# Uradni list L 125/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 125 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5821. maj 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 125

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5821. maj 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/785 z dne 20. aprila 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi | 1 |
| | | Sporazum med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/786 z dne 19. maja 2015 o določitvi meril sprejemljivosti za postopke razstrupljanja, ki se uporabljajo za proizvode, namenjene živalski krmi, kot je opredeljeno v Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 10 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/787 z dne 19. maja 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve za uvoz kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali zmesi | 15 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/788 z dne 20. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 34 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/789 z dne 18. maja 2015 glede ukrepov za preprečevanje vnosa organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3415) | 36 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/785 z dne 20. aprila 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi

1

Sporazum med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje

3

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/786 z dne 19. maja 2015 o določitvi meril sprejemljivosti za postopke razstrupljanja, ki se uporabljajo za proizvode, namenjene živalski krmi, kot je opredeljeno v Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

10

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/787 z dne 19. maja 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve za uvoz kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali zmesi

15

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/788 z dne 20. maja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

34

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/789 z dne 18. maja 2015 glede ukrepov za preprečevanje vnosa organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3415)

Xylella fastidiosa

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3415)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 21.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/785

z dne 20. aprila 2015

o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(a) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bil sklic na Združene arabske emirate prenesen iz Priloge I v Prilogo II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bil sklic na Združene arabske emirate prenesen iz Priloge I v Prilogo II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2).

| (2) | Navedeni sklic na Združene arabske emirate je opremljen z opombo, v skladu s katero se izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od dneva začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(2)

Navedeni sklic na Združene arabske emirate je opremljen z opombo, v skladu s katero se izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od dneva začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Evropsko unijo.

| (3) | Svet je 9. oktobra 2014 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Združenimi arabskimi emirati za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 9. oktobra 2014 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Združenimi arabskimi emirati za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (4) | Pogajanja o Sporazumu so se začela 5. novembra 2014 in so se uspešno končala s parafiranjem navedenega sporazuma 20. novembra 2014 z izmenjavo pisem. |
| --- | --- |

(4)

Pogajanja o Sporazumu so se začela 5. novembra 2014 in so se uspešno končala s parafiranjem navedenega sporazuma 20. novembra 2014 z izmenjavo pisem.

| (5) | Sporazum bi bilo treba podpisati, izjave, priložene Sporazumu, pa odobriti v imenu Unije. Sporazum bi bilo treba začasno uporabljati od dneva njegovega podpisa do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo formalno sklenitev. |
| --- | --- |

(5)

Sporazum bi bilo treba podpisati, izjave, priložene Sporazumu, pa odobriti v imenu Unije. Sporazum bi bilo treba začasno uporabljati od dneva njegovega podpisa do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo formalno sklenitev.

| (6) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (7) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Izjave, priložene temu sklepu, se odobrijo v imenu Unije.

Člen 3

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 4

Sporazum se začasno uporablja od dneva njegovega podpisa (5) do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 20. aprila 2015

Za Svet

Predsednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  Uredba (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 149, 20.5.2014, str. 67).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

3

(4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

4

(5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Sporazuma.

5

Uradnem listu Evropske unije

---

| 21.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/3

---

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: Unija ali EU, in

ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI,

v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, STA SE –

Z NAMENOM nadaljnjega razvoja prijateljskih odnosov med pogodbenicama in v želji po olajšanju potovanja svojim državljanom z zagotovitvijo vstopa in kratkoročnega bivanja brez vizumov,

OB UPOŠTEVANJU Uredbe (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (1), s katero je bilo med drugim 19 tretjih držav, vključno z Združenimi arabskimi emirati, prenesenih na seznam tretjih držav, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje v državah članicah,

GLEDE NA TO, da člen 1 Uredbe (EU) št. 509/2014 določa, da se za teh 19 držav izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od dne začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Unijo,

V ŽELJI po varstvu načela enakega obravnavanja vseh državljanov EU,

OB UPOŠTEVANJU TEGA, da osebe, ki potujejo z namenom opravljanja plačanega dela med svojim kratkoročnim bivanjem, niso zajete v tem sporazumu, zaradi česar se za to kategorijo oseb v zvezi z vizumsko obveznostjo ali njenim izvzetjem in dostopom do zaposlitve še naprej uporabljajo ustrezna pravila prava Unije in nacionalnega prava držav članic ter nacionalnega prava Združenih arabskih emiratov,

OB UPOŠTEVANJU Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice ter Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki sta priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter s potrditvijo, da se določbe tega sporazuma za Združeno kraljestvo in Irsko ne uporabljajo –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Namen

Ta sporazum državljanom Evropske unije in državljanom Združenih arabskih emiratov omogoča potovanje brez vizumov na ozemlje druge pogodbenice za obdobje največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sporazumu:

| (a) | „država članica“ pomeni katero koli državo članico Evropske unije razen Združenega kraljestva in Irske; |
| --- | --- |

(a)

„država članica“ pomeni katero koli državo članico Evropske unije razen Združenega kraljestva in Irske;

| (b) | „državljan Unije“ pomeni državljana države članice, kot je opredeljena v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

„državljan Unije“ pomeni državljana države članice, kot je opredeljena v točki (a);

| (c) | „državljan Združenih arabskih emiratov“ pomeni osebo, ki ima državljanstvo Združenih arabskih emiratov; |
| --- | --- |

(c)

„državljan Združenih arabskih emiratov“ pomeni osebo, ki ima državljanstvo Združenih arabskih emiratov;

| (d) | „schengensko območje“ pomeni območje brez notranjih meja, ki zajema ozemlja držav članic, kot so opredeljene v točki (a) in ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red. |
| --- | --- |

(d)

„schengensko območje“ pomeni območje brez notranjih meja, ki zajema ozemlja držav članic, kot so opredeljene v točki (a) in ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Državljani Unije, ki so imetniki veljavnega navadnega, diplomatskega, službenega/uradnega ali posebnega potnega lista, ki ga je izdala ena od držav članic, lahko brez vizuma vstopijo in bivajo na ozemlju Združenih arabskih emiratov za obdobje bivanja, kot je opredeljeno v členu 4(1) tega sporazuma.

Državljani Združenih arabskih emiratov, ki so imetniki veljavnega navadnega, diplomatskega, službenega/uradnega ali posebnega potnega lista, ki so ga izdali Združeni arabski emirati, lahko brez vizuma vstopijo in bivajo na ozemlju držav članic za obdobje bivanja, kot je opredeljeno v členu 4(2) tega sporazuma.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za osebe, ki potujejo z namenom opravljanja plačanega dela.

Vsaka država članica posebej lahko za to kategorijo oseb v skladu s členom 4(3) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (2) uvede vizumsko obveznost za državljane Združenih arabskih emiratov ali jo odpravi.

Združeni arabski emirati lahko za to kategorijo oseb uvedejo vizumsko obveznost ali jo odpravijo za državljane vsake države članice posebej v skladu s svojim nacionalnim pravom.

3.   Odprava vizumske obveznosti, ki jo določa ta sporazum, se uporablja brez poseganja v zakonodajo pogodbenic v zvezi s pogoji za vstop in kratkoročno bivanje. Države članice in Združeni arabski emirati si pridržujejo pravico do zavrnitve vstopa in začasnega bivanja na svojem ozemlju, če eden ali več od teh pogojev ni izpolnjen.

4.   Odprava vizumske obveznosti se uporablja ne glede na način prevoza, s katerim se prestopijo mejni prehodi pogodbenic.

5.   Zadeve, ki jih ta sporazum ne zajema, se presojajo po pravu Unije, nacionalnem pravu držav članic in nacionalnem pravu Združenih arabskih emiratov.

Člen 4

Trajanje bivanja

1.   Državljani Unije lahko bivajo na ozemlju Združenih arabskih emiratov v obdobju največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

2.   Državljani Združenih arabskih emiratov lahko bivajo na ozemlju držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red, v obdobju največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju. Pri izračunu tega obdobja se ne upošteva kakršno koli bivanje v državi članici, ki schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti.

Državljani Združenih arabskih emiratov lahko bivajo na ozemlju vsake države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, v obodbju največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, neodvisno od obdobja bivanja na ozemlju držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red.

3.   Ta sporazum ne posega v možnost, ki jo imajo Združeni arabski emirati in države članice v skladu z zadevno nacionalno zakonodajo in pravom Unije, da obdobje bivanja podaljšajo na več kot 90 dni.

Člen 5

Območje uporabe

1.   Kar zadeva Francosko republiko, se določbe tega sporazuma uporabljajo samo za evropsko ozemlje Francoske republike.

2.   Kar zadeva Kraljevino Nizozemsko, se določbe tega sporazuma uporabljajo samo za evropsko ozemlje Kraljevine Nizozemske.

Člen 6

Skupni odbor za upravljanje Sporazuma

1.   Pogodbenici ustanovita Skupni odbor strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: Odbor), ki ga sestavljajo predstavniki Unije in predstavniki Združenih arabskih emiratov. Unijo v njem zastopa Evropska komisija.

2.   Odbor izvaja naslednje naloge:

| (a) | spremljanje izvajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje izvajanja tega sporazuma;

| (b) | predlaganje sprememb ali dopolnitev k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(b)

predlaganje sprememb ali dopolnitev k temu sporazumu;

| (c) | reševanje sporov, ki izhajajo iz razlage ali uporabe tega sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

reševanje sporov, ki izhajajo iz razlage ali uporabe tega sporazuma;

| (d) | vse druge naloge, o katerih se pogodbenici dogovorita. |
| --- | --- |

(d)

vse druge naloge, o katerih se pogodbenici dogovorita.

3.   Odbor se sestane po potrebi, na zahtevo ene od pogodbenic.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Razmerje med tem sporazumom in obstoječimi dvostranskimi sporazumi o odpravi vizumske obveznosti med državami članicami in Združenimi arabskimi emirati

Ta sporazum ima prednost pred določbami katerih koli dvostranskih sporazumov ali dogovorov, sklenjenih med posameznimi državami članicami in Združenimi arabskimi emirati, kolikor urejajo zadeve, ki spadajo na področje uporabe tega sporazuma.

Člen 8

Končne določbe

1.   Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi notranjimi postopki, ta sporazum pa začne veljati prvi dan drugega meseca po dnevu, ko zadnja pogodbenica drugo uradno obvesti o zaključku teh postopkov.

Ta sporazum se začasno uporablja od dneva njegovega podpisa.

2.   Ta sporazum se sklene za nedoločen čas, lahko pa se odpove v skladu z odstavkom 5.

3.   Ta sporazum se lahko spremeni s pisnim soglasjem pogodbenic. Spremembe začnejo veljati potem, ko pogodbenici druga drugo uradno obvestita, da so potrebni notranji postopki zaključeni.

4.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum v celoti ali delno začasno preneha uporabljati, zlasti zaradi varstva javnega reda, zaščite nacionalne varnosti ali varstva javnega zdravja, nezakonitega priseljevanja ali če ena od pogodbenic ponovno uvede vizumsko obveznost. O odločitvi o začasnem prenehanju uporabe se uradno obvesti drugo pogodbenico najpozneje dva meseca pred načrtovanim začetkom veljavnosti odločitve. Pogodbenica, ki je začasno prenehala uporabljati ta sporazum, takoj obvesti drugo pogodbenico, če razlogi za to začasno prenehanje uporabe prenehajo obstajati, in ta sporazum spet začne uporabljati.

5.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da o tem pisno obvesti drugo pogodbenico. Ta sporazum preneha veljati 90 dni po takem obvestilu.

6.   Združeni arabski emirati lahko ta sporazum začasno prenehajo uporabljati ali ga odpovejo samo za vse države članice.

7.   Unija lahko ta sporazum začasno preneha uporabljati ali ga odpove samo za vse svoje države članice.

Sestavljeno v dveh izvodih v angleškem, arabskem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

Съставено в Брюксел на шести май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el seis de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne šestého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den sjette maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am sechsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kuuendal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the sixth day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le six mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu šestog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì sei maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada sestajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės šeštą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának hatodik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sitt jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zesde mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia szóstego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em seis de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la șase mai două mii cincisprezece.

V Bruseli šiesteho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne šestega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kuudentena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den sjätte maj tjugohundrafemton.

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Обединените арабски емирства

Por los Emiratos Árabes Unidos

Za Spojené arabeské emiráty

For De Forenede Arabiske Emirater

Für die Vereinigten Arabischen Emirate

Araabia Ühendemiraatide nimel

Για τα Ενωμένα Αραβικά Εμιράτα

For the United Arab Emirates

Pour les Émirats arabes unis

Za Ujedinjene Arapske Emirate

Per gli Emirati Arabi Uniti

Apvienoto Arābu Emirātu vārdā

Jungtinių Arabų Emyratų vardu

Az Egyesült Arab Emirségek részéről

Għall-Emirati Gharab Maghquda

Voor de Verenigde Arabische Emiraten

W imieniu Zjednoczonych Emiratów Arabskieh

Pelos Emirados Árabes Unidos

Pentru Emiratele Arabe Unite

Za Spojené arabské emiráty

Za Združene arabske emirate

Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien puolesta

För Förenade Arabemiraten

Image

Image

---

(1)  UL L 149, 20.5.2014, str. 67.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

2

---

SKUPNA IZJAVA GLEDE ISLANDIJE, NORVEŠKE, ŠVICE IN LIHTENŠTAJNA

Pogodbenici sta seznanjeni s tesnimi odnosi med Evropsko unijo ter Norveško, Islandijo, Švico in Lihtenštajnom, zlasti na podlagi sporazumov z dne 18. maja 1999 in 26. oktobra 2004 o pridružitvi navedenih držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

V takih okoliščinah je zaželeno, da organi Norveške, Islandije, Švice in Lihtenštajna na eni strani ter organi Združenih arabskih emiratov na drugi strani brez odlašanja sklenejo dvostranske sporazume o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, in sicer z določbami, ki so podobne določbam iz tega sporazuma.

---

SKUPNA IZJAVA O RAZLAGI KATEGORIJE OSEB IZ ČLENA 3(2) TEGA SPORAZUMA, KI POTUJEJO Z NAMENOM OPRAVLJANJA PLAČANEGA DELA

V želji, da se zagotovi enotna razlaga, se pogodbenici strinjata, da v tem sporazumu kategorija oseb, ki opravljajo plačano delo, zajema osebe, ki na ozemlje druge pogodbenice vstopajo z namenom opravljanja plačanega dela ali pridobitne dejavnosti kot zaposlene osebe ali ponudniki storitev.

Ta kategorija ne zajema:

| — | poslovnežev, to je oseb, ki potujejo s poslovnimi nameni (ne da bi bile zaposlene v državi druge pogodbenice), |
| --- | --- |

—

poslovnežev, to je oseb, ki potujejo s poslovnimi nameni (ne da bi bile zaposlene v državi druge pogodbenice),

| — | športnikov ali umetnikov, ki svojo dejavnost opravljajo priložnostno, |
| --- | --- |

—

športnikov ali umetnikov, ki svojo dejavnost opravljajo priložnostno,

| — | novinarjev, ki jih pošljejo mediji iz države njihovega prebivališča, in |
| --- | --- |

—

novinarjev, ki jih pošljejo mediji iz države njihovega prebivališča, in

| — | udeležencev usposabljanj znotraj podjetij. |
| --- | --- |

—

udeležencev usposabljanj znotraj podjetij.

Izvajanje te izjave nadzoruje Skupni odbor v okviru njegove odgovornosti iz člena 6 tega sporazuma; če na podlagi izkušenj pogodbenic oceni, da je to potrebno, lahko Skupni odbor predlaga spremembe.

---

SKUPNA IZJAVA O RAZLAGI OBDOBJA 90 DNI V KATEREM KOLI 180-DNEVNEM OBDOBJU IZ ČLENA 4 TEGA SPORAZUMA

Pogodbenici soglašata, da obdobje največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju iz člena 4 tega sporazuma pomeni neprekinjen obisk ali več zaporednih obiskov, katerih skupno trajanje ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

Pojem „kateri koli“ se nanaša na gibljivo 180-dnevno referenčno obdobje, pri preverjanju, ali je zahteva v zvezi z 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju še vedno izpolnjena, pa se upošteva vsak dan bivanja v obdobju zadnjih 180 dni. To med drugim pomeni, da odsotnost v neprekinjenem obdobju 90 dni omogoča novo bivanje do 90 dni.

---

SKUPNA IZJAVA O OBVEŠČANJU DRŽAVLJANOV O SPORAZUMU O ODPRAVI VIZUMSKE OBVEZNOSTI

Ob upoštevanju pomembnosti, ki jo ima preglednost za državljane Evropske unije in državljane Združenih arabskih emiratov, pogodbenici soglašata, da zagotovita celovito razširjanje informacij v zvezi z vsebino in posledicami sporazuma o odpravi vizumske obveznosti ter povezanimi zadevami, kot so pogoji za vstop.

