskalinių suvaržymų ir augimo bei konkurencingumo darbotvarkės suderinimo, kalbant apie uždavinius, gaires, iniciatyvas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Šiuo tikslu bendrosios rinkos ir pramonės konkurencingumo prioritetai turėtų būti integruoti į Europos semestrą;

| e) | jeigu įmanoma, vietoj dabartinių vieno aspekto kiekybinių tikslų sukurti papildomus kokybinį aspektą apimančius rodiklius, pvz., skurstančių darbuotojų skaičių padėtų nustatyti darbo vietos kokybės rodiklis; |
| --- | --- |

e)

jeigu įmanoma, vietoj dabartinių vieno aspekto kiekybinių tikslų sukurti papildomus kokybinį aspektą apimančius rodiklius, pvz., skurstančių darbuotojų skaičių padėtų nustatyti darbo vietos kokybės rodiklis;

| f) | atsisakyti požiūrio „vienas sprendimas tinka visais atvejais“ siekiant tikslų ir mažinant regioninius skirtumus tarp valstybių narių ir jų viduje, nes tai yra itin svarbu siekiant neleisti regioniniams skirtumams didėti; |
| --- | --- |

f)

atsisakyti požiūrio „vienas sprendimas tinka visais atvejais“ siekiant tikslų ir mažinant regioninius skirtumus tarp valstybių narių ir jų viduje, nes tai yra itin svarbu siekiant neleisti regioniniams skirtumams didėti;

| g) | didinti atsakomybę už strategiją „Europa 2020“ regionų lygiu stiprinant į regionus orientuotus strategijos aspektus; |
| --- | --- |

g)

didinti atsakomybę už strategiją „Europa 2020“ regionų lygiu stiprinant į regionus orientuotus strategijos aspektus;

| h) | pripažinti, kad valstybės narės nepasieks strategijos tikslų, jei įgyvendinimas bus grindžiamas postūmiais iš centro taikant principą „iš viršaus į apačią“ ir laikantis požiūrio, pagal kurį nėra įtraukiama, ir kad tai yra strategijos trūkumas. |
| --- | --- |

h)

pripažinti, kad valstybės narės nepasieks strategijos tikslų, jei įgyvendinimas bus grindžiamas postūmiais iš centro taikant principą „iš viršaus į apačią“ ir laikantis požiūrio, pagal kurį nėra įtraukiama, ir kad tai yra strategijos trūkumas.

| 1.3. | COSAC įsitikinusi, kad strategijos „Europa 2020“ peržiūra bus veiksmingesnė, jei ji bus atliekama pagal bendrą ES strategiją, kuria siekiama tiek didinti augimo rodiklius visose Europos šalyse, tiek mažinti šiuo metu augantį turto disbalansą Europos Sąjungoje. Todėl itin svarbu skatinti visuminę paklausą ir papildyti augimą skatinančias fiskalinio konsolidavimo priemones pasinaudojant Stabilumo ir augimo pakte išdėstytomis lankstumo nuostatomis bent tose valstybėse narėse, kurios gali tai padaryti. |
| --- | --- |

1.3.

COSAC įsitikinusi, kad strategijos „Europa 2020“ peržiūra bus veiksmingesnė, jei ji bus atliekama pagal bendrą ES strategiją, kuria siekiama tiek didinti augimo rodiklius visose Europos šalyse, tiek mažinti šiuo metu augantį turto disbalansą Europos Sąjungoje. Todėl itin svarbu skatinti visuminę paklausą ir papildyti augimą skatinančias fiskalinio konsolidavimo priemones pasinaudojant Stabilumo ir augimo pakte išdėstytomis lankstumo nuostatomis bent tose valstybėse narėse, kurios gali tai padaryti.

| 1.4. | Dėl to COSAC palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimą (spalio 23–24 d. išvados) skubiai įgyvendinti strateginėje Sąjungos kintančiame pasaulyje darbotvarkėje išdėstytas gaires, ypač tas, kurios yra susijusios su darbo vietomis, augimu ir konkurencingumu, ir tas, kuriomis siekiama įgalinti ir apsaugoti piliečius. Ji visapusiškai remia Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms pateiktą Europos Vadovų Tarybos raginimą šią poziciją paversti konkrečiais politiniais veiksmais. |
| --- | --- |

1.4.

Dėl to COSAC palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimą (spalio 23–24 d. išvados) skubiai įgyvendinti strateginėje Sąjungos kintančiame pasaulyje darbotvarkėje išdėstytas gaires, ypač tas, kurios yra susijusios su darbo vietomis, augimu ir konkurencingumu, ir tas, kuriomis siekiama įgalinti ir apsaugoti piliečius. Ji visapusiškai remia Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms pateiktą Europos Vadovų Tarybos raginimą šią poziciją paversti konkrečiais politiniais veiksmais.

| 1.5. | COSAC visapusiškai remia naują Komisijos siekį pradėti iniciatyvą, pagal kurią 2015–2017 m. būtų sutelkta 300 mlrd. EUR papildomų investicijų iš viešųjų ir privačiųjų šaltinių. Palankiai vertina tai, kad buvo sukurta Komisijos ir Europos investicijų banko vadovaujama darbo grupė, kuriai pavesta nustatyti, kokie reikalingi konkretūs veiksmai investicijoms skatinti. Šie veiksmai apima potencialiai perspektyvius europinės svarbos projektus, kurie bus pradėti netrukus ar per vidutinės trukmės laikotarpį. Šiuo klausimu COSAC ragina ES institucijas šią investicijų iniciatyvą vystyti nedelsiant. Tačiau COSAC taip pat pažymi, kad norint pasiekti strategijoje „Europa 2020“ įtvirtintus tikslus vien šio plano gali nepakakti. Todėl per 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą reikėtų apsvarstyti galimybę padidinti išteklius, skiriamus strategijai įgyvendinti. |
| --- | --- |

1.5.