---

UREDBE

| 21.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/786

z dne 19. maja 2015

o določitvi meril sprejemljivosti za postopke razstrupljanja, ki se uporabljajo za proizvode, namenjene živalski krmi, kot je opredeljeno v Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o zahtevah glede higiene krme (1) in zlasti člena 10(3) Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (2) in zlasti druge alinee člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/32/ES določa, da je uporaba proizvodov, ki so namenjeni živalski krmi in katerih vsebnost nezaželenih snovi presega mejne vrednosti iz Priloge I navedene direktive, prepovedana. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/32/ES določa, da je uporaba proizvodov, ki so namenjeni živalski krmi in katerih vsebnost nezaželenih snovi presega mejne vrednosti iz Priloge I navedene direktive, prepovedana.

| (2) | Poleg tega Direktiva 2002/32/ES določa, da morajo države članice zagotoviti, da se sprejmejo ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe vsakršnega sprejemljivega postopka razstrupljanja proizvodov, namenjenih živalski krmi, in skladnosti navedenih razstrupljenih proizvodov z določbami Priloge I navedene direktive. Da bi se zagotovila enotna ocena sprejemljivosti postopkov razstrupljanja po vsej Evropski uniji, je primerno na ravni Unije poleg meril za proizvode, ki so namenjeni živalski krmi in so bili obdelani s postopki razstrupljanja, vzpostaviti merila sprejemljivosti za takšne postopke. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega Direktiva 2002/32/ES določa, da morajo države članice zagotoviti, da se sprejmejo ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe vsakršnega sprejemljivega postopka razstrupljanja proizvodov, namenjenih živalski krmi, in skladnosti navedenih razstrupljenih proizvodov z določbami Priloge I navedene direktive. Da bi se zagotovila enotna ocena sprejemljivosti postopkov razstrupljanja po vsej Evropski uniji, je primerno na ravni Unije poleg meril za proizvode, ki so namenjeni živalski krmi in so bili obdelani s postopki razstrupljanja, vzpostaviti merila sprejemljivosti za takšne postopke.

| (3) | Z merili sprejemljivosti za postopke razstrupljanja bi morali zagotoviti, da razstrupljena krma ne ogroža zdravja živali in ljudi ter okolja in da postopki razstrupljanja nimajo negativnega vpliva na značilnosti krme. Skladnost postopka razstrupljanja z navedenimi merili znanstveno oceni Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) na zahtevo Komisije. |
| --- | --- |

(3)

Z merili sprejemljivosti za postopke razstrupljanja bi morali zagotoviti, da razstrupljena krma ne ogroža zdravja živali in ljudi ter okolja in da postopki razstrupljanja nimajo negativnega vpliva na značilnosti krme. Skladnost postopka razstrupljanja z navedenimi merili znanstveno oceni Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) na zahtevo Komisije.

| (4) | Onesnažene snovi, opredeljene v členu 3(2)(p) Uredbe (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je mogoče razstrupiti s fizikalnimi, kemičnimi ali (mikro)biološkimi postopki razstrupljanja. |
| --- | --- |

(4)

Onesnažene snovi, opredeljene v členu 3(2)(p) Uredbe (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je mogoče razstrupiti s fizikalnimi, kemičnimi ali (mikro)biološkimi postopki razstrupljanja.

| (5) | Iz področja uporabe te uredbe je treba izključiti preproste postopke razstrupljanja, pri katerih se onesnaženost z nezaželenimi snovmi zmanjša ali odpravi izključno z običajnim postopkom rafiniranja, čiščenjem, razvrščanjem ali mehanskim odstranjevanjem onesnaževalcev ali nekaterih delov onesnažene krme, saj so takšni postopki del običajnega proizvodnega postopka. |
| --- | --- |

(5)

Iz področja uporabe te uredbe je treba izključiti preproste postopke razstrupljanja, pri katerih se onesnaženost z nezaželenimi snovmi zmanjša ali odpravi izključno z običajnim postopkom rafiniranja, čiščenjem, razvrščanjem ali mehanskim odstranjevanjem onesnaževalcev ali nekaterih delov onesnažene krme, saj so takšni postopki del običajnega proizvodnega postopka.

| (6) | V kategorijo tehnoloških dodatkov v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila dodana funkcionalna skupina dodatkov, ki preprečujejo ali zmanjšujejo absorpcijo mikotoksinov, pospešujejo njihovo izločanje ali spreminjajo njihov način delovanja ter tako blažijo njihove možne škodljive vplive na zdravje živali in ljudi. Ti dodatki ne spreminjajo vsebnosti nezaželenih snovi v krmi, zato se krma ne razstruplja s temi dodatki, posledično pa njihova uporaba ne spada v področje uporabe te uredbe. Ker takšni proizvodi poleg tega niso namenjeni uporabi za neskladno krmo, ne spadajo v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

V kategorijo tehnoloških dodatkov v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila dodana funkcionalna skupina dodatkov, ki preprečujejo ali zmanjšujejo absorpcijo mikotoksinov, pospešujejo njihovo izločanje ali spreminjajo njihov način delovanja ter tako blažijo njihove možne škodljive vplive na zdravje živali in ljudi. Ti dodatki ne spreminjajo vsebnosti nezaželenih snovi v krmi, zato se krma ne razstruplja s temi dodatki, posledično pa njihova uporaba ne spada v področje uporabe te uredbe. Ker takšni proizvodi poleg tega niso namenjeni uporabi za neskladno krmo, ne spadajo v področje uporabe te uredbe.

| (7) | V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 183/2005 bi se moral postopek razstrupljanja izvajati v obratu, odobrenem za navedeni namen. Da bi se zagotovila pravilna in učinkovita uporaba postopka razstrupljanja, bi moral njegovo izvajanje v zadevnem obratu odobriti pristojni organ. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 183/2005 bi se moral postopek razstrupljanja izvajati v obratu, odobrenem za navedeni namen. Da bi se zagotovila pravilna in učinkovita uporaba postopka razstrupljanja, bi moral njegovo izvajanje v zadevnem obratu odobriti pristojni organ.

| (8) | Lahko se zgodi, da je zelo velika količina krme onesnažena z onesnaževalcem, za katerega sicer obstaja postopek dekontaminacije, a ga EFSA še ni ocenila. Da bi se preprečilo nepotrebno uničenje tako velike količine krme, bi bilo morda v takšnih izjemnih primerih ustrezno zahtevati, da EFSA poda oceno postopka razstrupljanja v kratkem roku, npr. v desetih delovnih dneh. V primeru pozitivnega rezultata takšne ocene lahko pristojni organ odobri razstrupitev ugotovljene onesnažene krme v določenem časovnem obdobju. Za uporabo postopka razstrupljanja brez časovne omejitve je za postopek razstrupljanja potrebna celovita ocena tveganja s pozitivnim rezultatom. |
| --- | --- |

(8)

Lahko se zgodi, da je zelo velika količina krme onesnažena z onesnaževalcem, za katerega sicer obstaja postopek dekontaminacije, a ga EFSA še ni ocenila. Da bi se preprečilo nepotrebno uničenje tako velike količine krme, bi bilo morda v takšnih izjemnih primerih ustrezno zahtevati, da EFSA poda oceno postopka razstrupljanja v kratkem roku, npr. v desetih delovnih dneh. V primeru pozitivnega rezultata takšne ocene lahko pristojni organ odobri razstrupitev ugotovljene onesnažene krme v določenem časovnem obdobju. Za uporabo postopka razstrupljanja brez časovne omejitve je za postopek razstrupljanja potrebna celovita ocena tveganja s pozitivnim rezultatom.

| (9) | Razstrupljanje krme se trenutno uporablja. Ker se po datumu začetka veljavnosti te uredbe lahko uporabljajo samo postopki razstrupljanja, ki so prejeli pozitivno znanstveno oceno EFSA in jih je odobril pristojni organ, je primerno zagotoviti dovolj časa pred začetkom uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Razstrupljanje krme se trenutno uporablja. Ker se po datumu začetka veljavnosti te uredbe lahko uporabljajo samo postopki razstrupljanja, ki so prejeli pozitivno znanstveno oceno EFSA in jih je odobril pristojni organ, je primerno zagotoviti dovolj časa pred začetkom uporabe te uredbe.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za postopek razstrupljanja, s katerim se nezaželene snovi iz Priloge I Direktive 2002/32/ES namenoma odstranijo iz neskladne onesnažene krme (v nadaljnjem besedilu: fizikalni postopek razstrupljanja), uničijo ali razgradijo s kemičnimi snovmi v neškodljive spojine (v nadaljnjem besedilu: kemični postopek razstrupljanja) ali uničijo, presnovijo ali deaktivirajo z (mikro)biološkim postopkom v neškodljive spojine (v nadaljnjem besedilu: (mikro)biološki postopek).

2.   Ta uredba se ne uporablja za preproste postopke razstrupljanja, pri katerih se onesnaženost z nezaželenimi snovmi zmanjša ali odpravi z običajnim postopkom rafiniranja, čiščenjem, razvrščanjem ali mehanskim odstranjevanjem onesnaževalcev ali nekaterih delov onesnažene krme.

Člen 2

Uporaba postopka razstrupljanja

Postopek razstrupljanja se uporablja samo, če:

| — | je postopek namenjen izključno razstrupljanju krme, pri kateri neskladnost z Direktivo 2002/32/ES ni posledica namenske neskladnosti z zahtevami iz členov 4 in 5 Uredbe (ES) št. 183/2005, |
| --- | --- |

—

je postopek namenjen izključno razstrupljanju krme, pri kateri neskladnost z Direktivo 2002/32/ES ni posledica namenske neskladnosti z zahtevami iz členov 4 in 5 Uredbe (ES) št. 183/2005,

| — | je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) na zahtevo Komisije opravila znanstveno oceno postopka razstrupljanja in ugotovila, da je postopek razstrupljanja v skladu z merili sprejemljivosti iz členov 3, 4 in 5. |
| --- | --- |

—

je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) na zahtevo Komisije opravila znanstveno oceno postopka razstrupljanja in ugotovila, da je postopek razstrupljanja v skladu z merili sprejemljivosti iz členov 3, 4 in 5.

Člen 3

Merila sprejemljivosti za fizikalni postopek razstrupljanja

1.   EFSA z znanstveno oceno fizikalnega postopka razstrupljanja oceni, ali so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | postopek je učinkovit; |
| --- | --- |

(a)

postopek je učinkovit;

| (b) | postopek nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme, in |
| --- | --- |

(b)

postopek nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme, in

| (c) | zagotovljeno je varno odlaganje odstranjenega dela krme. |
| --- | --- |

(c)

zagotovljeno je varno odlaganje odstranjenega dela krme.

2.   Informacije, ki jih nosilec dejavnosti poslovanja s krmo predloži Komisiji za namen ocene takšnega postopka, so navedene v točki 1 Priloge.

Člen 4

Merila sprejemljivosti za kemični postopek razstrupljanja

1.   EFSA z znanstveno oceno kemičnega postopka razstrupljanja oceni, ali so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | postopek se izvaja s popolnoma opredeljeno in sprejemljivo kemično snovjo; |
| --- | --- |

(a)

postopek se izvaja s popolnoma opredeljeno in sprejemljivo kemično snovjo;

| (b) | postopek je učinkovit in nepovraten; |
| --- | --- |

(b)

postopek je učinkovit in nepovraten;

| (c) | postopek ne povzroča škodljivih ostankov kemične snovi, uporabljene v postopku razstrupljanja, v razstrupljeni krmi; |
| --- | --- |

(c)

postopek ne povzroča škodljivih ostankov kemične snovi, uporabljene v postopku razstrupljanja, v razstrupljeni krmi;

| (d) | postopek ne tvori reakcijskih produktov onesnaževalca, ki ogrožajo zdravje živali in ljudi ter okolja, in |
| --- | --- |

(d)

postopek ne tvori reakcijskih produktov onesnaževalca, ki ogrožajo zdravje živali in ljudi ter okolja, in

| (e) | postopek nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme. |
| --- | --- |

(e)

postopek nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme.

2.   Informacije, ki jih nosilec dejavnosti poslovanja s krmo predloži Komisiji za namen ocene takšnega postopka, so navedene v točki 2 Priloge.

Člen 5

Merila sprejemljivosti za (mikro)biološki postopek razstrupljanja

1.   EFSA z znanstveno oceno (mikro)biološkega postopka razstrupljanja oceni, ali so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | postopek se izvaja s popolnoma opredeljeno in sprejemljivo (mikro)biološko snovjo; |
| --- | --- |

(a)

postopek se izvaja s popolnoma opredeljeno in sprejemljivo (mikro)biološko snovjo;

| (b) | postopek je učinkovit in nepovraten; |
| --- | --- |

(b)

postopek je učinkovit in nepovraten;

| (c) | postopek ne povzroča škodljivih ostankov mikro(biološke) snovi, uporabljene v postopku razstrupljanja, v razstrupljeni krmi; |
| --- | --- |

(c)

postopek ne povzroča škodljivih ostankov mikro(biološke) snovi, uporabljene v postopku razstrupljanja, v razstrupljeni krmi;

| (d) | postopek ne tvori metabolitov onesnaževalca, ki ogrožajo zdravje živali in ljudi ter okolja, in |
| --- | --- |

(d)

postopek ne tvori metabolitov onesnaževalca, ki ogrožajo zdravje živali in ljudi ter okolja, in

| (e) | postopek nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme. |
| --- | --- |

(e)

postopek nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme.

2.   Informacije, ki jih nosilec dejavnosti poslovanja s krmo predloži Komisiji za namen ocene takšnega postopka, so navedene v točki 3 Priloge.

Člen 6

Obrati, v katerih se izvaja postopek razstrupljanja

1.   Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zagotovijo, da obrate, ki jih nadzorujejo in so zajeti v Uredbi (ES) št. 183/2005, odobri pristojni organ, opredeljen v členu 3(e) Uredbe (ES) št. 183/2005, če se v takšnih obratih izvaja postopek razstrupljanja iz člena 1. Odobritev je v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 183/2005.

2.   Pristojni organ iz točke 1 lahko zahteva, da nosilec dejavnosti poslovanja s krmo predloži neodvisno strokovno mnenje, na podlagi katerega pristojni organ odloči o sprejemljivosti uporabe postopka razstrupljanja v zadevnem obratu ter zagotovi pravilno in učinkovito uporabo postopka razstrupljanja v obratu.

3.   Na nacionalnem seznamu odobrenih obratov iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 183/2005 se za obrate, odobrene za izvajanje postopka razstrupljanja, navede odobren postopek razstrupljanja. Komisija v informativne namene na svoji spletni strani objavi nacionalne povezave do navedenih seznamov.

Člen 7

Izredne razmere

Kadar je nujno potrebna dekontaminacija velike količine krme s postopkom razstrupljanja, ki ga EFSA še ni ocenila, lahko Komisija na zahtevo pristojnega organa zahteva, da EFSA v kratkem časovnem obdobju poda oceno postopka razstrupljanja, s čimer se v primeru pozitivnega rezultata omogoči razstrupitev izrecno ugotovljenih onesnaženih pošiljk v določenem kratkem časovnem obdobju. Ta postopek razstrupljanja se lahko uporablja v širšem obsegu v nedoločenem časovnem obdobju le v primeru, da ga je EFSA ocenila pozitivno v okviru celovite znanstvene ocene.

Člen 8

Prehodni ukrepi

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki pred začetkom uporabe Uredbe uporabljajo postopek razstrupljanja, ki ga je pozitivno ocenila EFSA pred začetkom uporabe te uredbe, ali ki so predložili potrebne informacije iz Priloge k Uredbi Komisije pred 1. julijem 2016, a EFSA še ni zaključila ocene pred začetkom uporabe te uredbe, lahko še naprej uporabljajo postopek razstrupljanja do odločitve pristojnega organa v zvezi s sprejemljivostjo uporabe postopka razstrupljanja v zadevnem obratu.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 35, 8.2.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10.

2

(3)  Uredba (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES (UL L 229, 1.9.2009, str. 1).

3

(4)  Uredba Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (UL L 268, 18.10.2003, str. 29).

4

---

PRILOGA

1.   Informacije, ki jih je treba predložiti za namene odobritve fizikalnega postopka razstrupljanja iz člena 3(2)

Komisiji se za posamezno snov (posamično krmilo, krmna mešanica, kateri koli drug proizvod, namenjen krmljenju živali) predložijo naslednji elementi:

| (a) | podatki o učinkovitosti fizikalnega postopka razstrupljanja za odpravo onesnaženosti iz serije krme, tako da je serija krme v skladu z zahtevami iz Direktive 2002/32/ES; |
| --- | --- |

(a)

podatki o učinkovitosti fizikalnega postopka razstrupljanja za odpravo onesnaženosti iz serije krme, tako da je serija krme v skladu z zahtevami iz Direktive 2002/32/ES;

| (b) | dokazilo, da fizikalni postopek razstrupljanja nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme, ter |
| --- | --- |

(b)

dokazilo, da fizikalni postopek razstrupljanja nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme, ter

| (c) | zagotovila o varnem odlaganju odstranjenega dela krme. |
| --- | --- |

(c)

zagotovila o varnem odlaganju odstranjenega dela krme.

2.   Informacije, ki jih je treba predložiti za namene odobritve kemijskega postopka razstrupljanja iz člena 4(2)

Komisiji se za posamezno snov (posamično krmilo, krmna mešanica, kateri koli drug proizvod, namenjen krmljenju živali) predložijo naslednji elementi:

| (a) | dokazilo, da je postopek razstrupljanja učinkovit v smislu skladnosti razstrupljene krme z zahtevami iz Direktive 2002/32/ES in nepovraten; |
| --- | --- |

(a)

dokazilo, da je postopek razstrupljanja učinkovit v smislu skladnosti razstrupljene krme z zahtevami iz Direktive 2002/32/ES in nepovraten;

| (b) | dokazilo, da postopek razstrupljanja ne povzroča škodljivih ostankov kemične snovi, uporabljene za razstrupitev (kot izhodna spojina ali kot reakcijski produkt), v razstrupljenem proizvodu; |
| --- | --- |

(b)

dokazilo, da postopek razstrupljanja ne povzroča škodljivih ostankov kemične snovi, uporabljene za razstrupitev (kot izhodna spojina ali kot reakcijski produkt), v razstrupljenem proizvodu;

| (c) | podrobne informacije o kemični snovi, načinu delovanja kemične snovi v zvezi s postopkom razstrupljanja in končnem stanju kemične snovi; |
| --- | --- |

(c)

podrobne informacije o kemični snovi, načinu delovanja kemične snovi v zvezi s postopkom razstrupljanja in končnem stanju kemične snovi;

| (d) | dokazilo, da reakcijski produkti onesnaževalca, ki se tvorijo po izvedbi postopka razstrupljanja, ne ogrožajo zdravja živali in ljudi ter okolja; |
| --- | --- |

(d)

dokazilo, da reakcijski produkti onesnaževalca, ki se tvorijo po izvedbi postopka razstrupljanja, ne ogrožajo zdravja živali in ljudi ter okolja;

| (e) | dokazilo, da postopek razstrupljanja nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme, ki jo je treba razstrupiti. |
| --- | --- |

(e)

dokazilo, da postopek razstrupljanja nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme, ki jo je treba razstrupiti.

3.   Informacije, ki jih je treba predložiti za namene odobritve (mikro)biološkega postopka razstrupljanja iz člena 5(2)

Komisiji se za posamezno snov (posamično krmilo, krmna mešanica, kateri koli drug proizvod, namenjen krmljenju živali) predložijo naslednji elementi:

| (a) | dokazilo, da je postopek razstrupljanja učinkovit v smislu skladnosti razstrupljene krme z zahtevami iz Direktive 2002/32/ES in nepovraten; |
| --- | --- |

(a)

dokazilo, da je postopek razstrupljanja učinkovit v smislu skladnosti razstrupljene krme z zahtevami iz Direktive 2002/32/ES in nepovraten;

| (b) | dokazilo, da postopek razstrupljanja ne povzroča škodljivih ostankov (mikro)biološke snovi, uporabljene za razstrupitev (kot izhodna spojina ali kot metabolit), v razstrupljenem proizvodu; |
| --- | --- |

(b)

dokazilo, da postopek razstrupljanja ne povzroča škodljivih ostankov (mikro)biološke snovi, uporabljene za razstrupitev (kot izhodna spojina ali kot metabolit), v razstrupljenem proizvodu;

| (c) | dokazilo, da postopek razstrupljanja ne povzroča preživetja mikroorganizmov z zmanjšano občutljivostjo na postopek razstrupljanja; |
| --- | --- |

(c)

dokazilo, da postopek razstrupljanja ne povzroča preživetja mikroorganizmov z zmanjšano občutljivostjo na postopek razstrupljanja;

| (d) | podrobne informacije o načinu delovanja (mikro)biološke snovi v zvezi s postopkom razstrupljanja in končnem stanju (mikro)biološke snovi; |
| --- | --- |

(d)

podrobne informacije o načinu delovanja (mikro)biološke snovi v zvezi s postopkom razstrupljanja in končnem stanju (mikro)biološke snovi;

| (e) | dokazilo, da metaboliti onesnaževalca, ki se tvorijo po izvedbi postopka razstrupljanja, ne ogrožajo zdravja živali in ljudi ter okolja; |
| --- | --- |

(e)

dokazilo, da metaboliti onesnaževalca, ki se tvorijo po izvedbi postopka razstrupljanja, ne ogrožajo zdravja živali in ljudi ter okolja;

| (f) | dokazilo, da postopek razstrupljanja nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme, ki jo je treba razstrupiti. |
| --- | --- |

(f)

dokazilo, da postopek razstrupljanja nima negativnega vpliva na značilnosti in vrsto krme, ki jo je treba razstrupiti.

---

| 21.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/787

z dne 19. maja 2015

o uvedbi začasne protidampinške dajatve za uvoz kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali zmesi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 4. septembra 2014 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK) in kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali zmesi, v Unijo. Komisija je začela preiskavo na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1225/2009 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in je obvestilo o začetku postopka objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 4. septembra 2014 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK) in kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali zmesi, v Unijo. Komisija je začela preiskavo na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1225/2009 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in je obvestilo o začetku postopka objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

| (2) | Komisija je začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 22. julija 2014 vložila družba Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), ki je edini proizvajalec kalijevega acesulfama (ali „Ace-K“) v Uniji. Pritožnik torej predstavlja celotno proizvodnjo Ace-K v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 22. julija 2014 vložila družba Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), ki je edini proizvajalec kalijevega acesulfama (ali „Ace-K“) v Uniji. Pritožnik torej predstavlja celotno proizvodnjo Ace-K v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.

1.2   Zainteresirane strani

| (3) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike in kitajske organe, znane uvoznike in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike in kitajske organe, znane uvoznike in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

| (4) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(4)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.3   Proizvajalci iz primerljive države

| (5) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da je iz informacij iz pritožbe razvidno, da je za zadevni izdelek znano, da se proizvaja samo v Uniji in LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da glede tega predložijo pripombe. Predložena ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da je iz informacij iz pritožbe razvidno, da je za zadevni izdelek znano, da se proizvaja samo v Uniji in LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da glede tega predložijo pripombe. Predložena ni bila nobena pripomba.

| (6) | Kljub temu se je Komisija obrnila na vseh devet tretjih držav, za katere je bilo iz statističnih podatkov Eurostata razvidno, da v Unijo izvažajo izdelke, ki se uvrščajo pod iste oznake KN kot zadevni izdelek. Komisija je zaprosila za njihovo pomoč pri identifikaciji proizvajalcev in/ali združenj proizvajalcev Ace-K. Nobena od tretjih držav, s katerimi je bil vzpostavljen stik, ni mogla identificirati proizvajalcev Ace-K. Zato ni bila ugotovljena nobena druga proizvodnja poleg tiste v Uniji in zadevni državi. |
| --- | --- |

(6)

Kljub temu se je Komisija obrnila na vseh devet tretjih držav, za katere je bilo iz statističnih podatkov Eurostata razvidno, da v Unijo izvažajo izdelke, ki se uvrščajo pod iste oznake KN kot zadevni izdelek. Komisija je zaprosila za njihovo pomoč pri identifikaciji proizvajalcev in/ali združenj proizvajalcev Ace-K. Nobena od tretjih držav, s katerimi je bil vzpostavljen stik, ni mogla identificirati proizvajalcev Ace-K. Zato ni bila ugotovljena nobena druga proizvodnja poleg tiste v Uniji in zadevni državi.

1.4   Vzorčenje

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(a)   Vzorčenje uvoznikov

| (8) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (9) | Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(b)   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (10) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo LRK v Uniji, da navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo LRK v Uniji, da navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (11) | Štirje proizvajalci izvozniki v zadevni državi so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Eden od teh proizvajalcev izvoznikov ni prodajal v Unijo v obdobju preiskave, zato ga ni bilo mogoče preiskati. Sodelovale so torej tri družbe. Te družbe predstavljajo celoten uvoz zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Zaradi majhnega števila vpletenih strani se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(11)

Štirje proizvajalci izvozniki v zadevni državi so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Eden od teh proizvajalcev izvoznikov ni prodajal v Unijo v obdobju preiskave, zato ga ni bilo mogoče preiskati. Sodelovale so torej tri družbe. Te družbe predstavljajo celoten uvoz zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Zaradi majhnega števila vpletenih strani se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.5   Obrazci zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO)

| (12) | Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevka za TGO trem sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi. Noben od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni predložil zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevka za TGO trem sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi. Noben od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni predložil zahtevka za TGO.

1.6   Izpolnjeni vprašalniki

| (13) | Komisija je poslala vprašalnike proizvajalcem Unije, trem sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi ter vsem nepovezanim uvoznikom in uporabnikom, ki so izrazili zanimanje za preiskavo. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je poslala vprašalnike proizvajalcem Unije, trem sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi ter vsem nepovezanim uvoznikom in uporabnikom, ki so izrazili zanimanje za preiskavo.

| (14) | Izpolnjene vprašalnike je prejela od proizvajalcev Unije, treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, treh nepovezanih uvoznikov in enega uporabnika. |
| --- | --- |

(14)

Izpolnjene vprašalnike je prejela od proizvajalcev Unije, treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, treh nepovezanih uvoznikov in enega uporabnika.

1.7   Preveritveni obiski

| (15) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

  proizvajalec Unije:







  — | Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Nemčija; |
| --- | --- | --- |

(15)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalec Unije:

—

Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Nemčija;

uvozniki:

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Nemčija, |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Nemčija,

| — | Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Nemčija,

| — | The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, ZDA; |
| --- | --- |

—

The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, ZDA;

uporabnik:

| — | The Wrigley Company Limited, Plymouth, Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

—

The Wrigley Company Limited, Plymouth, Združeno kraljestvo;

proizvajalci izvozniki v zadevni državi:

| — | Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd., Lai'an County, LRK, |
| --- | --- |

—

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd., Lai'an County, LRK,

| — | Suzhou Hope Technology Co., Ltd., Zhangjiagang, LRK, |
| --- | --- |

—

Suzhou Hope Technology Co., Ltd., Zhangjiagang, LRK,

| — | Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd., Suzhou in Liyang, LRK. |
| --- | --- |

—

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd., Suzhou in Liyang, LRK.

1.8   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (16) | Preiskava dampinga in škode je potekala od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2011 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(16)

Preiskava dampinga in škode je potekala od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2011 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (17) | Zadevni izdelek je kalijev acesulfam (kalijeva sol 6-metil-1,2,3-oksatiazin-4(3H)-on 2,2-dioksida; CAS RN 55589-62-3) s poreklom iz LRK in kalijev acesulfam s poreklom iz LRK, ki ga vsebujejo pripravki in/ali zmesi, ki vsebujejo tudi druga sladila, in/ali voda („izdelek v preiskavi“), trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (oznaka TARIC 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 in ex 3824 90 96 („zadevni izdelek“). Kalijev acesulfam je splošno znan tudi pod imenom acesulfam K oziroma Ace-K. |
| --- | --- |

(17)

Zadevni izdelek je kalijev acesulfam (kalijeva sol 6-metil-1,2,3-oksatiazin-4(3H)-on 2,2-dioksida; CAS RN 55589-62-3) s poreklom iz LRK in kalijev acesulfam s poreklom iz LRK, ki ga vsebujejo pripravki in/ali zmesi, ki vsebujejo tudi druga sladila, in/ali voda („izdelek v preiskavi“), trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (oznaka TARIC 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 in ex 3824 90 96 („zadevni izdelek“). Kalijev acesulfam je splošno znan tudi pod imenom acesulfam K oziroma Ace-K.

| (18) | Ace-K se uporablja kot sintetično sladilo za različne namene, na primer za hrano, pijačo in farmacevtske izdelke. |
| --- | --- |

(18)

Ace-K se uporablja kot sintetično sladilo za različne namene, na primer za hrano, pijačo in farmacevtske izdelke.

2.2   Podobni izdelek

| (19) | Ugotovljeno je bilo, da ima Ace-K, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot Ace-K, proizveden v zadevni državi in prodan za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Ugotovljeno je bilo, da ima Ace-K, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot Ace-K, proizveden v zadevni državi in prodan za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1   Tržnogospodarska obravnava (v nadaljnjem besedilu: TGO)

| (20) | V skladu s členom 2(7)(b) navedene uredbe Komisija določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe za proizvajalce izvoznike iz LRK, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in bi se zanje zato lahko odobrila TGO. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 2(7)(b) navedene uredbe Komisija določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe za proizvajalce izvoznike iz LRK, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in bi se zanje zato lahko odobrila TGO.

| (21) | Vendar noben od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni zaprosil za TGO, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 12. |
| --- | --- |

(21)

Vendar noben od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni zaprosil za TGO, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 12.

3.2   Normalna vrednost

| (22) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: primerljiva država) ali cen izvoza iz takšne tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: primerljiva država) ali cen izvoza iz takšne tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.

| (23) | Ker primerljive države ni bilo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 6, je bila normalna vrednost določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podobni izdelek. Ugotovljena je bila prodaja tiste vrste izdelkov proizvajalca Unije, ki ustrezajo vrstam, ki so jih na trgu Unije v obdobju preiskave prodali kitajski sodelujoči proizvajalci. Ugotovljeno je bilo, da je bila prodaja proizvajalca Unije neodvisnim strankam reprezentativna, ko je bila izražena kot delež celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka ter po vrstah izdelka. Prodaja teh vrst izdelka s strani proizvajalca Unije je bila dobičkonosna. Njihova povprečna prodajna cena v Uniji je bila podlaga za normalno vrednost. |
| --- | --- |

(23)

Ker primerljive države ni bilo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 6, je bila normalna vrednost določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podobni izdelek. Ugotovljena je bila prodaja tiste vrste izdelkov proizvajalca Unije, ki ustrezajo vrstam, ki so jih na trgu Unije v obdobju preiskave prodali kitajski sodelujoči proizvajalci. Ugotovljeno je bilo, da je bila prodaja proizvajalca Unije neodvisnim strankam reprezentativna, ko je bila izražena kot delež celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka ter po vrstah izdelka. Prodaja teh vrst izdelka s strani proizvajalca Unije je bila dobičkonosna. Njihova povprečna prodajna cena v Uniji je bila podlaga za normalno vrednost.

3.3   Izvozna cena

| (24) | Sodelujoči proizvajalci izvozniki so izdelke izvažali v Unijo neposredno neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Sodelujoči proizvajalci izvozniki so izdelke izvažali v Unijo neposredno neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

3.4   Primerjava

| (25) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.

| (26) | Kadar je bilo za zagotovitev poštene primerjave to upravičeno, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(26)

Kadar je bilo za zagotovitev poštene primerjave to upravičeno, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (27) | Komisija je opravila zlasti prilagoditev za razlike na ravni trgovanja, saj je bilo ugotovljeno, da je edini proizvajalec v Uniji večinoma prodajal uporabnikom, medtem ko so kitajski proizvajalci večinoma prodajali trgovcem. Nato je bila na podlagi več stališč opravljena tudi prilagoditev za razliko v kakovosti in tržnem dojemanju navedene razlike med kitajskimi proizvajalci Ace-K in proizvajalci Ace-K v Uniji. Poleg tega je bila normalna vrednost prilagojena zaradi nekaterih izrednih stroškov za raziskave in razvoj ter za trženje, ki jih je imel proizvajalec Unije v obdobju preiskave. Ti stroški so podrobneje obravnavani v uvodni izjavi 67. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je opravila zlasti prilagoditev za razlike na ravni trgovanja, saj je bilo ugotovljeno, da je edini proizvajalec v Uniji večinoma prodajal uporabnikom, medtem ko so kitajski proizvajalci večinoma prodajali trgovcem. Nato je bila na podlagi več stališč opravljena tudi prilagoditev za razliko v kakovosti in tržnem dojemanju navedene razlike med kitajskimi proizvajalci Ace-K in proizvajalci Ace-K v Uniji. Poleg tega je bila normalna vrednost prilagojena zaradi nekaterih izrednih stroškov za raziskave in razvoj ter za trženje, ki jih je imel proizvajalec Unije v obdobju preiskave. Ti stroški so podrobneje obravnavani v uvodni izjavi 67.

3.5   Stopnje dampinga

| (28) | Komisija je za vse posamezne sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečje izvozne cene za posamezno vrsto izdelka s tehtanim povprečjem normalne vrednosti v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je za vse posamezne sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečje izvozne cene za posamezno vrsto izdelka s tehtanim povprečjem normalne vrednosti v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (29) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % |

(29)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

| (30) | Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi določila na osnovi dostopnih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza iz zadevne države v Unijo, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi določila na osnovi dostopnih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza iz zadevne države v Unijo, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu.

| (31) | Raven sodelovanja je v tem primeru visoka, saj izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo predstavlja celotni izvoz v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujočega podjetja z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(31)

Raven sodelovanja je v tem primeru visoka, saj izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo predstavlja celotni izvoz v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujočega podjetja z najvišjo stopnjo dampinga.

| (32) | Zato začasna preostala stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znaša 97,8 %.






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % |
| Vse druge družbe | 97,8 % |

(32)

Zato začasna preostala stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znaša 97,8 %.

Družba

Začasna stopnja dampinga

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

Vse druge družbe

97,8 %

4.   ŠKODA

4.1   Uvodna opomba

| (33) | Analiza zadeva eno samo družbo. Zaradi zaupnosti podatkov je večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi. |
| --- | --- |

(33)

Analiza zadeva eno samo družbo. Zaradi zaupnosti podatkov je večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi.

4.2   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (34) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajal en proizvajalec v Uniji, ki predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajal en proizvajalec v Uniji, ki predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

4.3   Potrošnja Unije

| (35) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila industrija Unije, kitajskih statističnih podatkov o izvozu in podatkov kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Podatki Eurostata za ta namen niso bili primerni, saj se zadevni izdelek uvaža pod več oznakami KN skupaj s številnimi drugimi izdelki. Ker se Ace-K v tretjih državah ne proizvaja, je celotni uvoz v Unijo potekal iz LRK. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila industrija Unije, kitajskih statističnih podatkov o izvozu in podatkov kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Podatki Eurostata za ta namen niso bili primerni, saj se zadevni izdelek uvaža pod več oznakami KN skupaj s številnimi drugimi izdelki. Ker se Ace-K v tretjih državah ne proizvaja, je celotni uvoz v Unijo potekal iz LRK.

| (36) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Tabela 1


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks skupne potrošnje v Uniji | 100 | 104 | 110 | 104 |
| Vir: Podatki industrije Unije, sodelujočih kitajskih proizvajalcev in kitajski statistični podatki o izvozu. |

(36)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Tabela 1

Potrošnja Unije (v tonah)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Indeks skupne potrošnje v Uniji

100

104

110

104

Vir: Podatki industrije Unije, sodelujočih kitajskih proizvajalcev in kitajski statistični podatki o izvozu.

| (37) | Potrošnja Ace-K v Uniji se je v obravnavanem obdobju povečala za približno 4 %, domnevno zaradi porasta povpraševanja po proizvodih brez dodanega sladkorja v Uniji. V zadnjem letu obravnavanega obdobja se je potrošnja zmanjšala zaradi povečane konkurence drugih (novih) sladil. Vendar je videti, da je to zmanjšanje začasno, in ni jasnih znakov, da se bo povpraševanje po Ace-K v prihodnjih letih še naprej zmanjševalo. |
| --- | --- |

(37)

Potrošnja Ace-K v Uniji se je v obravnavanem obdobju povečala za približno 4 %, domnevno zaradi porasta povpraševanja po proizvodih brez dodanega sladkorja v Uniji. V zadnjem letu obravnavanega obdobja se je potrošnja zmanjšala zaradi povečane konkurence drugih (novih) sladil. Vendar je videti, da je to zmanjšanje začasno, in ni jasnih znakov, da se bo povpraševanje po Ace-K v prihodnjih letih še naprej zmanjševalo.