COSAC visapusiškai remia naują Komisijos siekį pradėti iniciatyvą, pagal kurią 2015–2017 m. būtų sutelkta 300 mlrd. EUR papildomų investicijų iš viešųjų ir privačiųjų šaltinių. Palankiai vertina tai, kad buvo sukurta Komisijos ir Europos investicijų banko vadovaujama darbo grupė, kuriai pavesta nustatyti, kokie reikalingi konkretūs veiksmai investicijoms skatinti. Šie veiksmai apima potencialiai perspektyvius europinės svarbos projektus, kurie bus pradėti netrukus ar per vidutinės trukmės laikotarpį. Šiuo klausimu COSAC ragina ES institucijas šią investicijų iniciatyvą vystyti nedelsiant. Tačiau COSAC taip pat pažymi, kad norint pasiekti strategijoje „Europa 2020“ įtvirtintus tikslus vien šio plano gali nepakakti. Todėl per 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą reikėtų apsvarstyti galimybę padidinti išteklius, skiriamus strategijai įgyvendinti.

| 1.6. | COSAC ragina viešąsias išlaidas, susijusias su programų, kurios bendrai finansuojamos Europos struktūrinių ir investicinių fondų lėšomis, įgyvendinimu, visiškai išbraukti, kai pagal Stabilumo ir augimo paktą nustatomas struktūrinis deficitas, kadangi šios išlaidos yra skirtos strategijos „Europa 2020“ tikslams ir konkurencingumui, augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti, ypač kai tai susiję su jaunimo užimtumu. |
| --- | --- |

1.6.

COSAC ragina viešąsias išlaidas, susijusias su programų, kurios bendrai finansuojamos Europos struktūrinių ir investicinių fondų lėšomis, įgyvendinimu, visiškai išbraukti, kai pagal Stabilumo ir augimo paktą nustatomas struktūrinis deficitas, kadangi šios išlaidos yra skirtos strategijos „Europa 2020“ tikslams ir konkurencingumui, augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti, ypač kai tai susiję su jaunimo užimtumu.

2.   ES ateitis. ES institucijos ir parlamentai

| 2.1. | COSAC pažymi, kad dauguma nacionalinių parlamentų ar parlamentinių rūmų teigiamai įvertino Lisabonos sutarties nuostatų, pagal kurias nacionaliniams parlamentams suteikiamos naujos galios, įgyvendinimą, ir mano, kad šios nuostatos taikomos geriausiu įmanomu būdu ir kad tai prisideda prie gero Sąjungos veikimo, visų pirma kalbant apie ES institucijų teikiamą informaciją, dalyvavimą tarpparlamentiniame bendradarbiavime ir subsidiarumo patikras. |
| --- | --- |

2.1.

COSAC pažymi, kad dauguma nacionalinių parlamentų ar parlamentinių rūmų teigiamai įvertino Lisabonos sutarties nuostatų, pagal kurias nacionaliniams parlamentams suteikiamos naujos galios, įgyvendinimą, ir mano, kad šios nuostatos taikomos geriausiu įmanomu būdu ir kad tai prisideda prie gero Sąjungos veikimo, visų pirma kalbant apie ES institucijų teikiamą informaciją, dalyvavimą tarpparlamentiniame bendradarbiavime ir subsidiarumo patikras.

| 2.2. | COSAC atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurie nacionaliniai parlamentai ar parlamentiniai rūmai pažymėjo, kad Europos Komisija pernelyg dažnai naudoja deleguotuosius aktus, o kiti pabrėžė, kad neturėtų būti deleguojami įgaliojimai dėl esminių elementų ir kad sąvokos „įgaliojimų delegavimo trukmė“ aiškinimas neturėtų skatinti deleguoti įgaliojimų neribotam laikotarpiui. Kai kurių nacionalinių parlamentų ar parlamentinių rūmų nuomone, dėl tokios praktikos nacionaliniai parlamentai gali netekti Sutartimis jiems suteiktos galios tikrinti pagal deleguotus įgaliojimus priimtų nuostatų pakeitimų. Visapusiškas Europos Parlamento dalyvavimas prieštaravimo dėl deleguotųjų aktų ir įgaliojimų atšaukimo procese visais atvejais yra laikomas demokratinės kontrolės užtikrinimu. Kai kurie nacionaliniai parlamentai ar parlamentiniai rūmai taip pat paprašė, kad ateityje įgaliojimų delegavimų trukmė nebūtų ilgesnė nei penkeri metai ir kad Europos Komisijai pateikus ataskaitą šis laikotarpis būtų automatiškai pratęsiamas dar penkeriems metams. |
| --- | --- |

2.2.