4.4   Uvoz iz LRK

4.4.1   Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

| (38) | Komisija je določila obseg kitajskega uvoza na podlagi kitajskih statističnih podatkov o izvozu, navzkrižno preverjenih s podatki, ki so jih predložili trije proizvajalci izvozniki iz LRK, ki predstavljajo celotni obseg izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je določila obseg kitajskega uvoza na podlagi kitajskih statističnih podatkov o izvozu, navzkrižno preverjenih s podatki, ki so jih predložili trije proizvajalci izvozniki iz LRK, ki predstavljajo celotni obseg izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave.

| (39) | Uvoz v Unijo in tržni deleži iz LRK so se gibali na naslednji način:

  Tabela 2


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK | 1 612 | 1 816 | 2 051 | 1 831 |
| Tržni delež uvoza iz LRK – indeks | 100 | 108 | 115 | 110 |
| Vir: Podatki sodelujočih kitajskih proizvajalcev in kitajski statistični podatki o izvozu. |

(39)

Uvoz v Unijo in tržni deleži iz LRK so se gibali na naslednji način:

Tabela 2

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz LRK

1 612

1 816

2 051

1 831

Tržni delež uvoza iz LRK – indeks

100

108

115

110

Vir: Podatki sodelujočih kitajskih proizvajalcev in kitajski statistični podatki o izvozu.

| (40) | Raven uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju zvišala za 14 %. V istem obdobju se je za 10 % povečal tudi tržni delež kitajskega uvoza in v obdobju preiskave tako dosegel 65 %–80 %. |
| --- | --- |

(40)

Raven uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju zvišala za 14 %. V istem obdobju se je za 10 % povečal tudi tržni delež kitajskega uvoza in v obdobju preiskave tako dosegel 65 %–80 %.

4.4.2   Uvozne cene iz LRK in nelojalno nižanje cen

| (41) | Komisija je določila uvozne cene na podlagi podatkov sodelujočih proizvajalcev iz LRK. Tehtano povprečje uvozne cene CIF v EUR/kg iz LRK v Unijo se je gibalo na naslednji način:

  Tabela 3


  Uvozne cene CIF iz LRK (EUR/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehtano povprečje uvoznih cen | 5,71 | 5,11 | 4,30 | 3,99 |
| Indeks | 100 | 90 | 75 | 70 |
| Vir: Podatki sodelujočih kitajskih proizvajalcev in kitajski statistični podatki o izvozu. |

(41)

Komisija je določila uvozne cene na podlagi podatkov sodelujočih proizvajalcev iz LRK. Tehtano povprečje uvozne cene CIF v EUR/kg iz LRK v Unijo se je gibalo na naslednji način:

Tabela 3

Uvozne cene CIF iz LRK (EUR/kg)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Tehtano povprečje uvoznih cen

5,71

5,11

4,30

3,99

Indeks

100

90

75

70

Vir: Podatki sodelujočih kitajskih proizvajalcev in kitajski statistični podatki o izvozu.

| (42) | Povprečne uvozne cene iz LRK so se v obravnavanem obdobju dosledno nižale vse do 30-odstotnega znižanja. |
| --- | --- |

(42)

Povprečne uvozne cene iz LRK so se v obravnavanem obdobju dosledno nižale vse do 30-odstotnega znižanja.

| (43) | Komisija je nelojalno nižanje cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih cen edinega proizvajalca Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije za vrste izdelka, ki so jih v Unijo izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, in prilagojenih na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(43)

Komisija je nelojalno nižanje cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

(a)

tehtano povprečje prodajnih cen edinega proizvajalca Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije za vrste izdelka, ki so jih v Unijo izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, in prilagojenih na raven cene franko tovarna, ter

| (b) | ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve (6,5 %) in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(b)

ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve (6,5 %) in stroške po uvozu.

| (44) | Tehtano povprečje cene industrije Unije se je primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov za transakcije na enaki ravni trgovanja po odbitku rabatov in popustov ter po prilagoditvah cene industrije Unije zaradi razlike v kakovosti in njenega tržnega dojemanja ter zaradi stroškov za raziskave in razvoj ter za trženje iz istih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi 27. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Komisija je za uvoz iz LRK na trg Unije ugotovila tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 18 % do 45 %. |
| --- | --- |

(44)

Tehtano povprečje cene industrije Unije se je primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov za transakcije na enaki ravni trgovanja po odbitku rabatov in popustov ter po prilagoditvah cene industrije Unije zaradi razlike v kakovosti in njenega tržnega dojemanja ter zaradi stroškov za raziskave in razvoj ter za trženje iz istih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi 27. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Komisija je za uvoz iz LRK na trg Unije ugotovila tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 18 % do 45 %.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

| (45) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Komisija pri določitvi škode ni razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode, saj je edini proizvajalec v Uniji sestavljal industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Komisija je ekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih z edinim proizvajalcem Unije. Ugotovljeno je bilo, da so bili podatki reprezentativni za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Komisija pri določitvi škode ni razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode, saj je edini proizvajalec v Uniji sestavljal industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Komisija je ekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih z edinim proizvajalcem Unije. Ugotovljeno je bilo, da so bili podatki reprezentativni za gospodarski položaj industrije Unije.

| (46) | Ekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu, povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Analizirani so, kot sledi. |
| --- | --- |

(46)

Ekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu, povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Analizirani so, kot sledi.

4.5.2   Kazalniki škode

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (47) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Tabela 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje – indeks | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Proizvodna zmogljivost – indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti – indeks | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Vir: Podatki industrije Unije. |

(47)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Tabela 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje – indeks

100

81

70

69

Proizvodna zmogljivost – indeks

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti – indeks

100

81

70

69

Vir: Podatki industrije Unije.

| (48) | Obseg proizvodnje industrije Unije se je dosledno nižal vse do 31-odstotnega znižanja. Dejansko je v obravnavanem obdobju proizvajalec Unije vedno pogosteje prekinjal proizvodnjo, da bi tako znižal stroške. V obdobju preiskave je bila zato tovarna zaprta skupno štiri mesece. |
| --- | --- |

(48)

Obseg proizvodnje industrije Unije se je dosledno nižal vse do 31-odstotnega znižanja. Dejansko je v obravnavanem obdobju proizvajalec Unije vedno pogosteje prekinjal proizvodnjo, da bi tako znižal stroške. V obdobju preiskave je bila zato tovarna zaprta skupno štiri mesece.

| (49) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, saj je, neodvisno od zmogljivosti, veliko stroškov stalnih. Posledično se je hkrati z obsegom proizvodnje zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti. |
| --- | --- |

(49)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, saj je, neodvisno od zmogljivosti, veliko stroškov stalnih. Posledično se je hkrati z obsegom proizvodnje zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti.

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (50) | Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v Uniji in njen tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala negativno:

  Tabela 5


  Obseg prodaje in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije – indeks | 100 | 89 | 82 | 87 |
| Tržni delež – indeks | 100 | 86 | 74 | 84 |
| Vir: Podatki industrije Unije. |

(50)

Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v Uniji in njen tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala negativno:

Tabela 5

Obseg prodaje in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg prodaje na trgu Unije – indeks

100

89

82

87

Tržni delež – indeks

100

86

74

84

Vir: Podatki industrije Unije.

| (51) | V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na splošno zmanjšal za 13 %, čeprav se je v navedenem obdobju potrošnja povečala. V času tega negativnega trenda se je od leta 2013 do obdobja preiskave pojavilo obdobje rahlega povečanja obsega prodaje. To je bilo mogoče doseči le s pogodbami s prodajnimi cenami, ki so še dodatno ogrozile obstoj industrije Unije. |
| --- | --- |

(51)

V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na splošno zmanjšal za 13 %, čeprav se je v navedenem obdobju potrošnja povečala. V času tega negativnega trenda se je od leta 2013 do obdobja preiskave pojavilo obdobje rahlega povečanja obsega prodaje. To je bilo mogoče doseči le s pogodbami s prodajnimi cenami, ki so še dodatno ogrozile obstoj industrije Unije.

| (52) | Prav tako se je v obravnavanem obdobju zmanjšal tržni delež industrije Unije, in sicer za 16 %, saj so stranke zamenjale dobavitelja ali pa so imele dva dobavitelja, s čimer se je povečal delež nakupa iz LRK. |
| --- | --- |

(52)

Prav tako se je v obravnavanem obdobju zmanjšal tržni delež industrije Unije, in sicer za 16 %, saj so stranke zamenjale dobavitelja ali pa so imele dva dobavitelja, s čimer se je povečal delež nakupa iz LRK.

4.5.2.3   Rast

| (53) | Če upoštevamo zgoraj omenjeno zmanjšanje tržnega deleža in povečanje potrošnje iz uvodne izjave 37, je jasno, da je bila rast industrije Unije negativna. |
| --- | --- |

(53)

Če upoštevamo zgoraj omenjeno zmanjšanje tržnega deleža in povečanje potrošnje iz uvodne izjave 37, je jasno, da je bila rast industrije Unije negativna.

4.5.2.4   Zaposlenost

| (54) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 6


  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih oseb – indeks | 100 | 103 | 82 | 82 |
| Proizvodnja v tonah na zaposlenega – indeks | 100 | 87 | 100 | 106 |
| Vir: Podatki industrije Unije. |

(54)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 6

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Število zaposlenih oseb – indeks

100

103

82

82

Proizvodnja v tonah na zaposlenega – indeks

100

87

100

106

Vir: Podatki industrije Unije.

| (55) | Industrija Unije je od leta 2011 do konca obdobja preiskave zmanjšala število zaposlenih za skoraj petino, da bi se lahko soočila z zmanjšanjem proizvodnje in v skladu z začasnimi prekinitvami obratovanja. Produktivnost se je v istem obdobju rahlo povečala, in sicer za 6 %, kar je posledica zmanjšanja števila zaposlenih. |
| --- | --- |

(55)

Industrija Unije je od leta 2011 do konca obdobja preiskave zmanjšala število zaposlenih za skoraj petino, da bi se lahko soočila z zmanjšanjem proizvodnje in v skladu z začasnimi prekinitvami obratovanja. Produktivnost se je v istem obdobju rahlo povečala, in sicer za 6 %, kar je posledica zmanjšanja števila zaposlenih.

4.5.2.5   Stroški dela

| (56) | Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 7


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega – indeks | 100 | 103 | 111 | 115 |
| Vir: Podatki industrije Unije. |

(56)

Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 7

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega – indeks

100

103

111

115

Vir: Podatki industrije Unije.

| (57) | Povprečni stroški dela na zaposlenega industrije Unije so se v obravnavanem obdobju povečali za 15 %, saj so zaradi zmanjšanja števila zaposlenih zapadle odpravnine (glej uvodno izjavo 54). Poleg tega naj bi v kemičnem sektorju začele veljati nove ravni plač. |
| --- | --- |

(57)

Povprečni stroški dela na zaposlenega industrije Unije so se v obravnavanem obdobju povečali za 15 %, saj so zaradi zmanjšanja števila zaposlenih zapadle odpravnine (glej uvodno izjavo 54). Poleg tega naj bi v kemičnem sektorju začele veljati nove ravni plač.

4.5.2.6   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (58) | Vse stopnje dampinga so bile znatne (glej uvodno izjavo 29). Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz LRK je znatno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(58)

Vse stopnje dampinga so bile znatne (glej uvodno izjavo 29). Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz LRK je znatno vplivala na industrijo Unije.

| (59) | To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(59)

To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga.

4.5.2.7   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (60) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalca Unije za nepovezane stranke v Uniji se je gibalo na naslednji način:

  Tabela 8


  Prodajne cene v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena v Uniji – indeks | 100 | 94 | 94 | 88 |
| Stroški na enoto proizvodnje – indeks | 100 | 106 | 117 | 119 |
| Vir: Podatki industrije Unije. |

(60)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalca Unije za nepovezane stranke v Uniji se je gibalo na naslednji način:

Tabela 8

Prodajne cene v Uniji

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena v Uniji – indeks

100

94

94

88

Stroški na enoto proizvodnje – indeks

100

106

117

119

Vir: Podatki industrije Unije.

| (61) | Povprečna prodajna cena podobnega izdelka industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 12 %, deloma zaradi zelo negativnega trenda povprečnih uvoznih cen iz LRK (glej uvodno izjavo 42). |
| --- | --- |

(61)

Povprečna prodajna cena podobnega izdelka industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 12 %, deloma zaradi zelo negativnega trenda povprečnih uvoznih cen iz LRK (glej uvodno izjavo 42).

| (62) | Povprečni stroški proizvodnje industrije Unije so se povečali za 19 %. Vzrok za to sta bila predvsem večji vpliv stalnih stroškov na zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje ter zvišanje cen surovin. |
| --- | --- |

(62)

Povprečni stroški proizvodnje industrije Unije so se povečali za 19 %. Vzrok za to sta bila predvsem večji vpliv stalnih stroškov na zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje ter zvišanje cen surovin.

4.5.2.8   Zaloge

| (63) | Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Tabela 9


  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge – indeks | 100 | 98 | 89 | 94 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje – indeks | 100 | 121 | 126 | 135 |
| Vir: Podatki industrije Unije. |

(63)

Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Tabela 9

Zaloge

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Končne zaloge – indeks

100

98

89

94

Končne zaloge kot delež proizvodnje – indeks

100

121

126

135

Vir: Podatki industrije Unije.

| (64) | Čeprav so se končne zaloge zaradi začasnih prekinitev proizvodnje z namenom zmanjšati stroške (glej uvodno izjavo 48) v obravnavanem obdobju zmanjšale, so se zaloge, izražene kot odstotek proizvodnje, povečale. |
| --- | --- |

(64)

Čeprav so se končne zaloge zaradi začasnih prekinitev proizvodnje z namenom zmanjšati stroške (glej uvodno izjavo 48) v obravnavanem obdobju zmanjšale, so se zaloge, izražene kot odstotek proizvodnje, povečale.

4.5.2.9   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (65) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 10


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji – indeks | 100 | 74 | 48 | 26 |
| Denarni tok – indeks | 100 | 85 | 75 | 78 |
| Naložbe – indeks | 100 | 51 | 48 | 34 |
| Donosnost naložb – indeks | 100 | 68 | 44 | 25 |
| Vir: Podatki industrije Unije. |

(65)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji – indeks

100

74

48

26

Denarni tok – indeks

100

85

75

78

Naložbe – indeks

100

51

48

34

Donosnost naložb – indeks

100

68

44

25

Vir: Podatki industrije Unije.

| (66) | Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od navedene prodaje. Pri izračunu dobičkonosnosti je od prikazanih stroškov odštela vse stroške za raziskave in razvoj ter za trženje, ki jih je štela za izredne, kot je navedeno v uvodni izjavi 27. Brez tega odbitka bi imela industrija Unije izgube v obdobju preiskave. Hkrati so se s padcem dobičkonosnosti zmanjšali tudi neto denarni tok, naložbe in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od navedene prodaje. Pri izračunu dobičkonosnosti je od prikazanih stroškov odštela vse stroške za raziskave in razvoj ter za trženje, ki jih je štela za izredne, kot je navedeno v uvodni izjavi 27. Brez tega odbitka bi imela industrija Unije izgube v obdobju preiskave. Hkrati so se s padcem dobičkonosnosti zmanjšali tudi neto denarni tok, naložbe in donosnost naložb.

| (67) | Industrija Unije je trdila, da so bili stroški, odšteti za raziskave in razvoj ter trženje, običajni tekoči stroški, povezani z zadevnim izdelkom. Vendar pa je preiskava pokazala, da so bili ti stroški povezani z novim izdelkom, čeprav je bil to izdelek, ki sodi v obseg izdelka v tej preiskavi. Ti izredni in visoki stroški ne bi nastali v običajnem ali reprezentativnem letu za industrijo Unije. Poleg tega ti stroški zadevajo raziskave in razvoj ter trženje izdelka, ki v obravnavanem obdobju ni bil prodan v znatnih količinah na trgu Unije. |
| --- | --- |

(67)

Industrija Unije je trdila, da so bili stroški, odšteti za raziskave in razvoj ter trženje, običajni tekoči stroški, povezani z zadevnim izdelkom. Vendar pa je preiskava pokazala, da so bili ti stroški povezani z novim izdelkom, čeprav je bil to izdelek, ki sodi v obseg izdelka v tej preiskavi. Ti izredni in visoki stroški ne bi nastali v običajnem ali reprezentativnem letu za industrijo Unije. Poleg tega ti stroški zadevajo raziskave in razvoj ter trženje izdelka, ki v obravnavanem obdobju ni bil prodan v znatnih količinah na trgu Unije.

| (68) | Tudi z zgoraj navedeno izključitvijo stroškov se je dobičkonosnost proizvajalca Unije v obravnavanem obdobju močno in dosledno zmanjševala. Komisija je menila, da sta bila raven dobičkonosnosti v obdobju preiskave in gibanje dobičkonosnosti škodljiva zaradi zgoraj opisanega jasnega in znatnega zmanjšanja. |
| --- | --- |

(68)

Tudi z zgoraj navedeno izključitvijo stroškov se je dobičkonosnost proizvajalca Unije v obravnavanem obdobju močno in dosledno zmanjševala. Komisija je menila, da sta bila raven dobičkonosnosti v obdobju preiskave in gibanje dobičkonosnosti škodljiva zaradi zgoraj opisanega jasnega in znatnega zmanjšanja.

| (69) | Dobičkonosnost je močno upadla predvsem zaradi vedno večjih stalnih stroškov na tono v primerjavi z zmanjšanjem obsega proizvodnje in prodaje. Ker so se poleg tega povprečne cene močno znižale, industrija Unije ni bila več sposobna ohraniti stopenj dobička in se je dobičkonosnost zato močno zmanjšala. Kot je prikazano v tabeli 10 zgoraj, so drugi kazalniki uspešnosti sledili podobnemu trendu kot donosnost prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(69)

Dobičkonosnost je močno upadla predvsem zaradi vedno večjih stalnih stroškov na tono v primerjavi z zmanjšanjem obsega proizvodnje in prodaje. Ker so se poleg tega povprečne cene močno znižale, industrija Unije ni bila več sposobna ohraniti stopenj dobička in se je dobičkonosnost zato močno zmanjšala. Kot je prikazano v tabeli 10 zgoraj, so drugi kazalniki uspešnosti sledili podobnemu trendu kot donosnost prihodkov od prodaje.

| (70) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka. izražen kot indeks, je bil v obravnavanem obdobju negativen, saj se je zaradi upada dobičkonosnosti zmanjšal za 22 %. |
| --- | --- |

(70)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka. izražen kot indeks, je bil v obravnavanem obdobju negativen, saj se je zaradi upada dobičkonosnosti zmanjšal za 22 %.

| (71) | Naložbe industrije Unije so se zmanjšale v še večji meri. Obseg naložb v obdobju preiskave je znašal samo približno eno tretjino obsega naložb v letu 2011. Kar zadeva dobičkonosnost, se v tem izračunu niso upoštevale naložbe v nov izdelek. |
| --- | --- |

(71)

Naložbe industrije Unije so se zmanjšale v še večji meri. Obseg naložb v obdobju preiskave je znašal samo približno eno tretjino obsega naložb v letu 2011. Kar zadeva dobičkonosnost, se v tem izračunu niso upoštevale naložbe v nov izdelek.

| (72) | Donosnost naložb, ki izraža dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je od leta 2011 do obdobja preiskave močno in dosledno zmanjšala za približno 75 %. |
| --- | --- |

(72)

Donosnost naložb, ki izraža dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je od leta 2011 do obdobja preiskave močno in dosledno zmanjšala za približno 75 %.

| (73) | Ker je edini proizvajalec Unije del velikega mednarodnega koncerna, ni trdil, da so zgoraj navedene spremembe v preteklosti vplivale na njegovo zmožnost zbiranja kapitala. Vendar pa je industrija Unije med postopkom pojasnila, da sedanje stanje ni vzdržno. |
| --- | --- |

(73)

Ker je edini proizvajalec Unije del velikega mednarodnega koncerna, ni trdil, da so zgoraj navedene spremembe v preteklosti vplivale na njegovo zmožnost zbiranja kapitala. Vendar pa je industrija Unije med postopkom pojasnila, da sedanje stanje ni vzdržno.