COSAC atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurie nacionaliniai parlamentai ar parlamentiniai rūmai pažymėjo, kad Europos Komisija pernelyg dažnai naudoja deleguotuosius aktus, o kiti pabrėžė, kad neturėtų būti deleguojami įgaliojimai dėl esminių elementų ir kad sąvokos „įgaliojimų delegavimo trukmė“ aiškinimas neturėtų skatinti deleguoti įgaliojimų neribotam laikotarpiui. Kai kurių nacionalinių parlamentų ar parlamentinių rūmų nuomone, dėl tokios praktikos nacionaliniai parlamentai gali netekti Sutartimis jiems suteiktos galios tikrinti pagal deleguotus įgaliojimus priimtų nuostatų pakeitimų. Visapusiškas Europos Parlamento dalyvavimas prieštaravimo dėl deleguotųjų aktų ir įgaliojimų atšaukimo procese visais atvejais yra laikomas demokratinės kontrolės užtikrinimu. Kai kurie nacionaliniai parlamentai ar parlamentiniai rūmai taip pat paprašė, kad ateityje įgaliojimų delegavimų trukmė nebūtų ilgesnė nei penkeri metai ir kad Europos Komisijai pateikus ataskaitą šis laikotarpis būtų automatiškai pratęsiamas dar penkeriems metams.

| 2.3. | COSAC pritaria nacionaliniams parlamentams skirtų ad hoc viešų konsultacijų idėjai, įskaitant specialiai nacionalinių parlamentų atsakymams skirtą skyrių Europos Komisijos apibendrinamojoje ataskaitoje dėl konsultacijų. COSAC ragina Europos Komisiją išnagrinėti galimybę parengti tokį atskirą skyrių. |
| --- | --- |

2.3.

COSAC pritaria nacionaliniams parlamentams skirtų ad hoc viešų konsultacijų idėjai, įskaitant specialiai nacionalinių parlamentų atsakymams skirtą skyrių Europos Komisijos apibendrinamojoje ataskaitoje dėl konsultacijų. COSAC ragina Europos Komisiją išnagrinėti galimybę parengti tokį atskirą skyrių.

| 2.4. | COSAC palankiai vertina tolesnes pastangas užtikrinti, kad ES teisėkūros procese išankstiniai teisėkūros susitarimai per pirmąjį svarstymą būtų pasiekiami greičiau ir paprasčiau. Atsižvelgdama į nacionalinių parlamentų pareikštą kritiką dėl nepakankamo skaidrumo ir tikrinimo trišalio dialogo metu vykstančiose derybose, ragina visas ES institucijas atkreipti dėmesį į šį klausimą. Jeigu pasiūlymas yra iš esmės pakeičiamas per tarpinstitucines derybas, COSAC ragina nacionalinius parlamentus dėl išsamios informacijos kreiptis į savo atitinkamas vyriausybes ir pakeistą pasiūlymą patikrinti, kol nepasiektas susitarimas su Taryba. |
| --- | --- |

2.4.

COSAC palankiai vertina tolesnes pastangas užtikrinti, kad ES teisėkūros procese išankstiniai teisėkūros susitarimai per pirmąjį svarstymą būtų pasiekiami greičiau ir paprasčiau. Atsižvelgdama į nacionalinių parlamentų pareikštą kritiką dėl nepakankamo skaidrumo ir tikrinimo trišalio dialogo metu vykstančiose derybose, ragina visas ES institucijas atkreipti dėmesį į šį klausimą. Jeigu pasiūlymas yra iš esmės pakeičiamas per tarpinstitucines derybas, COSAC ragina nacionalinius parlamentus dėl išsamios informacijos kreiptis į savo atitinkamas vyriausybes ir pakeistą pasiūlymą patikrinti, kol nepasiektas susitarimas su Taryba.

| 2.5. | COSAC pažymi, kad dauguma nacionalinių parlamentų ar parlamentinių rūmų pritaria tam, kad nedarant jokių oficialių Sutarčių pakeitimų būtų kuriamos naujos priemonės, kuriomis būtų siekiama įtraukti nacionalinius parlamentus į ES sprendimų priėmimą. Dažniausiai pasikartojančios idėjos (išsamus jų sąrašas įtrauktas į 22-ąją pusmetinę ataskaitą) apima galimą „žaliosios kortelės“ procedūrą, aktyvesnį politinį dialogą, prekybos susitarimų projektų tikrinimą ir svarstymą ir „geltonosios kortelės“ procedūros gerinimą. Remdamasi šiomis idėjomis, COSAC galėtų pradėti tolesnes diskusijas dėl būdų, kaip būtų galima skatinti tolesnį tarpparlamentinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.5.

COSAC pažymi, kad dauguma nacionalinių parlamentų ar parlamentinių rūmų pritaria tam, kad nedarant jokių oficialių Sutarčių pakeitimų būtų kuriamos naujos priemonės, kuriomis būtų siekiama įtraukti nacionalinius parlamentus į ES sprendimų priėmimą. Dažniausiai pasikartojančios idėjos (išsamus jų sąrašas įtrauktas į 22-ąją pusmetinę ataskaitą) apima galimą „žaliosios kortelės“ procedūrą, aktyvesnį politinį dialogą, prekybos susitarimų projektų tikrinimą ir svarstymą ir „geltonosios kortelės“ procedūros gerinimą. Remdamasi šiomis idėjomis, COSAC galėtų pradėti tolesnes diskusijas dėl būdų, kaip būtų galima skatinti tolesnį tarpparlamentinį bendradarbiavimą.

| 2.6. | COSAC ragina ES institucijas ir valstybes nares pradėti diskusiją dėl didesnio Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vaidmens, atsižvelgiant į papildomą vaidmenį ir instituciniu būdu įtvirtintą ryšį tarp Europos ir nacionalinio lygmens ir atsižvelgiant į tai, kad nacionalinių parlamentų dalyvavimo ES sprendimų priėmime klausimas dar nėra visapusiškai įtrauktas į diskusijas apie demokratinį teisėtumą ir geresnį Europos Sąjungos veikimą. |
| --- | --- |

2.6.

COSAC ragina ES institucijas ir valstybes nares pradėti diskusiją dėl didesnio Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vaidmens, atsižvelgiant į papildomą vaidmenį ir instituciniu būdu įtvirtintą ryšį tarp Europos ir nacionalinio lygmens ir atsižvelgiant į tai, kad nacionalinių parlamentų dalyvavimo ES sprendimų priėmime klausimas dar nėra visapusiškai įtrauktas į diskusijas apie demokratinį teisėtumą ir geresnį Europos Sąjungos veikimą.

| 2.7. | COSAC visapusiškai remia aktyvesnį ES parlamentų dalyvavimą vykdant tarpparlamentinį bendradarbiavimą, kaip numatyta Sutartyse, ir pabrėžia, kad tai sudaro sąlygas politikos formuotojams veiksmingai patikrinti svarbiausius ES dokumentus. Be to, tarpparlamentinis bendradarbiavimas sustiprino nacionalinių parlamentų gebėjimą stebėti nacionalinių vyriausybių veiklą ir paaiškėjo, kad jis yra svarbi priemonė siekiant kokybinio ir visapusiško nacionalinių parlamentų dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese. Atsižvelgiant į visa tai, labai svarbu, kad visi parlamentai bendradarbiautų, siekiant spręsti nagrinėtinus klausimus ir, jeigu numatyta, priimti veiksmingesnes išvadas, susijusias su ES teisėkūros institucijų svarstomais dokumentais. |
| --- | --- |

2.7.

COSAC visapusiškai remia aktyvesnį ES parlamentų dalyvavimą vykdant tarpparlamentinį bendradarbiavimą, kaip numatyta Sutartyse, ir pabrėžia, kad tai sudaro sąlygas politikos formuotojams veiksmingai patikrinti svarbiausius ES dokumentus. Be to, tarpparlamentinis bendradarbiavimas sustiprino nacionalinių parlamentų gebėjimą stebėti nacionalinių vyriausybių veiklą ir paaiškėjo, kad jis yra svarbi priemonė siekiant kokybinio ir visapusiško nacionalinių parlamentų dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese. Atsižvelgiant į visa tai, labai svarbu, kad visi parlamentai bendradarbiautų, siekiant spręsti nagrinėtinus klausimus ir, jeigu numatyta, priimti veiksmingesnes išvadas, susijusias su ES teisėkūros institucijų svarstomais dokumentais.

| 2.8. | COSAC pažymi, kad į daugelio parlamentų ar parlamentinių rūmų darbotvarkes neįtrauktos diskusijos dėl tolesnio europinės integracijos proceso raidos; vis dėlto COSAC pažymi, kad kai kurie parlamentai ar parlamentiniai rūmai šį procesą vertina teigiamai, taip pat iš federalinės perspektyvos, o kiti tokiam procesui nepritaria. |
| --- | --- |

2.8.

COSAC pažymi, kad į daugelio parlamentų ar parlamentinių rūmų darbotvarkes neįtrauktos diskusijos dėl tolesnio europinės integracijos proceso raidos; vis dėlto COSAC pažymi, kad kai kurie parlamentai ar parlamentiniai rūmai šį procesą vertina teigiamai, taip pat iš federalinės perspektyvos, o kiti tokiam procesui nepritaria.

3.   ES vaidmuo Viduržemio jūros regione ir Rytų Europoje

| 3.1. | COSAC pažymi, kad Europos kaimynystės politika ir jos vystymasis yra ilgalaikis Sąjungos strateginis prioritetas, kurio svarbiausi elementai yra Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė ir Rytų partnerystė. |
| --- | --- |

3.1.

COSAC pažymi, kad Europos kaimynystės politika ir jos vystymasis yra ilgalaikis Sąjungos strateginis prioritetas, kurio svarbiausi elementai yra Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė ir Rytų partnerystė.

| 3.2. | COSAC pažymi, kad Viduržemio jūros ir Artimųjų Rytų regionai yra strategiškai svarbūs ES ir jos valstybėms narėms; mano, kad, pastaruosius dvidešimt metų pagrįstai ir neišvengiamai skyrus daug dėmesio plėtrai į šiaurę ir rytus, dabar itin svarbu pietinę Sąjungos sieną vėl laikyti strateginiu prioritetu; pabrėžia, kad Sąjungos dalyvavimas ir matomumas toliau turi būti didinamas teikiant patikimą pagalbą regioniniams partneriams, vykdant kaimynystės politiką, ir ypač turi būti remiamos vidaus reformos, stiprinamos demokratinės institucijos, skatinamas tvarus ir integracinis augimas bei pilietinės visuomenės įsitraukimas, laikantis bendrų įsipareigojimų ir atsakomybės principo. |
| --- | --- |

3.2.