4.5.3   Sklep o škodi

| (74) | Močni negativni trendi so bili opaženi pri naslednjih gospodarskih kazalnikih: proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zaposlenost, obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije. Zaloge (kot delež proizvodnje) so se povečale, čeprav so se v absolutnem smislu zmanjšale. Učinek doslednega zniževanja prodajnih cen v povezavi s splošnim zmanjševanjem obsega prodaje je bil velik in je povzročil znatno zmanjšanje tržnega deleža, dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnega toka. |
| --- | --- |

(74)

Močni negativni trendi so bili opaženi pri naslednjih gospodarskih kazalnikih: proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zaposlenost, obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije. Zaloge (kot delež proizvodnje) so se povečale, čeprav so se v absolutnem smislu zmanjšale. Učinek doslednega zniževanja prodajnih cen v povezavi s splošnim zmanjševanjem obsega prodaje je bil velik in je povzročil znatno zmanjšanje tržnega deleža, dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnega toka.

| (75) | Dejstvo je, da na trgu Unije v živilskem sektorju prevladujejo veliki akterji in da takšno poslovanje poteka v obliki letnih pogodb. To pomeni, da je industrija Unije iz tega sektorja posebej občutljiva na zmanjšanje obsega prodaje in cen, četudi to zmanjšanje zadeva majhno število kupcev. |
| --- | --- |

(75)

Dejstvo je, da na trgu Unije v živilskem sektorju prevladujejo veliki akterji in da takšno poslovanje poteka v obliki letnih pogodb. To pomeni, da je industrija Unije iz tega sektorja posebej občutljiva na zmanjšanje obsega prodaje in cen, četudi to zmanjšanje zadeva majhno število kupcev.

| (76) | Po drugi strani se je produktivnost izboljšala. Vendar je bilo to izboljšanje posledica zmanjšanja števila zaposlenih zaradi upada povpraševanja in posledično proizvodnje, zaradi česar je bilo nekaj delavcev odpuščenih. Zato v teh okoliščinah povečanja produktivnosti ni mogoče obravnavati kot pozitivnega dejavnika. |
| --- | --- |

(76)

Po drugi strani se je produktivnost izboljšala. Vendar je bilo to izboljšanje posledica zmanjšanja števila zaposlenih zaradi upada povpraševanja in posledično proizvodnje, zaradi česar je bilo nekaj delavcev odpuščenih. Zato v teh okoliščinah povečanja produktivnosti ni mogoče obravnavati kot pozitivnega dejavnika.

| (77) | Povečala se je tudi potrošnja Unije. Vendar zaradi zgoraj navedenega zmanjšanja obsega prodaje in prodajnih cen industrija Unije tega ni mogla izkoristiti. |
| --- | --- |

(77)

Povečala se je tudi potrošnja Unije. Vendar zaradi zgoraj navedenega zmanjšanja obsega prodaje in prodajnih cen industrija Unije tega ni mogla izkoristiti.

| (78) | Zainteresirana stran je izrazila dvom o obstoju škode. Ta stran je trdila, da je bil položaj industrije Unije v obdobju preiskave običajen. Trdila je, da je industrija Unije izgubila patentno varstvo in s tem svoj prevladujoč položaj na trgu. Zato bi morala zdaj sprejeti nižje dobičke in manjši obseg prodaje. |
| --- | --- |

(78)

Zainteresirana stran je izrazila dvom o obstoju škode. Ta stran je trdila, da je bil položaj industrije Unije v obdobju preiskave običajen. Trdila je, da je industrija Unije izgubila patentno varstvo in s tem svoj prevladujoč položaj na trgu. Zato bi morala zdaj sprejeti nižje dobičke in manjši obseg prodaje.

| (79) | Ta trditev je neutemeljena. Veljavnost glavnega proizvodnega patenta je potekla leta 2005 (dva manjša patenta sta potekla pred navedenim letom in po njem). Po poteku veljavnosti proizvodnega patenta leta 2005 in precej pred obravnavanim obdobjem so na trg vstopili novi akterji, in sicer kitajski proizvajalci izvozniki, katerih prisotnost se od takrat postopno povečuje. Leta 2009, kar je precej pred začetkom obravnavanega obdobja, je tržni delež industrije Unije s svojega vodilnega položaja padel na manj kot 50 %. Na začetku obravnavanega obdobja leta 2011 je bil tržni delež kitajskega uvoza na trgu Unije že precej večji od tržnega deleža industrije Unije. Zato je dejansko po poteku patentnega varstva leta 2005 nastal trg z več kot enim akterjem. |
| --- | --- |

(79)

Ta trditev je neutemeljena. Veljavnost glavnega proizvodnega patenta je potekla leta 2005 (dva manjša patenta sta potekla pred navedenim letom in po njem). Po poteku veljavnosti proizvodnega patenta leta 2005 in precej pred obravnavanim obdobjem so na trg vstopili novi akterji, in sicer kitajski proizvajalci izvozniki, katerih prisotnost se od takrat postopno povečuje. Leta 2009, kar je precej pred začetkom obravnavanega obdobja, je tržni delež industrije Unije s svojega vodilnega položaja padel na manj kot 50 %. Na začetku obravnavanega obdobja leta 2011 je bil tržni delež kitajskega uvoza na trgu Unije že precej večji od tržnega deleža industrije Unije. Zato je dejansko po poteku patentnega varstva leta 2005 nastal trg z več kot enim akterjem.

| (80) | Poleg tega je bil v obravnavanem obdobju analiziran škodljiv položaj, tj. od leta 2011 do leta 2014 ali celo šest let po poteku proizvodnega patenta. Razvoj večine kazalnikov škode v navedenem obdobju (2011–obdobje preiskave) je bil izjemno negativen za industrijo Unije. Izgubila je tržni delež, znižala svoje prodajne cene, njena dobičkonosnost in drugi zgoraj obravnavani finančni kazalniki so se močno zmanjšali, produktivnost je upadla, zaustavitve proizvodnje so postale nujne za zmanjšanje stroškov, povečana potrošnja pa ni prinesla koristi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 74. Takšnega gospodarskega položaja ni mogoče preprosto pojasniti z možnostjo dostopa novih akterjev do trga, kar je posledica poteka patentnega varstva. Tega položaja nikakor ni mogoče šteti za običajnega v smislu trajnostnega in zdravega položaja. Prvič, patent je potekel precej pred obravnavanim obdobjem, zato industrija Unije ni imela dovolj časa, da bi se odzvala na pomanjkanje zaščite. Drugič, tudi če bi potek patentnega varstva povzročil določen upad uspešnosti, so ravni kazalnikov škode v samem obdobju preiskave zelo nizke za trajnostno in zdravo industrijo. Poleg tega je industrija Unije kljub izgubi patentnega varstva ohranila zdrav gospodarski in finančni položaj do leta 2011. |
| --- | --- |

(80)

Poleg tega je bil v obravnavanem obdobju analiziran škodljiv položaj, tj. od leta 2011 do leta 2014 ali celo šest let po poteku proizvodnega patenta. Razvoj večine kazalnikov škode v navedenem obdobju (2011–obdobje preiskave) je bil izjemno negativen za industrijo Unije. Izgubila je tržni delež, znižala svoje prodajne cene, njena dobičkonosnost in drugi zgoraj obravnavani finančni kazalniki so se močno zmanjšali, produktivnost je upadla, zaustavitve proizvodnje so postale nujne za zmanjšanje stroškov, povečana potrošnja pa ni prinesla koristi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 74. Takšnega gospodarskega položaja ni mogoče preprosto pojasniti z možnostjo dostopa novih akterjev do trga, kar je posledica poteka patentnega varstva. Tega položaja nikakor ni mogoče šteti za običajnega v smislu trajnostnega in zdravega položaja. Prvič, patent je potekel precej pred obravnavanim obdobjem, zato industrija Unije ni imela dovolj časa, da bi se odzvala na pomanjkanje zaščite. Drugič, tudi če bi potek patentnega varstva povzročil določen upad uspešnosti, so ravni kazalnikov škode v samem obdobju preiskave zelo nizke za trajnostno in zdravo industrijo. Poleg tega je industrija Unije kljub izgubi patentnega varstva ohranila zdrav gospodarski in finančni položaj do leta 2011.

| (81) | Na podlagi tega je treba argument, da industrija Unije ni utrpela škode, zavrniti. Podrobneje se še proučuje iztek patentnega varstva kot dejavnik, ki je prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(81)

Na podlagi tega je treba argument, da industrija Unije ni utrpela škode, zavrniti. Podrobneje se še proučuje iztek patentnega varstva kot dejavnik, ki je prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (82) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

| (83) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: (a) uspešnost industrije Unije na izvoznih trgih, (b) izguba patentnega varstva in (c) poslovna strategija industrije Unije. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: (a) uspešnost industrije Unije na izvoznih trgih, (b) izguba patentnega varstva in (c) poslovna strategija industrije Unije.

5.1   Učinki dampinškega uvoza

| (84) | Poslabšanje položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju je sovpadlo s povečanjem uvoza po dampinških cenah s poreklom iz LRK. Obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 14 %, njegove cene pa so padle za 30 %. Posledica je bilo 10-odstotno zvišanje tržnega deleža za kitajske izvoznike. Sočasno je industrija Unije izgubljala tržni delež, njene prodajne cene so padale in obseg prodaje se je razvijal negativno. |
| --- | --- |

(84)

Poslabšanje položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju je sovpadlo s povečanjem uvoza po dampinških cenah s poreklom iz LRK. Obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 14 %, njegove cene pa so padle za 30 %. Posledica je bilo 10-odstotno zvišanje tržnega deleža za kitajske izvoznike. Sočasno je industrija Unije izgubljala tržni delež, njene prodajne cene so padale in obseg prodaje se je razvijal negativno.

| (85) | Zlasti visoke stopnje nelojalnega nižanja cen med 18 % in 45 % so dodatni kazalniki, da je dampinški uvoz iz zadevne države izvajal močan cenovni pritisk na cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(85)

Zlasti visoke stopnje nelojalnega nižanja cen med 18 % in 45 % so dodatni kazalniki, da je dampinški uvoz iz zadevne države izvajal močan cenovni pritisk na cene industrije Unije.

| (86) | Padec obsega prodaje je zmanjšal sposobnost industrije Unije, da absorbira stalne stroške. Zaradi nizkih uvoznih cen iz zadevne države industrija Unije ni mogla več ohranjati stopenj dobička, zato se je dobičkonosnost močno zmanjšala (glej tabelo 10). |
| --- | --- |

(86)

Padec obsega prodaje je zmanjšal sposobnost industrije Unije, da absorbira stalne stroške. Zaradi nizkih uvoznih cen iz zadevne države industrija Unije ni mogla več ohranjati stopenj dobička, zato se je dobičkonosnost močno zmanjšala (glej tabelo 10).

| (87) | Industrija Unije in druge zainteresirane strani so trdile, da sta bila v obravnavanem obdobju dva največja kitajska proizvajalca izvoznika vpletena v „cenovno vojno“ in da je prišlo do poskusa prevzema. Dejansko je tik po obdobju preiskave na začetku leta 2015 eden od teh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, Suzhou Hope Technology Co., Ltd, zaprosil za zaščito pred terjatvami upnikov v stečajnem postopku po kitajskem pravu. V resnici je dosleden in stalno negativen razvoj cen dveh največjih kitajskih izvoznikov privedel do netrajnostnih ravni prodajnih cen. Te cene so močno nelojalno znižale cene industrije Unije in hkrati uspele poslabšati položaj industrije Unije, tj. proizvodnjo, izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zaposlenost, obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije. |
| --- | --- |

(87)

Industrija Unije in druge zainteresirane strani so trdile, da sta bila v obravnavanem obdobju dva največja kitajska proizvajalca izvoznika vpletena v „cenovno vojno“ in da je prišlo do poskusa prevzema. Dejansko je tik po obdobju preiskave na začetku leta 2015 eden od teh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, Suzhou Hope Technology Co., Ltd, zaprosil za zaščito pred terjatvami upnikov v stečajnem postopku po kitajskem pravu. V resnici je dosleden in stalno negativen razvoj cen dveh največjih kitajskih izvoznikov privedel do netrajnostnih ravni prodajnih cen. Te cene so močno nelojalno znižale cene industrije Unije in hkrati uspele poslabšati položaj industrije Unije, tj. proizvodnjo, izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zaposlenost, obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije.

| (88) | Komisija je ob upoštevanju zgoraj navedenega sklenila, da je poslabšanje stanja industrije Unije sovpadlo z znatnim povečanjem uvoza po znižanih in dampinških cenah ter da je bil ta uvoz odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov so se v obdobju preiskave znižale za 30 %. S stalnim nižanjem svojih prodajnih cen na enoto v obravnavanem obdobju so proizvajalci iz zadevne države lahko povečali svoj tržni delež. Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje med stopnjo dampinškega uvoza po vedno nižjih cenah na eni strani ter zmanjšanjem obsega prodaje in znižanjem cen industrije Unije na drugi strani, se sklene, da je bil dampinški uvoz vzrok za škodljiv položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je ob upoštevanju zgoraj navedenega sklenila, da je poslabšanje stanja industrije Unije sovpadlo z znatnim povečanjem uvoza po znižanih in dampinških cenah ter da je bil ta uvoz odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov so se v obdobju preiskave znižale za 30 %. S stalnim nižanjem svojih prodajnih cen na enoto v obravnavanem obdobju so proizvajalci iz zadevne države lahko povečali svoj tržni delež. Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje med stopnjo dampinškega uvoza po vedno nižjih cenah na eni strani ter zmanjšanjem obsega prodaje in znižanjem cen industrije Unije na drugi strani, se sklene, da je bil dampinški uvoz vzrok za škodljiv položaj industrije Unije.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Izvoz industrije Unije

| (89) | Obseg in povprečna cena izvoza industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Tabela 11


  Izvoz industrije Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza — indeks | 100 | 87 | 75 | 72 |
| Povprečna cena — indeks | 100 | 112 | 108 | 98 |
| Vir: Podatki industrije Unije. |

(89)

Obseg in povprečna cena izvoza industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Tabela 11

Izvoz industrije Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg izvoza — indeks

100

87

75

72

Povprečna cena — indeks

100

112

108

98

Vir: Podatki industrije Unije.

| (90) | Izvoz industrije Unije je bil po obsegu podoben njeni prodaji na trgu Unije, čeprav so cene, če jih izrazimo v eurih, ostajale na višjih ravneh. Ta razlika v razvoju cen se lahko delno pripiše gibanju menjalnega tečaja med eurom in ameriškim dolarjem v obravnavanem obdobju. Komisija zato ugotavlja, da čeprav so bili izvozni rezultati prav tako negativni, ne pojasnijo škode, ki jo je utrpela industrija Unije na trgu Unije. |
| --- | --- |

(90)

Izvoz industrije Unije je bil po obsegu podoben njeni prodaji na trgu Unije, čeprav so cene, če jih izrazimo v eurih, ostajale na višjih ravneh. Ta razlika v razvoju cen se lahko delno pripiše gibanju menjalnega tečaja med eurom in ameriškim dolarjem v obravnavanem obdobju. Komisija zato ugotavlja, da čeprav so bili izvozni rezultati prav tako negativni, ne pojasnijo škode, ki jo je utrpela industrija Unije na trgu Unije.