COSAC pažymi, kad Viduržemio jūros ir Artimųjų Rytų regionai yra strategiškai svarbūs ES ir jos valstybėms narėms; mano, kad, pastaruosius dvidešimt metų pagrįstai ir neišvengiamai skyrus daug dėmesio plėtrai į šiaurę ir rytus, dabar itin svarbu pietinę Sąjungos sieną vėl laikyti strateginiu prioritetu; pabrėžia, kad Sąjungos dalyvavimas ir matomumas toliau turi būti didinamas teikiant patikimą pagalbą regioniniams partneriams, vykdant kaimynystės politiką, ir ypač turi būti remiamos vidaus reformos, stiprinamos demokratinės institucijos, skatinamas tvarus ir integracinis augimas bei pilietinės visuomenės įsitraukimas, laikantis bendrų įsipareigojimų ir atsakomybės principo.

| 3.3. | COSAC palankiai vertina 2011 m. kovo mėn. Komisijos komunikatą „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“, įskaitant jo įgyvendinimo veiksmų planą, ir 2014 m. kovo mėn. komunikatą „Pokyčiai kaimyninėse šalyse“; pabrėžia, kad kaimynystės politika turėtų būti nuolat atnaujinama atsižvelgiant į regione vykstančius politinius, socialinius ir ekonominius pokyčius, todėl palankiai vertina tai, kad pagal naujos Europos Komisijos sudėtį vyriausiosios įgaliotinės ir už kaimynystės politiką atsakingo Komisijos nario bei atitinkamų jų darbuotojų bendradarbiavimas bus gerinamas, ir tikisi, kad nacionalinė ir ES politika bus geriau koordinuojama. |
| --- | --- |

3.3.

COSAC palankiai vertina 2011 m. kovo mėn. Komisijos komunikatą „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“, įskaitant jo įgyvendinimo veiksmų planą, ir 2014 m. kovo mėn. komunikatą „Pokyčiai kaimyninėse šalyse“; pabrėžia, kad kaimynystės politika turėtų būti nuolat atnaujinama atsižvelgiant į regione vykstančius politinius, socialinius ir ekonominius pokyčius, todėl palankiai vertina tai, kad pagal naujos Europos Komisijos sudėtį vyriausiosios įgaliotinės ir už kaimynystės politiką atsakingo Komisijos nario bei atitinkamų jų darbuotojų bendradarbiavimas bus gerinamas, ir tikisi, kad nacionalinė ir ES politika bus geriau koordinuojama.

| 3.4. | COSAC palankiai vertina 2014 m. spalio 8 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos plėtros strategijos ir pagrindinių uždavinių 2014–2015 m., kuriame atkreipiamas dėmesys į Vakarų Balkanų šalių pažangą Europos integracijos srityje, ir pabrėžia plėtros politikos, kaip svarbaus indėlio į vidaus reformų įgyvendinimą šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, tęstinumo svarbą. |
| --- | --- |

3.4.

COSAC palankiai vertina 2014 m. spalio 8 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos plėtros strategijos ir pagrindinių uždavinių 2014–2015 m., kuriame atkreipiamas dėmesys į Vakarų Balkanų šalių pažangą Europos integracijos srityje, ir pabrėžia plėtros politikos, kaip svarbaus indėlio į vidaus reformų įgyvendinimą šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, tęstinumo svarbą.

| 3.5. | COSAC palankiai vertina neseniai atkurtas programas ir iniciatyvas, susijusias su Viduržemio jūros sąjungos veikla, ir pabrėžia, kad jos papildo kaimynystės politikoje numatytas paramos priemones ir gali pritraukti ir įtraukti daugybę viešojo ir privačiojo sektoriaus dalyvių. COSAC taip pat pažymi, kad valstybių narių ir Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimas gali būti papildytas naujomis partnerystės paradigmomis, teikiant pirmenybę visapusiškam bendram požiūriui, užtikrinančiam daugiau nei dvišališkumą ir decentralizuotą bendradarbiavimą, kad būtų padidintas subnacionalinio lygmens vaidmuo ir įtraukta pilietinė visuomenė bei visi atitinkami suinteresuotieji subjektai (asociacijos, universitetai, nevyriausybinės organizacijos), suteikiant reikiamas lankstumo galimybes ir taip užtikrinant programų įgyvendinamumą. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti teikiama kultūrai ir naujosioms kartoms skirtiems projektams. |
| --- | --- |

3.5.

COSAC palankiai vertina neseniai atkurtas programas ir iniciatyvas, susijusias su Viduržemio jūros sąjungos veikla, ir pabrėžia, kad jos papildo kaimynystės politikoje numatytas paramos priemones ir gali pritraukti ir įtraukti daugybę viešojo ir privačiojo sektoriaus dalyvių. COSAC taip pat pažymi, kad valstybių narių ir Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimas gali būti papildytas naujomis partnerystės paradigmomis, teikiant pirmenybę visapusiškam bendram požiūriui, užtikrinančiam daugiau nei dvišališkumą ir decentralizuotą bendradarbiavimą, kad būtų padidintas subnacionalinio lygmens vaidmuo ir įtraukta pilietinė visuomenė bei visi atitinkami suinteresuotieji subjektai (asociacijos, universitetai, nevyriausybinės organizacijos), suteikiant reikiamas lankstumo galimybes ir taip užtikrinant programų įgyvendinamumą. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti teikiama kultūrai ir naujosioms kartoms skirtiems projektams.

| 3.6. | COSAC išreiškia susirūpinimą dėl tolesnio Libijos destabilizavimo ir pabrėžia būtinybę išsaugoti jos teritorinį vientisumą ir nacionalinę vienybę; taip pat reiškia susirūpinimą dėl pasiskelbusios Irako ir Levanto islamo valstybės (IS) keliamos grėsmės saugumui ir pastaruoju metu paaštrėjusio konflikto Artimuosiuose Rytuose; tuo pat metu ragina tiek izraeliečius, tiek palestiniečius atnaujinti derybas dėl galutinio susitarimo, grindžiamo dviejų valstybių sambūvio principu; reiškia susirūpinimą dėl įstrigusių derybų dėl taikaus konflikto Sirijoje sprendimo. COSAC ragina Sąjungą plėtoti bendrus, politiniu požiūriu svarius ir veiksmingus reagavimo veiksmus, siekiant svaresnio įsipareigojimo įgyvendinti naują ir atnaujintą regioninio saugumo strategiją. |
| --- | --- |

3.6.

COSAC išreiškia susirūpinimą dėl tolesnio Libijos destabilizavimo ir pabrėžia būtinybę išsaugoti jos teritorinį vientisumą ir nacionalinę vienybę; taip pat reiškia susirūpinimą dėl pasiskelbusios Irako ir Levanto islamo valstybės (IS) keliamos grėsmės saugumui ir pastaruoju metu paaštrėjusio konflikto Artimuosiuose Rytuose; tuo pat metu ragina tiek izraeliečius, tiek palestiniečius atnaujinti derybas dėl galutinio susitarimo, grindžiamo dviejų valstybių sambūvio principu; reiškia susirūpinimą dėl įstrigusių derybų dėl taikaus konflikto Sirijoje sprendimo. COSAC ragina Sąjungą plėtoti bendrus, politiniu požiūriu svarius ir veiksmingus reagavimo veiksmus, siekiant svaresnio įsipareigojimo įgyvendinti naują ir atnaujintą regioninio saugumo strategiją.

| 3.7. | COSAC pabrėžia, kad dėl didėjančio ir besitęsiančio nestabilumo Viduržemio jūros regione pasidaro dar svarbiau valstybėse narėse pagal SESV 80 straipsnį vykdyti ES migracijos politiką, kuria įgyvendinami solidarumo ir naštos pasidalijimo (taip pat finansiniame lygmenyje) principai; palankiai vertina 2014 m. spalio 10 d. priimtas Tarybos išvadas dėl veiksmų siekiant geriau valdyti migracijos srautus ir primygtinai ragina valstybes nares ir ES institucijas jas visapusiškai įgyvendinti. Šiuo klausimu COSAC pritaria pateiktiems trims ramsčiams, grindžiamiems: bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis, ypač daug dėmesio skiriant kovai su asmenimis, neteisėtai gabenančiais žmones ir vykdančiais prekybą žmonėmis, sustiprintu FRONTEX gebėjimu lanksčiai ir laiku reaguoti į kylančią riziką ir spaudimą ir visapusiškai ir nuosekliai įgyvendinama bendra Europos prieglobsčio sistema, taip pat vykdant intensyvesnį operatyvinį bendradarbiavimą. Atsižvelgdama į tai, COSAC pabrėžia poreikį remti naują Europos iniciatyvą – operaciją „Triton“, kuri yra natūrali Italijos vyriausybės sėkmingai įgyvendinamo projekto „Mare Nostrum“ patirties tąsa, ir poreikį užtikrinti veiksmingą paramą šalims (ypač Turkijai, Libanui ir Jordanijai), kurioms tenka didžiausia naujų pabėgėlių iš Sirijos srauto našta. |
| --- | --- |

3.7.

COSAC pabrėžia, kad dėl didėjančio ir besitęsiančio nestabilumo Viduržemio jūros regione pasidaro dar svarbiau valstybėse narėse pagal SESV 80 straipsnį vykdyti ES migracijos politiką, kuria įgyvendinami solidarumo ir naštos pasidalijimo (taip pat finansiniame lygmenyje) principai; palankiai vertina 2014 m. spalio 10 d. priimtas Tarybos išvadas dėl veiksmų siekiant geriau valdyti migracijos srautus ir primygtinai ragina valstybes nares ir ES institucijas jas visapusiškai įgyvendinti. Šiuo klausimu COSAC pritaria pateiktiems trims ramsčiams, grindžiamiems: bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis, ypač daug dėmesio skiriant kovai su asmenimis, neteisėtai gabenančiais žmones ir vykdančiais prekybą žmonėmis, sustiprintu FRONTEX gebėjimu lanksčiai ir laiku reaguoti į kylančią riziką ir spaudimą ir visapusiškai ir nuosekliai įgyvendinama bendra Europos prieglobsčio sistema, taip pat vykdant intensyvesnį operatyvinį bendradarbiavimą. Atsižvelgdama į tai, COSAC pabrėžia poreikį remti naują Europos iniciatyvą – operaciją „Triton“, kuri yra natūrali Italijos vyriausybės sėkmingai įgyvendinamo projekto „Mare Nostrum“ patirties tąsa, ir poreikį užtikrinti veiksmingą paramą šalims (ypač Turkijai, Libanui ir Jordanijai), kurioms tenka didžiausia naujų pabėgėlių iš Sirijos srauto našta.

| 3.8. | COSAC išreiškia didelį susirūpinimą dėl atsinaujinusios įtampos rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje ir ragina Turkiją gerbti suverenias Kipro Respublikos teises jos išskirtinėje ekonominėje zonoje. COSAC taip pat norėtų, kad JT vadovaujamose derybose dėl Kipro problemos sprendimo būtų pasiekta pažanga, laikantis atitinkamų JT rezoliucijų ir Europos Sąjungos vertybių ir principų. |
| --- | --- |

3.8.