5.2.2   Izguba patentnega varstva

| (91) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da se lahko škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, razloži z dejstvom, da je edini proizvajalec Unije izgubil patentno varstvo za Ace-K. Ta trditev je neutemeljena. Kot je razloženo v uvodni izjavi 79, so predvsem po poteku veljavnosti proizvodnega patenta leta 2005 na trg vstopili novi akterji, in sicer kitajski proizvajalci izvozniki, njihova prisotnost pa se od takrat postopno povečuje. Leta 2009, kar je precej pred začetkom obravnavanega obdobja, je tržni delež industrije Unije s svojega vodilnega položaja, ki ga je zagotavljalo patentno varstvo, padel na manj kot 50 %. Na začetku obravnavanega obdobja leta 2011 je bil tržni delež kitajskega uvoza precej večji od tržnega deleža industrije Unije. Zato je dejansko po poteku patentnega varstva nastal trg z več kot enim akterjem. |
| --- | --- |

(91)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da se lahko škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, razloži z dejstvom, da je edini proizvajalec Unije izgubil patentno varstvo za Ace-K. Ta trditev je neutemeljena. Kot je razloženo v uvodni izjavi 79, so predvsem po poteku veljavnosti proizvodnega patenta leta 2005 na trg vstopili novi akterji, in sicer kitajski proizvajalci izvozniki, njihova prisotnost pa se od takrat postopno povečuje. Leta 2009, kar je precej pred začetkom obravnavanega obdobja, je tržni delež industrije Unije s svojega vodilnega položaja, ki ga je zagotavljalo patentno varstvo, padel na manj kot 50 %. Na začetku obravnavanega obdobja leta 2011 je bil tržni delež kitajskega uvoza precej večji od tržnega deleža industrije Unije. Zato je dejansko po poteku patentnega varstva nastal trg z več kot enim akterjem.

| (92) | Vendar je preiskava razkrila obstoj znatne škode za industrijo Unije. Iz ugotovitev o škodi je razvidno, da je industrija Unije ohranila zdrav gospodarski in finančni položaj do leta 2011, potem pa se je stanje začelo slabšati. To je šest let po poteku proizvodnega patenta oziroma po dovolj dolgem časovnem obdobju, da se industrija Unije odzove. Zato je trditev, da se je položaj industrije Unije poslabšal, ker je bilo na trgu več akterjev, neutemeljena. Položaj industrije Unije se je verjetneje poslabšal zaradi strategij določanja cen s strani teh novih akterjev, ki so privedle do večjega obsega uvoza po netrajnostno nizki ceni, in znatno nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(92)

Vendar je preiskava razkrila obstoj znatne škode za industrijo Unije. Iz ugotovitev o škodi je razvidno, da je industrija Unije ohranila zdrav gospodarski in finančni položaj do leta 2011, potem pa se je stanje začelo slabšati. To je šest let po poteku proizvodnega patenta oziroma po dovolj dolgem časovnem obdobju, da se industrija Unije odzove. Zato je trditev, da se je položaj industrije Unije poslabšal, ker je bilo na trgu več akterjev, neutemeljena. Položaj industrije Unije se je verjetneje poslabšal zaradi strategij določanja cen s strani teh novih akterjev, ki so privedle do večjega obsega uvoza po netrajnostno nizki ceni, in znatno nelojalnega nižanja cen.

| (93) | Komisija je na podlagi zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da izguba patentnega varstva ni prispevala k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je na podlagi zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da izguba patentnega varstva ni prispevala k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.3   Poslovna strategija

5.2.3.1   Strategija določanja cen industrije Unije

| (94) | Ena od zainteresiranih strani je trdila, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica njene odločitve, da bo ohranila svoj položaj na trgu Unije kot proizvajalka visokokakovostnih izdelkov. Vendar je nasprotno preiskava pokazala, da je ta strategija zagotovila njeno preživetje. Če bi si industrija Unije prizadevala samo za cenovno konkurenčnost, bi to privedlo do zaprtja podjetij iz poslovnega segmenta Ace-K, saj so dampinške uvozne cene padle na nevzdržno raven. Nevzdržno raven uvoznih cen potrjuje tudi dejstvo, da je drugi največji proizvajalec izvoznik, za katerega je Ace-K prevladujoči del njegovega celotnega prometa, zaprosil za zaščito pred terjatvami upnikov v stečajnem postopku po kitajskem pravu v začetku leta 2015. |
| --- | --- |

(94)

Ena od zainteresiranih strani je trdila, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica njene odločitve, da bo ohranila svoj položaj na trgu Unije kot proizvajalka visokokakovostnih izdelkov. Vendar je nasprotno preiskava pokazala, da je ta strategija zagotovila njeno preživetje. Če bi si industrija Unije prizadevala samo za cenovno konkurenčnost, bi to privedlo do zaprtja podjetij iz poslovnega segmenta Ace-K, saj so dampinške uvozne cene padle na nevzdržno raven. Nevzdržno raven uvoznih cen potrjuje tudi dejstvo, da je drugi največji proizvajalec izvoznik, za katerega je Ace-K prevladujoči del njegovega celotnega prometa, zaprosil za zaščito pred terjatvami upnikov v stečajnem postopku po kitajskem pravu v začetku leta 2015.

5.2.3.2   Visoki stroški za raziskave in razvoj ter trženje, ki jih je imela industrija Unije

| (95) | Ena od zainteresiranih strani je trdila, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica odhodkov za nov izdelek v obravnavanem obdobju. Treba je navesti, da so se ti odhodki nanašali na raziskave in razvoj ter trženje novega izdelka, ki je vseboval Ace-K. Vendar se, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66, stroški te inovacije niso upoštevali pri analizi škode in zato ti odhodki ne bi mogli vplivati na ugotovitev znatne škode. |
| --- | --- |

(95)

Ena od zainteresiranih strani je trdila, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica odhodkov za nov izdelek v obravnavanem obdobju. Treba je navesti, da so se ti odhodki nanašali na raziskave in razvoj ter trženje novega izdelka, ki je vseboval Ace-K. Vendar se, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66, stroški te inovacije niso upoštevali pri analizi škode in zato ti odhodki ne bi mogli vplivati na ugotovitev znatne škode.

| (96) | Zato se sklene, da poslovna strategija, ki jo je sprejela industrija Unije, ni prispevala k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(96)

Zato se sklene, da poslovna strategija, ki jo je sprejela industrija Unije, ni prispevala k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

| (97) | Škoda v tej preiskavi je jasna in zadeva večino kazalnikov, kot je opisano zgoraj. Škoda je jasno razvidna tako pri vidikih, povezanih z obsegom (zlasti tržni delež, proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje na trgu Unije in zaposlovanje), kot pri cenovnih vidikih (povprečne prodajne cene) ter pri kazalnikih uspešnosti (dobičkonosnost, donosnost naložb, naložbe in denarni tok). Povečanje obsega in tržnega deleža nizkocenovnega dampinškega uvoza in negativni razvoj gospodarskega položaja industrije Unije sta jasno časovno sovpadla. Medtem ko so vidiki, povezani z obsegom, izrazitejši, obstaja jasna povezava med hitrim poslabšanjem obsega prodaje in proizvodnje ter naknadnim slabšanjem finančnih kazalnikov. |
| --- | --- |

(97)

Škoda v tej preiskavi je jasna in zadeva večino kazalnikov, kot je opisano zgoraj. Škoda je jasno razvidna tako pri vidikih, povezanih z obsegom (zlasti tržni delež, proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje na trgu Unije in zaposlovanje), kot pri cenovnih vidikih (povprečne prodajne cene) ter pri kazalnikih uspešnosti (dobičkonosnost, donosnost naložb, naložbe in denarni tok). Povečanje obsega in tržnega deleža nizkocenovnega dampinškega uvoza in negativni razvoj gospodarskega položaja industrije Unije sta jasno časovno sovpadla. Medtem ko so vidiki, povezani z obsegom, izrazitejši, obstaja jasna povezava med hitrim poslabšanjem obsega prodaje in proizvodnje ter naknadnim slabšanjem finančnih kazalnikov.

| (98) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Komisija ni ugotovila nobenih drugih dejavnikov, ki bi lahko prispevali k škodi. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Komisija ni ugotovila nobenih drugih dejavnikov, ki bi lahko prispevali k škodi.

| (99) | Komisija je zato sklenila, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in da ni bilo drugih dejavnikov, ki bi lahko prekinili vzročno zvezo. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je zato sklenila, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in da ni bilo drugih dejavnikov, ki bi lahko prekinili vzročno zvezo.

6.   INTERES UNIJE

| (100) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovljenemu škodljivemu dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(100)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovljenemu škodljivemu dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

6.1   Interes industrije Unije

| (101) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz LRK utrpela znatno škodo. Skoraj vsi kazalniki škode so v obravnavanem obdobju kazali negativne trende, zlasti obseg proizvodnje, obseg prodaje, prodajne cene, zaposlenost, tržni delež in dobičkonosnost. Negativen trend je bil ugotovljen tudi za druge kazalnike, povezane s finančno uspešnostjo, kot sta denarni tok in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(101)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz LRK utrpela znatno škodo. Skoraj vsi kazalniki škode so v obravnavanem obdobju kazali negativne trende, zlasti obseg proizvodnje, obseg prodaje, prodajne cene, zaposlenost, tržni delež in dobičkonosnost. Negativen trend je bil ugotovljen tudi za druge kazalnike, povezane s finančno uspešnostjo, kot sta denarni tok in donosnost naložb.

| (102) | Po uvedbi ukrepov se pričakuje zvišanje uvoznih cen in delno zmanjšanje hudega cenovnega pritiska na industrijo Unije, ki ga trenutno povzroča dampinški uvoz. Brez ukrepov bi se položaj industrije Unije zelo verjetno še bolj poslabšal. Obseg prodaje in tržni delež se bosta po vsej verjetnosti še bolj zmanjšala, saj se bo cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza nadaljeval, industrija Unije pa bo prisiljena še bolj znižati svoje ravni cen. Po drugi strani pa ni mogoče utemeljeno trditi, da bi cenovni pritisk ob odsotnosti ukrepov prenehal in ne bi sledil trendom iz obravnavanega obdobja. Ni izključeno, da bi bila ob odsotnosti ukrepov industrija Unije prisiljena srednjeročno popolnoma ustaviti proizvodnjo Ace-K, kar bi povzročilo izgubo delovnih mest v Uniji. Tako bi trg Unije postal popolnoma odvisen od uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(102)

Po uvedbi ukrepov se pričakuje zvišanje uvoznih cen in delno zmanjšanje hudega cenovnega pritiska na industrijo Unije, ki ga trenutno povzroča dampinški uvoz. Brez ukrepov bi se položaj industrije Unije zelo verjetno še bolj poslabšal. Obseg prodaje in tržni delež se bosta po vsej verjetnosti še bolj zmanjšala, saj se bo cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza nadaljeval, industrija Unije pa bo prisiljena še bolj znižati svoje ravni cen. Po drugi strani pa ni mogoče utemeljeno trditi, da bi cenovni pritisk ob odsotnosti ukrepov prenehal in ne bi sledil trendom iz obravnavanega obdobja. Ni izključeno, da bi bila ob odsotnosti ukrepov industrija Unije prisiljena srednjeročno popolnoma ustaviti proizvodnjo Ace-K, kar bi povzročilo izgubo delovnih mest v Uniji. Tako bi trg Unije postal popolnoma odvisen od uvoza iz LRK.

| (103) | Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(103)

Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov

| (104) | Od 25 nepovezanih uvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, so samo trije predložili izpolnjene vprašalnike. Ti predstavljajo približno 13 % vsega uvoza Ace-K iz LRK. Te družbe so bile preverjene na kraju samem. |
| --- | --- |

(104)

Od 25 nepovezanih uvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, so samo trije predložili izpolnjene vprašalnike. Ti predstavljajo približno 13 % vsega uvoza Ace-K iz LRK. Te družbe so bile preverjene na kraju samem.

| (105) | Uvoz Ace-K iz LRK predstavlja manj kot 10 % celotnega prometa teh uvoznikov v obdobju preiskave (za dva od njih celo manj kot 1 %). |
| --- | --- |

(105)

Uvoz Ace-K iz LRK predstavlja manj kot 10 % celotnega prometa teh uvoznikov v obdobju preiskave (za dva od njih celo manj kot 1 %).

| (106) | Vsi trije sodelujoči uvozniki so trdili, da bi dajatve negativno vplivala na njihove dejavnosti, saj bi neizogibno povzročile višje cene. En uvoznik je poudaril pomen dvojnega vira dobave za svoje stranke. |
| --- | --- |

(106)

Vsi trije sodelujoči uvozniki so trdili, da bi dajatve negativno vplivala na njihove dejavnosti, saj bi neizogibno povzročile višje cene. En uvoznik je poudaril pomen dvojnega vira dobave za svoje stranke.

| (107) | Drug uvoznik je trdil, da Ace-K ni lahko nadomestiti v izdelkih, ki ga vsebujejo in so že na trgu. Razvoj novih izdelkov bi potekal z dodatkom drugih sladil namesto zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(107)

Drug uvoznik je trdil, da Ace-K ni lahko nadomestiti v izdelkih, ki ga vsebujejo in so že na trgu. Razvoj novih izdelkov bi potekal z dodatkom drugih sladil namesto zadevnega izdelka.

| (108) | Komisija je ugotovila, da bi ukrepi dejansko lahko negativno vplivali na uvoznike, vendar v zelo omejenem obsegu. Ace-K predstavlja le majhen del poslovne dejavnosti uvoznikov, ki imajo precej široko paleto proizvodov. Ker bi ukrepi le ponovno vzpostavili pošteno konkurenco na trgu Unije, se poleg tega šteje, da protidampinški ukrepi uvoznikom ne bi preprečili prodaje zadevnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je ugotovila, da bi ukrepi dejansko lahko negativno vplivali na uvoznike, vendar v zelo omejenem obsegu. Ace-K predstavlja le majhen del poslovne dejavnosti uvoznikov, ki imajo precej široko paleto proizvodov. Ker bi ukrepi le ponovno vzpostavili pošteno konkurenco na trgu Unije, se poleg tega šteje, da protidampinški ukrepi uvoznikom ne bi preprečili prodaje zadevnega izdelka v Uniji.

| (109) | Kar se tiče potrebe po dveh dobaviteljih, ki so jo izpostavili uvozniki in končni uporabniki, bi ukrepi najverjetneje spodbudili dvojno dobavo, ne pa jo preprečili. To je posledica dejstva, da bi bila brez ukrepov industrija Unije zelo verjetno izrinjena s trga. |
| --- | --- |

(109)

Kar se tiče potrebe po dveh dobaviteljih, ki so jo izpostavili uvozniki in končni uporabniki, bi ukrepi najverjetneje spodbudili dvojno dobavo, ne pa jo preprečili. To je posledica dejstva, da bi bila brez ukrepov industrija Unije zelo verjetno izrinjena s trga.

| (110) | Zato je iz informacij, ki so na voljo, jasno razvidno, da bi imela uvedba ukrepov za uvoznike zelo omejen vpliv, če sploh, ta vpliv pa bi nedvomno odtehtale koristi, ki bi jih ukrepi lahko prinesli industriji Unije. |
| --- | --- |

(110)

Zato je iz informacij, ki so na voljo, jasno razvidno, da bi imela uvedba ukrepov za uvoznike zelo omejen vpliv, če sploh, ta vpliv pa bi nedvomno odtehtale koristi, ki bi jih ukrepi lahko prinesli industriji Unije.

6.3   Interes uporabnikov

| (111) | Komisija je na začetku vzpostavila stik z okoli 80 uporabniki Ace-K. Samo en uporabnik je predložil izpolnjen vprašalnik. Glavni uporabniki prihajajo iz tistega dela sektorja hrane in pijače, ki proizvaja hrano in pijačo brez sladkorja ali z zmanjšano vsebnostjo sladkorja. Preostala prodaja Ace-K je namenjena farmacevtskemu sektorju za izboljšanje okusa zdravil. |
| --- | --- |

(111)

Komisija je na začetku vzpostavila stik z okoli 80 uporabniki Ace-K. Samo en uporabnik je predložil izpolnjen vprašalnik. Glavni uporabniki prihajajo iz tistega dela sektorja hrane in pijače, ki proizvaja hrano in pijačo brez sladkorja ali z zmanjšano vsebnostjo sladkorja. Preostala prodaja Ace-K je namenjena farmacevtskemu sektorju za izboljšanje okusa zdravil.

| (112) | Čeprav sodelujoči uporabnik uporablja Ace-K v večini svojih izdelkov, so njegovi nakupi Ace-K zelo majhni v primerjavi s celotno proizvodnjo in stroški prodaje. |
| --- | --- |

(112)

Čeprav sodelujoči uporabnik uporablja Ace-K v večini svojih izdelkov, so njegovi nakupi Ace-K zelo majhni v primerjavi s celotno proizvodnjo in stroški prodaje.

| (113) | Sodelujoči uporabnik je trdil, da je zadevni izdelek ključna sestavina številnih njegovih končnih izdelkov in ga je izjemno težko nadomestiti, ne da bi to negativno vplivalo na njegove standarde kakovosti in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(113)

Sodelujoči uporabnik je trdil, da je zadevni izdelek ključna sestavina številnih njegovih končnih izdelkov in ga je izjemno težko nadomestiti, ne da bi to negativno vplivalo na njegove standarde kakovosti in konkurenčnost.

| (114) | Trije drugi uporabniki, ki so zastopali tako velike večnacionalne proizvajalce živil in pijač kot manjše specializirane farmacevtske družbe, niso izpolnil vprašalnika, so pa predložili pisne pripombe. Trdili so, da bi bilo treba v primeru, da bi bil damping ugotovljen, ohraniti industrijo Unije kot uspešnega konkurenta in zanesljiv vir visokokakovostne dobave. |
| --- | --- |

(114)

Trije drugi uporabniki, ki so zastopali tako velike večnacionalne proizvajalce živil in pijač kot manjše specializirane farmacevtske družbe, niso izpolnil vprašalnika, so pa predložili pisne pripombe. Trdili so, da bi bilo treba v primeru, da bi bil damping ugotovljen, ohraniti industrijo Unije kot uspešnega konkurenta in zanesljiv vir visokokakovostne dobave.

| (115) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je, kar se tiče stroškov, pomen Ace-K v končnih izdelkih minimalen. Vendar pa je, kot je trdil sodelujoči uporabnik, Ace-K bistvenega pomena za uporabo v proizvodih, ki so že na trgu. Možen bi bil razvoj novih izdelkov z drugimi sladili, vendar bi bila sprememba sestave že obstoječih izdelkov tvegana in draga. Zato je dostop uporabnikov do alternativnih virov Ace-K zelo pomemben. |
| --- | --- |

(115)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je, kar se tiče stroškov, pomen Ace-K v končnih izdelkih minimalen. Vendar pa je, kot je trdil sodelujoči uporabnik, Ace-K bistvenega pomena za uporabo v proizvodih, ki so že na trgu. Možen bi bil razvoj novih izdelkov z drugimi sladili, vendar bi bila sprememba sestave že obstoječih izdelkov tvegana in draga. Zato je dostop uporabnikov do alternativnih virov Ace-K zelo pomemben.

| (116) | Ta argument so izpostavili tudi trije uporabniki, ki so predložili pripombe. Poudarili so, da ne želijo biti odvisni izključno od kitajskega Ace-K, pri čemer bi tvegali monopolne cene zaradi možnosti koncentracije sektorja v LRK. |
| --- | --- |

(116)

Ta argument so izpostavili tudi trije uporabniki, ki so predložili pripombe. Poudarili so, da ne želijo biti odvisni izključno od kitajskega Ace-K, pri čemer bi tvegali monopolne cene zaradi možnosti koncentracije sektorja v LRK.

| (117) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 108, so protidampinški ukrepi namenjeni ponovni vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev, ki bi Uniji in kitajskim proizvajalcem omogočili, da ostanejo na trgu kot uspešni konkurenti. Potrebe uporabnikov po dvojni dobavi bi lahko uspešneje zadovoljili z uvedbo ukrepov kot brez njih. |
| --- | --- |

(117)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 108, so protidampinški ukrepi namenjeni ponovni vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev, ki bi Uniji in kitajskim proizvajalcem omogočili, da ostanejo na trgu kot uspešni konkurenti. Potrebe uporabnikov po dvojni dobavi bi lahko uspešneje zadovoljili z uvedbo ukrepov kot brez njih.

6.4   Sklep o interesu Unije

| (118) | Uvedba protidampinških ukrepov naj bi industriji Unije omogočila, da ostane na trgu in nato izboljša svoj položaj. Obstaja veliko tveganje, da se bi v primeru neuvedbe ukrepov industrija Unije srednjeročno morala umakniti iz poslovnega segmenta Ace-K, kar bi neizogibno pomenilo izgubo delovnih mest. To bi ustvarilo monopol kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki bodo verjetno prav tako postali manj številčni. To bi verjetno v manjši meri vplivalo na uvoznike, vendar bi škodovalo končnim uporabnikom Ace-K, med katerimi so nekateri poudarili pomen ohranitve vira dobave v Uniji. |
| --- | --- |

(118)

Uvedba protidampinških ukrepov naj bi industriji Unije omogočila, da ostane na trgu in nato izboljša svoj položaj. Obstaja veliko tveganje, da se bi v primeru neuvedbe ukrepov industrija Unije srednjeročno morala umakniti iz poslovnega segmenta Ace-K, kar bi neizogibno pomenilo izgubo delovnih mest. To bi ustvarilo monopol kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki bodo verjetno prav tako postali manj številčni. To bi verjetno v manjši meri vplivalo na uvoznike, vendar bi škodovalo končnim uporabnikom Ace-K, med katerimi so nekateri poudarili pomen ohranitve vira dobave v Uniji.

| (119) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz Ace-K s poreklom iz LRK ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(119)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz Ace-K s poreklom iz LRK ne bi bila v interesu Unije.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (120) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(120)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (121) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Ukrepe je treba uvesti na stopnji, ki bo zadostovala za ponovno vzpostavitev poštene konkurence med industrijo Unije in proizvajalci izvozniki v LRK. |
| --- | --- |

(121)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Ukrepe je treba uvesti na stopnji, ki bo zadostovala za ponovno vzpostavitev poštene konkurence med industrijo Unije in proizvajalci izvozniki v LRK.

| (122) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje proizvodne stroške in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(122)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje proizvodne stroške in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.

| (123) | V ta namen se je cena industrije Unije, določena za izračun nelojalnega nižanja cen iz uvodnih izjav 43 in 44, štela za neškodljivo ceno in se je uporabila pri izračunu stopnje škode. V posebnih okoliščinah obravnavanega primera se je izkazalo, da je izključitev izrednih in izjemnih stroškov za raziskave in razvoj ter za trženje privedla do dejanskega dobička pri prodaji podobnega izdelka v obdobju preiskave ter bi zato morala takšna dejanska cena omogočiti, da se doseže stopnja odprave škode. |
| --- | --- |

(123)

V ta namen se je cena industrije Unije, določena za izračun nelojalnega nižanja cen iz uvodnih izjav 43 in 44, štela za neškodljivo ceno in se je uporabila pri izračunu stopnje škode. V posebnih okoliščinah obravnavanega primera se je izkazalo, da je izključitev izrednih in izjemnih stroškov za raziskave in razvoj ter za trženje privedla do dejanskega dobička pri prodaji podobnega izdelka v obdobju preiskave ter bi zato morala takšna dejanska cena omogočiti, da se doseže stopnja odprave škode.

| (124) | Zato je Komisija določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtanim povprečjem cene CIF sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtanim povprečjem cene franko tovarna podobnega izdelka, ki ga je industrija Unije v obdobju preiskave prodajala na trgu Unije, tudi kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(124)

Zato je Komisija določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtanim povprečjem cene CIF sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtanim povprečjem cene franko tovarna podobnega izdelka, ki ga je industrija Unije v obdobju preiskave prodajala na trgu Unije, tudi kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

7.2   Začasni ukrepi

| (125) | Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz kalijevega acesulfama s poreklom iz LRK in kalijevega acesulfama s poreklom iz LRK, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali zmesi, v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni (dampinga in škode). |
| --- | --- |

(125)

Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz kalijevega acesulfama s poreklom iz LRK in kalijevega acesulfama s poreklom iz LRK, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali zmesi, v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni (dampinga in škode).

| (126) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:








  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 89,1 % | 76,6 % | 76,6 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 37,4 % | 23,1 % | 23,1 % |
| Vse druge družbe | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |

(126)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasna protidampinška dajatev

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

97,8 %

87,7 %

87,7 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

89,1 %

76,6 %

76,6 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

37,4 %

23,1 %

23,1 %

Vse druge družbe

97,8 %

87,7 %

87,7 %

| (127) | Ker pa bi se morale protidampinške dajatve uporabljati tudi za vse pripravke in/ali zmesi, ki vsebujejo Ace-K, je za izvajanje dajatve s strani carinskih organov Unije primerneje, da se dajatev izrazi kot fiksni znesek v EUR/kg neto ter uporablja za čisti uvoženi Ace-K ali za delež Ace-K v izdelkih v obliki pripravkov in/ali zmesi. |
| --- | --- |

(127)

Ker pa bi se morale protidampinške dajatve uporabljati tudi za vse pripravke in/ali zmesi, ki vsebujejo Ace-K, je za izvajanje dajatve s strani carinskih organov Unije primerneje, da se dajatev izrazi kot fiksni znesek v EUR/kg neto ter uporablja za čisti uvoženi Ace-K ali za delež Ace-K v izdelkih v obliki pripravkov in/ali zmesi.

| (128) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedle navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(128)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedle navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.

| (129) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (3). Vsebovati mora vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(129)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (3). Vsebovati mora vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

| (130) | Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba posameznih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo posamezne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Račun mora biti skladen z zahtevami iz Priloge I. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, se uporabi protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(130)

Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba posameznih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo posamezne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Račun mora biti skladen z zahtevami iz Priloge I. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, se uporabi protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (131) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(131)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

8.   KONČNE DOLOČBE

| (132) | V interesu dobrega javnega upravljanja lahko zainteresirane strani v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(132)

V interesu dobrega javnega upravljanja lahko zainteresirane strani v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (133) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo v dokončni fazi preiskave morda treba spremeniti – |
| --- | --- |

(133)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo v dokončni fazi preiskave morda treba spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz kalijevega acesulfama (kalijeva sol 6-metil-1,2,3-oksatiazin-4(3H)-on 2,2-dioksida; CAS RN 55589-62-3) s poreklom iz LRK in kalijev acesulfam s poreklom iz LRK, ki ga vsebujejo nekateri pripravki in/ali zmesi, trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (oznaka TARIC 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 in ex 3824 90 96.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Stopnja začasne dajatve – EUR/kg neto | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 3,19 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd. | 3,15 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd. | 1,23 | C048 |
| Vse druge družbe | 3,19 | C999 |
| Vse družbe, ki deklarirajo pripravke in/ali zmesi, ki ne vsebujejo kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 0 | C045 |

Družba

Stopnja začasne dajatve – EUR/kg neto

Dodatna oznaka TARIC

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

3,19

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

3,15

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

1,23

C048

Vse druge družbe

3,19

C999

Vse družbe, ki deklarirajo pripravke in/ali zmesi, ki ne vsebujejo kalijevega acesulfama s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

0

C045

3.   Stopnja protidampinške dajatve za kalijev acesulfam, ki ga vsebujejo pripravki in/ali zmesi, se uporablja glede na celotno vsebnost (masni delež) kalijevega acesulfama v pripravkih in/ali zmeseh.

4.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za navedene družbe v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi I. Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe

5.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

6.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ob predložitvi carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet carinskemu organu države članice, v primerih, v katerih ima kalijev acesulfam poreklo v državi, ki ni država porekla pripravkov in/ali zmesi, ki kalijev acesulfam vsebujejo, uvoznik predloži izjavo o poreklu, ki jo je izdal končni proizvajalec pripravka in/ali zmesi v skladu z zahtevami iz Priloge II.

Člen 3

1.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| (a) | zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo svoje pisne pripombe; ter |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo svoje pisne pripombe; ter

| (c) | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 297, 4.9.2014, str. 2.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

3

---

PRILOGA I

Izdati je treba veljavni trgovinski račun v skladu s členom 1(4), iz katerega je razvidno naslednje:

| 1. | ime in funkcija uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun; |
| --- | --- |

1.

ime in funkcija uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun;

| 2. | naslednja izjava: „Spodaj podpisani potrjujem, da je kalijev acesulfam (Ace-K), prodan za izvoz v Evropsko unijo, ki ga pokriva ta trgovinski račun, proizvedlo [ime in naslov podjetja] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in točni.“; |
| --- | --- |

2.

naslednja izjava: „Spodaj podpisani potrjujem, da je kalijev acesulfam (Ace-K), prodan za izvoz v Evropsko unijo, ki ga pokriva ta trgovinski račun, proizvedlo [ime in naslov podjetja] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in točni.“;

| 3. | datum in podpis uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun. |
| --- | --- |

3.

datum in podpis uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun.

---

PRILOGA II

Izjava o poreklu

Prodajalec: [navedite polno ime in naslov prodajalca pripravkov in/ali zmesi, ki vsebujejo kalijev acesulfam]

Številka in datum trgovinskega računa:

| Embalaža št. | Opis izdelka za pripravek in/ali zmes, ki vsebuje kalijev acesulfam | Količina (v kg) kalijevega acesulfama v izdelku | Država porekla kalijevega acesulfama |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| | | | |
| | | | |

Embalaža št.

Opis izdelka za pripravek in/ali zmes, ki vsebuje kalijev acesulfam

Količina (v kg) kalijevega acesulfama v izdelku

Država porekla kalijevega acesulfama

(1)

(2)

(3)

(4)

Proizvajalec: [navedite polno ime in naslov končnega proizvajalca pripravkov in/ali zmesi, ki vsebujejo kalijev acesulfam, če proizvajalec ni isti kot prodajalec]

Proizvajalec tega blaga izjavlja:

| — | da je bilo poreklo, deklarirano v stolpcu 4 za blago, opisano v stolpcu 2 te deklaracije, določeno v skladu z določbami členov 23 in 24 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (1), |
| --- | --- |

—

da je bilo poreklo, deklarirano v stolpcu 4 za blago, opisano v stolpcu 2 te deklaracije, določeno v skladu z določbami členov 23 in 24 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (1),

| — | da je pripravljen v celoti sodelovati s Komisijo Evropske unije ali carinskimi organi države članice uvoznice pri preverjanju točnosti te izjave. |
| --- | --- |

—

da je pripravljen v celoti sodelovati s Komisijo Evropske unije ali carinskimi organi države članice uvoznice pri preverjanju točnosti te izjave.

| Datum | | (Podpis) |
| --- | --- | --- |
| | (Žig podpisane družbe proizvajalca) | (Ime in funkcija pooblaščenega podpisnika) |
| | | |

Datum

(Podpis)

(Žig podpisane družbe proizvajalca)

(Ime in funkcija pooblaščenega podpisnika)

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

---

| 21.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/788

z dne 20. maja 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 74,3 |
| MA | 110,0 |
| MK | 101,3 |
| ZZ | 95,2 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 57,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 69,9 |
| 0709 93 10 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,4 |
| IL | 70,8 |
| MA | 56,3 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 91,3 |
| BR | 100,8 |
| CL | 138,3 |
| NZ | 126,3 |
| US | 189,0 |
| UY | 86,8 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

74,3

MA

110,0

MK

101,3

ZZ

95,2

0707 00 05

AL

41,5

MK

57,0

TR

111,1

ZZ

69,9

0709 93 10

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 10 20

EG

52,4

IL

70,8

MA

56,3

ZZ

59,8

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

91,3

BR

100,8

CL

138,3

NZ

126,3

US

189,0

UY

86,8

ZA

108,5

ZZ

120,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 21.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 125/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 125/36

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/789

z dne 18. maja 2015

glede ukrepov za preprečevanje vnosa organizma Xylella fastidiosa (Wells et al.) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3415)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), ter zlasti četrtega stavka člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob upoštevanju revizij, ki jih je izvedla Komisija, in obvestil o novih izbruhih, o katerih so poročali italijanski organi, bi bilo treba poostriti ukrepe iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/87/EU (2). |
| --- | --- |

(1)

Ob upoštevanju revizij, ki jih je izvedla Komisija, in obvestil o novih izbruhih, o katerih so poročali italijanski organi, bi bilo treba poostriti ukrepe iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/87/EU (2).

| (2) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je 6. januarja 2015 objavila znanstveno mnenje o tveganju za zdravje rastlin, ki ga povzroča organizem Xylella fastidiosa (Wells et al.) (v nadaljnjem besedilu: zadevni organizem) na ozemlju EU, z identifikacijo in oceno možnosti za zmanjšanje tveganja (3). V navedenem mnenju je bil opredeljen seznam vrst rastlin, občutljivih na evropske in neevropske izolate zadevnega organizma. Poleg tega je Agencija 20. marca 2015 objavila znanstveno poročilo o razvrstitvi navedenih rastlin za saditev, razen semen, glede na tveganje vnosa zadevnega organizma. Poročilo razvršča rastlinske vrste, ki so bile do sedaj potrjene kot občutljive na evropske in neevropske izolate zadevnega organizma z naravno okužbo, z eksperimentalno okužbo s prenosom prek prenašalca ali z neznano vrsto okužbe (v nadaljnjem besedilu: zadevne rastline). Navedeni seznam je obsežnejši kot seznam iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/497/EU (4). Zato je primerno, da se za ta sklep uporablja obsežnejši seznam vrst kot za Izvedbeni sklep Komisije 2014/497/EU. Vendar bi se morali zaradi zagotavljanja sorazmernosti nekateri ukrepi uporabljati le za vrste rastlin, občutljive za evropske izolate zadevnega organizma (v nadaljnjem besedilu: gostiteljske rastline). Čeprav Agencija v mnenju z dne 6. januarja 2015 opozarja na negotovost glede obsega vrst rastlin, saj raziskave še potekajo, pa so v zvezi s tem rezultati preiskav, ki so jih izvedli italijanski organi, potrdili, da so nekatere zadevne rastline lahko „gostiteljske rastline“. |
| --- | --- |

(2)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je 6. januarja 2015 objavila znanstveno mnenje o tveganju za zdravje rastlin, ki ga povzroča organizem Xylella fastidiosa (Wells et al.) (v nadaljnjem besedilu: zadevni organizem) na ozemlju EU, z identifikacijo in oceno možnosti za zmanjšanje tveganja (3). V navedenem mnenju je bil opredeljen seznam vrst rastlin, občutljivih na evropske in neevropske izolate zadevnega organizma. Poleg tega je Agencija 20. marca 2015 objavila znanstveno poročilo o razvrstitvi navedenih rastlin za saditev, razen semen, glede na tveganje vnosa zadevnega organizma. Poročilo razvršča rastlinske vrste, ki so bile do sedaj potrjene kot občutljive na evropske in neevropske izolate zadevnega organizma z naravno okužbo, z eksperimentalno okužbo s prenosom prek prenašalca ali z neznano vrsto okužbe (v nadaljnjem besedilu: zadevne rastline). Navedeni seznam je obsežnejši kot seznam iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/497/EU (4). Zato je primerno, da se za ta sklep uporablja obsežnejši seznam vrst kot za Izvedbeni sklep Komisije 2014/497/EU. Vendar bi se morali zaradi zagotavljanja sorazmernosti nekateri ukrepi uporabljati le za vrste rastlin, občutljive za evropske izolate zadevnega organizma (v nadaljnjem besedilu: gostiteljske rastline). Čeprav Agencija v mnenju z dne 6. januarja 2015 opozarja na negotovost glede obsega vrst rastlin, saj raziskave še potekajo, pa so v zvezi s tem rezultati preiskav, ki so jih izvedli italijanski organi, potrdili, da so nekatere zadevne rastline lahko „gostiteljske rastline“.

| (3) | Države članice bi morale letno opravljati preiskave za ugotavljanje navzočnosti zadevnega organizma na svojem ozemlju in zagotoviti, da so poklicni izvajalci dejavnosti obveščeni o morebitni navzočnosti in ukrepih, ki jih je treba sprejeti. |
| --- | --- |

(3)

Države članice bi morale letno opravljati preiskave za ugotavljanje navzočnosti zadevnega organizma na svojem ozemlju in zagotoviti, da so poklicni izvajalci dejavnosti obveščeni o morebitni navzočnosti in ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

| (4) | Za izkoreninjenje zadevnega organizma in preprečevanje njegovega nadaljnjega širjenja v druge dele Unije bi morale države članice vzpostaviti razmejena območja, ki bi morala obsegati okuženo območje in varovalni pas, ter uporabiti ukrepe izkoreninjenja. Ob upoštevanju trenutnih razmer v južni Italiji bi moralo okuženo območje razmejenega območja, ki so ga vzpostavili italijanski organi, obsegati vsaj celotno provinco Lecce. Za čim manjše tveganje širjenja zadevnega organizma zunaj razmejenega območja (okuženega območja) bi moral biti varovalni pas širok 10 kilometrov. |
| --- | --- |

(4)