COSAC išreiškia didelį susirūpinimą dėl atsinaujinusios įtampos rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje ir ragina Turkiją gerbti suverenias Kipro Respublikos teises jos išskirtinėje ekonominėje zonoje. COSAC taip pat norėtų, kad JT vadovaujamose derybose dėl Kipro problemos sprendimo būtų pasiekta pažanga, laikantis atitinkamų JT rezoliucijų ir Europos Sąjungos vertybių ir principų.

| 3.9. | COSAC dar kartą patvirtina ES Rytų partnerystės politikos svarbą. Demokratizacija, modernizavimas ir tikros Rytų partnerystės perspektyva ir toliau yra ypač svarbūs ES ir jos valstybėms narėms; sykiu būtina atsižvelgti į regionų vystymosi skirtumus ir dėl to besiskiriančius pajėgumus visapusiškai dalyvauti procesuose. COSAC taip pat pripažįsta būtinybę peržiūrėti ir atnaujinti Rytų partnerystės tikslus, apibrėžtus Prahos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtoje bendroje deklaracijoje. |
| --- | --- |

3.9.

COSAC dar kartą patvirtina ES Rytų partnerystės politikos svarbą. Demokratizacija, modernizavimas ir tikros Rytų partnerystės perspektyva ir toliau yra ypač svarbūs ES ir jos valstybėms narėms; sykiu būtina atsižvelgti į regionų vystymosi skirtumus ir dėl to besiskiriančius pajėgumus visapusiškai dalyvauti procesuose. COSAC taip pat pripažįsta būtinybę peržiūrėti ir atnaujinti Rytų partnerystės tikslus, apibrėžtus Prahos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtoje bendroje deklaracijoje.

| 3.10. | COSAC palankiai vertina neseniai Ukrainoje įvykusius parlamento rinkimus. Šie rinkimai labai svarbūs Ukrainai siekiant įtvirtinti demokratinius rinkimus, atitinkančius jos tarptautinius įsipareigojimus. COSAC taip pat palankiai vertina tai, kad nuo 2014 m. lapkričio 1 d. pradėtos laikinai taikyti svarbios ES ir Ukrainos asociacijos susitarimo dalys; tai bus pagrindinė priemonė siekiant ateityje įgyvendinti labai reikalingas ES remiamas reformas Ukrainoje. Atnaujintas reformų procesas, įskaitant visą šalį apimantį nacionalinį dialogą, bus itin svarbus Ukrainos politinės asociacijos ir ekonominės integracijos su ES procesui ir siekiant įtvirtinti Ukrainos vienybę ir vidaus sanglaudą. |
| --- | --- |

3.10.

COSAC palankiai vertina neseniai Ukrainoje įvykusius parlamento rinkimus. Šie rinkimai labai svarbūs Ukrainai siekiant įtvirtinti demokratinius rinkimus, atitinkančius jos tarptautinius įsipareigojimus. COSAC taip pat palankiai vertina tai, kad nuo 2014 m. lapkričio 1 d. pradėtos laikinai taikyti svarbios ES ir Ukrainos asociacijos susitarimo dalys; tai bus pagrindinė priemonė siekiant ateityje įgyvendinti labai reikalingas ES remiamas reformas Ukrainoje. Atnaujintas reformų procesas, įskaitant visą šalį apimantį nacionalinį dialogą, bus itin svarbus Ukrainos politinės asociacijos ir ekonominės integracijos su ES procesui ir siekiant įtvirtinti Ukrainos vienybę ir vidaus sanglaudą.

| 3.11. | COSAC smerkia Rusijos karinę intervenciją į Ukrainą; ragina Rusiją imtis konkrečių veiksmų krizei Rytų Ukrainoje sumažinti – sustabdyti ginkluotų kovotojų ir ginklų judėjimą per Rusijos ir Ukrainos sieną, atsiriboti nuo ginkluotų separatistų veiksmų rytiniuose Ukrainos regionuose ir visapusiškai gerbti Ukrainos teritorinį vientisumą ir suverenitetą. |
| --- | --- |

3.11.

COSAC smerkia Rusijos karinę intervenciją į Ukrainą; ragina Rusiją imtis konkrečių veiksmų krizei Rytų Ukrainoje sumažinti – sustabdyti ginkluotų kovotojų ir ginklų judėjimą per Rusijos ir Ukrainos sieną, atsiriboti nuo ginkluotų separatistų veiksmų rytiniuose Ukrainos regionuose ir visapusiškai gerbti Ukrainos teritorinį vientisumą ir suverenitetą.

| 3.12. | COSAC ragina ES institucijas ir valstybių narių parlamentus nustatyti aiškius kriterijus dėl tolesnio sankcijų Rusijos Federacijai taikymo ar panaikinimo, atsižvelgiant į lapkričio 5–7 d. Tarpparlamentinės konferencijos bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) klausimais išvadas; be kita ko, vieni iš kriterijų turėtų būti Rusijos ginkluotųjų pajėgų išvedimas iš okupuotų Ukrainos teritorijų ir Ukrainos pasienio regionų ir naujas Ukrainos teritorinio vientisumo, įskaitant ir Krymą, ir rytinius regionus, patvirtinimas. |
| --- | --- |

3.12.

COSAC ragina ES institucijas ir valstybių narių parlamentus nustatyti aiškius kriterijus dėl tolesnio sankcijų Rusijos Federacijai taikymo ar panaikinimo, atsižvelgiant į lapkričio 5–7 d. Tarpparlamentinės konferencijos bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) klausimais išvadas; be kita ko, vieni iš kriterijų turėtų būti Rusijos ginkluotųjų pajėgų išvedimas iš okupuotų Ukrainos teritorijų ir Ukrainos pasienio regionų ir naujas Ukrainos teritorinio vientisumo, įskaitant ir Krymą, ir rytinius regionus, patvirtinimas.

| 3.13. | COSAC ragina Rusiją vėl tapti ES strategine partnere atnaujintoje taikioje regioninėje aplinkoje. Kalbant apie regioninę ir pasaulinę aplinką bei ilgalaikį politinį ir ekonominį stabilumą, itin svarbu, kad Rusijos Federacija dėtų matomas pastangas palaikyti bendradarbiavimo ir konstruktyvius santykius su ES. |
| --- | --- |

3.13.

COSAC ragina Rusiją vėl tapti ES strategine partnere atnaujintoje taikioje regioninėje aplinkoje. Kalbant apie regioninę ir pasaulinę aplinką bei ilgalaikį politinį ir ekonominį stabilumą, itin svarbu, kad Rusijos Federacija dėtų matomas pastangas palaikyti bendradarbiavimo ir konstruktyvius santykius su ES.

4.   ES agentūros ir nacionaliniai parlamentai

| 4.1. | COSAC pabrėžia, kad ES agentūros gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendindamos ES politiką įvairiose srityse, atlikdamos nepriklausomus tyrimus ir teikdamos pagrįstą pagalbą ir žinias ES institucijoms ir valstybėms narėms, taip padėdamos institucijoms daugiau dėmesio skirti pagrindiniams politikos formavimo uždaviniams ir prisidėdamos prie valstybių narių ir ES bendradarbiavimo svarbiose politikos srityse stiprinimo. |
| --- | --- |

4.1.

COSAC pabrėžia, kad ES agentūros gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendindamos ES politiką įvairiose srityse, atlikdamos nepriklausomus tyrimus ir teikdamos pagrįstą pagalbą ir žinias ES institucijoms ir valstybėms narėms, taip padėdamos institucijoms daugiau dėmesio skirti pagrindiniams politikos formavimo uždaviniams ir prisidėdamos prie valstybių narių ir ES bendradarbiavimo svarbiose politikos srityse stiprinimo.

| 4.2. | COSAC pabrėžia, kad kai kurie nacionaliniai parlamentai ar parlamentiniai rūmai pareiškė susirūpinimą dėl kai kurių ES agentūrų veiklos ir funkcijų, ypač atsižvelgiant į tinkamos priežiūros, valdymo ir atskaitomybės trūkumą, riziką, kad agentūras paveiks sektorių interesai, agentūrų naudingumą ir ekonominį efektyvumą, jų gausėjimą ir galimą jų veiklos dubliavimąsi, ir ragina labiau, išsamiau ir atviriau apsvarstyti šiuos klausimus prieš siūlant įsteigti ar įsteigiant naujas agentūras. |
| --- | --- |

4.2.

COSAC pabrėžia, kad kai kurie nacionaliniai parlamentai ar parlamentiniai rūmai pareiškė susirūpinimą dėl kai kurių ES agentūrų veiklos ir funkcijų, ypač atsižvelgiant į tinkamos priežiūros, valdymo ir atskaitomybės trūkumą, riziką, kad agentūras paveiks sektorių interesai, agentūrų naudingumą ir ekonominį efektyvumą, jų gausėjimą ir galimą jų veiklos dubliavimąsi, ir ragina labiau, išsamiau ir atviriau apsvarstyti šiuos klausimus prieš siūlant įsteigti ar įsteigiant naujas agentūras.

| 4.3. | COSAC pritaria Europos Parlamento raginimui nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų steigiamos agentūros, vykdančios Europos Parlamento ir Tarybos pagal įprastą teisėkūros procedūrą pavedamas konkrečias vykdomąsias ir įgyvendinimo užduotis. |
| --- | --- |

4.3.

COSAC pritaria Europos Parlamento raginimui nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų steigiamos agentūros, vykdančios Europos Parlamento ir Tarybos pagal įprastą teisėkūros procedūrą pavedamas konkrečias vykdomąsias ir įgyvendinimo užduotis.

| 4.4. | COSAC mano, kad dabartinės priemonės, pagal kurias agentūros yra atskaitingos Europos Parlamentui, yra tinkamos, tačiau itin svarbu, kad būtų išnagrinėtos priemonės, kurios suteiktų galimybę nacionaliniams Parlamentams stebėti tokių agentūrų veiklą. |
| --- | --- |

4.4.

COSAC mano, kad dabartinės priemonės, pagal kurias agentūros yra atskaitingos Europos Parlamentui, yra tinkamos, tačiau itin svarbu, kad būtų išnagrinėtos priemonės, kurios suteiktų galimybę nacionaliniams Parlamentams stebėti tokių agentūrų veiklą.

| 4.5. | COSAC pabrėžia, kad iki šiol tik keli nacionaliniai parlamentai naudojasi ES agentūrų teikiama informacija ar žiniomis, susijusiomis su agentūrų veikla, kurios pateikiamos tyrimų, ataskaitų, statistinių duomenų forma arba oficialių posėdžių ir neformalių susitikimų metu. Nacionalinių parlamentų ryšiai su ES agentūromis turėtų būti toliau gerinami plečiant kontaktus ir bendradarbiavimą ir skatinant ES agentūras kuo išsamiau pranešti apie savo veiklą ir darbo programą nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.5.

COSAC pabrėžia, kad iki šiol tik keli nacionaliniai parlamentai naudojasi ES agentūrų teikiama informacija ar žiniomis, susijusiomis su agentūrų veikla, kurios pateikiamos tyrimų, ataskaitų, statistinių duomenų forma arba oficialių posėdžių ir neformalių susitikimų metu. Nacionalinių parlamentų ryšiai su ES agentūromis turėtų būti toliau gerinami plečiant kontaktus ir bendradarbiavimą ir skatinant ES agentūras kuo išsamiau pranešti apie savo veiklą ir darbo programą nacionaliniams parlamentams.

---