Za izkoreninjenje zadevnega organizma in preprečevanje njegovega nadaljnjega širjenja v druge dele Unije bi morale države članice vzpostaviti razmejena območja, ki bi morala obsegati okuženo območje in varovalni pas, ter uporabiti ukrepe izkoreninjenja. Ob upoštevanju trenutnih razmer v južni Italiji bi moralo okuženo območje razmejenega območja, ki so ga vzpostavili italijanski organi, obsegati vsaj celotno provinco Lecce. Za čim manjše tveganje širjenja zadevnega organizma zunaj razmejenega območja (okuženega območja) bi moral biti varovalni pas širok 10 kilometrov.

| (5) | Pri pojavu izoliranih najdb zadevnega organizma naj vzpostavitev razmejenega območja ne bi bila potrebna, če se zadevni organizem lahko odstrani z rastlin, na katerih je bila odkrita njegova navzočnost. V takih primerih je treba izvesti takojšnje ukrepe, da se ugotovi, ali so okužene tudi druge rastline. |
| --- | --- |

(5)

Pri pojavu izoliranih najdb zadevnega organizma naj vzpostavitev razmejenega območja ne bi bila potrebna, če se zadevni organizem lahko odstrani z rastlin, na katerih je bila odkrita njegova navzočnost. V takih primerih je treba izvesti takojšnje ukrepe, da se ugotovi, ali so okužene tudi druge rastline.

| (6) | Ob upoštevanju epidemiologije zadevnega organizma in tveganja nadaljnjega širjenja v druge dele Unije bi morala biti na okuženem območju prepovedana saditev gostiteljskih rastlin, razen na enotah pridelave, ki so fizično zavarovane pred vnosom zadevnega organizma z njegovimi prenašalci. To je pomembno tudi z vidika preprečevanja okužbe gostiteljskih rastlin z zadevnim organizmom na razmejenem območju. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju epidemiologije zadevnega organizma in tveganja nadaljnjega širjenja v druge dele Unije bi morala biti na okuženem območju prepovedana saditev gostiteljskih rastlin, razen na enotah pridelave, ki so fizično zavarovane pred vnosom zadevnega organizma z njegovimi prenašalci. To je pomembno tudi z vidika preprečevanja okužbe gostiteljskih rastlin z zadevnim organizmom na razmejenem območju.

| (7) | V provinci Lecce je zadevni organizem že močno razširjen. Kadar dokazi kažejo, da je bil v nekaterih delih navedenega območja zadevni organizem navzoč že več kot dve leti in da ga ni več mogoče izkoreniniti, bi moral imeti pristojni uradni organ možnost, da namesto ukrepov izkoreninjenja uporabi ukrepe zadrževanja, da se zavarujejo vsaj enote pridelave, rastline s posebno kulturno, družbeno ali znanstveno vrednostjo ter meja s preostalim ozemljem Unije. Ukrepi zadrževanja naj bi čim bolj zmanjšali količino bakterijskega inokuluma na navedenem območju in ohranjali populacijo prenašalca na najnižji možni stopnji. |
| --- | --- |

(7)

V provinci Lecce je zadevni organizem že močno razširjen. Kadar dokazi kažejo, da je bil v nekaterih delih navedenega območja zadevni organizem navzoč že več kot dve leti in da ga ni več mogoče izkoreniniti, bi moral imeti pristojni uradni organ možnost, da namesto ukrepov izkoreninjenja uporabi ukrepe zadrževanja, da se zavarujejo vsaj enote pridelave, rastline s posebno kulturno, družbeno ali znanstveno vrednostjo ter meja s preostalim ozemljem Unije. Ukrepi zadrževanja naj bi čim bolj zmanjšali količino bakterijskega inokuluma na navedenem območju in ohranjali populacijo prenašalca na najnižji možni stopnji.

| (8) | Ob upoštevanju morebitnega širjenja zadevnega organizma po naravni poti ali s pomočjo človeka, ki ne vključuje premeščanja zadevnih rastlin za saditev, bi bilo za učinkovito varstvo ostalega ozemlja Unije pred zadevnim organizmom primerno vzpostaviti nadzorovano območje neposredno ob varovalnem pasu, ki obdaja okuženo območje province Lecce. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju morebitnega širjenja zadevnega organizma po naravni poti ali s pomočjo človeka, ki ne vključuje premeščanja zadevnih rastlin za saditev, bi bilo za učinkovito varstvo ostalega ozemlja Unije pred zadevnim organizmom primerno vzpostaviti nadzorovano območje neposredno ob varovalnem pasu, ki obdaja okuženo območje province Lecce.

| (9) | Pri rastlinah, za katere je znano, da so občutljive na zadevni organizem, in ki so vsaj del svoje življenjske dobe rasle na razmejenem območju ali so bile premeščene prek takega območja, obstaja večja verjetnost, da so okužene z zadevnim organizmom. Za premeščanje navedenih rastlin bi zato morale veljati posebne zahteve za preprečevanje nadaljnjega širjenja zadevnega organizma. Da se omogoči zgodnje odkrivanje morebitne navzočnosti zadevnega organizma zunaj razmejenega območja, bi bilo treba določiti zahteve glede sledljivosti za premeščanje rastlin, za katere je znano, da so občutljive na zadevni organizem, zunaj razmejenih območij. |
| --- | --- |

(9)

Pri rastlinah, za katere je znano, da so občutljive na zadevni organizem, in ki so vsaj del svoje življenjske dobe rasle na razmejenem območju ali so bile premeščene prek takega območja, obstaja večja verjetnost, da so okužene z zadevnim organizmom. Za premeščanje navedenih rastlin bi zato morale veljati posebne zahteve za preprečevanje nadaljnjega širjenja zadevnega organizma. Da se omogoči zgodnje odkrivanje morebitne navzočnosti zadevnega organizma zunaj razmejenega območja, bi bilo treba določiti zahteve glede sledljivosti za premeščanje rastlin, za katere je znano, da so občutljive na zadevni organizem, zunaj razmejenih območij.

| (10) | Da se omogočijo nadaljnji inšpekcijski pregledi na namembnem kraju rastlin za saditev, premeščenih z razmejenih območij, bi morali poklicni izvajalci dejavnosti nemudoma obvestiti pristojni uradni organ v kraju izvora in pristojni uradni organ v namembnem kraju o premeščanju vsake partije zadevnih rastlin, ki so vsaj del svoje življenjske dobe rasle na razmejenem območju. |
| --- | --- |

(10)

Da se omogočijo nadaljnji inšpekcijski pregledi na namembnem kraju rastlin za saditev, premeščenih z razmejenih območij, bi morali poklicni izvajalci dejavnosti nemudoma obvestiti pristojni uradni organ v kraju izvora in pristojni uradni organ v namembnem kraju o premeščanju vsake partije zadevnih rastlin, ki so vsaj del svoje življenjske dobe rasle na razmejenem območju.

| (11) | Da se zagotovi natančno spremljanje premeščanja rastlin za saditev s poreklom z razmejenih območij in učinkovit pregled enot pridelave, kjer je stopnja fitosanitarnega tveganja zaradi zadevnega organizma visoka, bi morale Komisija in države članice imeti dostop do informacij o enotah pridelave, ki se nahajajo na razmejenih območjih. Zato bi morale države članice vzpostaviti in posodabljati seznam vseh enot pridelave na razmejenih območjih na svojem ozemlju, kjer so rasle zadevne rastline, in o navedenem seznamu obveščati Komisijo in druge države članice. Komisija bi morala državam članicam omogočiti dostop do zbirke navedenih seznamov. |
| --- | --- |

(11)

Da se zagotovi natančno spremljanje premeščanja rastlin za saditev s poreklom z razmejenih območij in učinkovit pregled enot pridelave, kjer je stopnja fitosanitarnega tveganja zaradi zadevnega organizma visoka, bi morale Komisija in države članice imeti dostop do informacij o enotah pridelave, ki se nahajajo na razmejenih območjih. Zato bi morale države članice vzpostaviti in posodabljati seznam vseh enot pridelave na razmejenih območjih na svojem ozemlju, kjer so rasle zadevne rastline, in o navedenem seznamu obveščati Komisijo in druge države članice. Komisija bi morala državam članicam omogočiti dostop do zbirke navedenih seznamov.

| (12) | Za zagotovitev, da se zadevne rastline z razmejenih območij premeščajo le v skladu z zahtevami iz tega sklepa, bi bilo treba izvajati uradne preglede. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev, da se zadevne rastline z razmejenih območij premeščajo le v skladu z zahtevami iz tega sklepa, bi bilo treba izvajati uradne preglede.

| (13) | Ob upoštevanju narave zadevnega organizma bi moralo biti zadevnim rastlinam s poreklom iz tretje države, kjer zadevni organizem ni navzoč, ob vnosu v Unijo priloženo fitosanitarno spričevalo, vključno z dopolnilno izjavo, da je država neokužena z zadevnim organizmom. |
| --- | --- |

(13)

Ob upoštevanju narave zadevnega organizma bi moralo biti zadevnim rastlinam s poreklom iz tretje države, kjer zadevni organizem ni navzoč, ob vnosu v Unijo priloženo fitosanitarno spričevalo, vključno z dopolnilno izjavo, da je država neokužena z zadevnim organizmom.

| (14) | Za zagotovitev, da so zadevne rastline, ki se v Unijo vnesejo iz tretjih držav, kjer je znano, da je zadevni organizem navzoč, neokužene z zadevnim organizmom, bi morale biti zahteve za njihov vnos v Unijo podobne tistim, ki so določene za premeščanje zadevnih rastlin s poreklom z razmejenih območij. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev, da so zadevne rastline, ki se v Unijo vnesejo iz tretjih držav, kjer je znano, da je zadevni organizem navzoč, neokužene z zadevnim organizmom, bi morale biti zahteve za njihov vnos v Unijo podobne tistim, ki so določene za premeščanje zadevnih rastlin s poreklom z razmejenih območij.

| (15) | Od oktobra 2014 so bile v Uniji prestrežene številne rastline rodu Coffea s poreklom iz Kostarike oziroma Hondurasa za saditev, razen semen, na katerih je bil navzoč zadevni organizem. Zato se sklene, da postopki izdajanja fitosanitarnih spričeval v Kostariki oziroma Hondurasu niso dovolj zanesljivi za zagotovitev, da so pošiljke rastlin rodu Coffea neokužene z zadevnim organizmom. Zato bi bilo treba zaradi velike verjetnosti naselitve zadevnega organizma v Uniji, odsotnosti učinkovitega tretiranja zadevnih rastlin, ko so okužene, in tudi velikih gospodarskih posledic za Unijo prepovedati vnos rastlin rodu Coffea s poreklom iz Kostarike oziroma Hondurasa za saditev, razen semen. |
| --- | --- |

(15)

Od oktobra 2014 so bile v Uniji prestrežene številne rastline rodu Coffea s poreklom iz Kostarike oziroma Hondurasa za saditev, razen semen, na katerih je bil navzoč zadevni organizem. Zato se sklene, da postopki izdajanja fitosanitarnih spričeval v Kostariki oziroma Hondurasu niso dovolj zanesljivi za zagotovitev, da so pošiljke rastlin rodu Coffea neokužene z zadevnim organizmom. Zato bi bilo treba zaradi velike verjetnosti naselitve zadevnega organizma v Uniji, odsotnosti učinkovitega tretiranja zadevnih rastlin, ko so okužene, in tudi velikih gospodarskih posledic za Unijo prepovedati vnos rastlin rodu Coffea s poreklom iz Kostarike oziroma Hondurasa za saditev, razen semen.

| (16) | Sklep 2014/497/EU bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(16)

Sklep 2014/497/EU bi bilo treba razveljaviti.

| (17) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „zadevni organizem“ so evropski in neevropski izolati vrste Xylella fastidiosa (Wells et al.); |
| --- | --- |

(a)

„zadevni organizem“ so evropski in neevropski izolati vrste Xylella fastidiosa (Wells et al.);

| (b) | „zadevne rastline“ so vse rastline za saditev, razen semen, ki pripadajo rodovom ali vrstam iz Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

„zadevne rastline“ so vse rastline za saditev, razen semen, ki pripadajo rodovom ali vrstam iz Priloge I;

| (c) | „gostiteljske rastline“ so vse zadevne rastline, ki pripadajo rodovom ali vrstam iz Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

„gostiteljske rastline“ so vse zadevne rastline, ki pripadajo rodovom ali vrstam iz Priloge II;

| (d) | „poklicni izvajalci dejavnosti“ so vse osebe, ki so poklicno vključene v eno ali več naslednjih dejavnosti v zvezi z rastlinami:






  (i) | saditev; |
| --- | --- | --- |

(d)

„poklicni izvajalci dejavnosti“ so vse osebe, ki so poklicno vključene v eno ali več naslednjih dejavnosti v zvezi z rastlinami:

(i)

saditev;

| (ii) | žlahtnjenje; |
| --- | --- |

(ii)

žlahtnjenje;

| (iii) | pridelavo, vključno z gojenjem, razmnoževanjem in vzdrževanjem; |
| --- | --- |

(iii)

pridelavo, vključno z gojenjem, razmnoževanjem in vzdrževanjem;

| (iv) | vnos na ozemlje Unije ter premeščanje prek navedenega ozemlja in izven njega; |
| --- | --- |

(iv)

vnos na ozemlje Unije ter premeščanje prek navedenega ozemlja in izven njega;

| (v) | omogočanje dostopnosti na trgu. |
| --- | --- |

(v)

omogočanje dostopnosti na trgu.

Člen 2

Odkrivanje ali sum na navzočnost zadevnega organizma

1.   Vsaka oseba, ki sumi ali odkrije navzočnost zadevnega organizma, nemudoma obvesti pristojni uradni organ in mu predloži vse ustrezne informacije o navzočnosti ali sumu na navzočnost zadevnega organizma.

2.   Pristojni uradni organ te informacije nemudoma zabeleži.

3.   Kadar je pristojni uradni organ obveščen o navzočnosti ali sumu na navzočnost zadevnega organizma, izvede vse potrebne ukrepe za potrditev navedene navzočnosti ali suma na navzočnost.

4.   Države članice zagotovijo, da so vse osebe, ki so odgovorne za rastline, ki so lahko okužene z zadevnim organizmom, nemudoma obveščene o navzočnosti ali sumu na navzočnost zadevnega organizma, možnih posledicah in tveganjih ter ukrepih, ki jih je treba izvesti.

Člen 3

Preiskave zadevnega organizma na ozemljih držav članic

Države članice na svojih ozemljih opravijo letne preiskave za ugotavljanje navzočnosti zadevnega organizma na zadevnih rastlinah.

Navedene preiskave izvede pristojni uradni organ ali pa se izvedejo pod njegovim uradnim nadzorom. Vključujejo vizualne preglede, v primeru suma na okužbo z zadevnim organizmom pa tudi vzorčenje in testiranje. Navedene preiskave temeljijo na trdnih znanstvenih in strokovnih načelih ter se izvedejo v primernem času v letu za morebitno odkritje zadevnega organizma. V preiskavah se upoštevajo razpoložljivi znanstveni in strokovni dokazi, biologija zadevnega organizma in njegovih prenašalcev, navzočnost in biologija zadevnih rastlin ter vse ostale ustrezne informacije v zvezi z navzočnostjo zadevnega organizma.

Člen 4

Vzpostavitev razmejenih območij

1.   Če je navzočnost zadevnega organizma potrjena, zadevna država članica nemudoma razmeji območje v skladu z odstavkom 2 (v nadaljnjem besedilu: razmejeno območje).

2.   Razmejeno območje obsega okuženo območje in varovalni pas.

Okuženo območje vključuje vse rastline, za katere je znano, da so okužene z zadevnim organizmom, tiste, ki kažejo simptome morebitne okužbe z zadevnim organizmom in druge rastline, ki bi lahko bile okužene z organizmom zaradi neposredne bližine okuženih rastlin ali skupnega vira pridelave z okuženimi rastlinami, če je znan, ali rastline, ki so zrasle iz teh rastlin.

Glede navzočnosti zadevnega organizma v provinci Lecce mora okuženo območje vključevati vsaj celotno provinco.

Varovalni pas okoli okuženega območja mora biti širok najmanj 10 kilometrov.

Natančna razmejitev območij temelji na trdnih znanstvenih načelih, biologiji zadevnega organizma in njegovih prenašalcev, stopnji okuženosti, navzočnosti prenašalcev in razširjenosti zadevnih rastlin na zadevnem območju.

3.   Če se znotraj varovalnega pasu potrdi navzočnost zadevnega organizma, se razmejitev okuženega območja in varovalnega pasu nemudoma ustrezno pregleda in spremeni.

4.   Komisija na podlagi uradnih obvestil držav članic v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/917/EU (5) vzpostavi in posodablja seznam razmejenih območij ter države članice obvešča o navedenem seznamu.

5.   Kadar na podlagi preiskav iz člena 3 in spremljanja iz odstavka 7 člena 6 zadevni organizem na razmejenem območju ni odkrit pet let, se lahko razmejitev prekliče. V takih primerih zadevna država članica obvesti Komisijo in druge države članice.

6.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko država članica odloči, da razmejenega območja ne vzpostavi takoj, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | če obstajajo dokazi, da je bil zadevni organizem nedavno vnesen na to območje z rastlinami, na katerih je bil odkrit; |
| --- | --- |

(a)

če obstajajo dokazi, da je bil zadevni organizem nedavno vnesen na to območje z rastlinami, na katerih je bil odkrit;

| (b) | če obstaja indic, da so bile zadevne rastline okužene še pred njihovim vnosom na zadevno območje; |
| --- | --- |

(b)

če obstaja indic, da so bile zadevne rastline okužene še pred njihovim vnosom na zadevno območje;

| (c) | če v bližini navedenih rastlin na podlagi testov, izvedenih v skladu z mednarodno potrjenimi metodami testiranja, niso bili odkriti prenašalci, okuženi z zadevnim organizmom. |
| --- | --- |

(c)

če v bližini navedenih rastlin na podlagi testov, izvedenih v skladu z mednarodno potrjenimi metodami testiranja, niso bili odkriti prenašalci, okuženi z zadevnim organizmom.

7.   V primeru iz odstavka 6 država članica:

| (a) | najmanj dve leti izvaja letno preiskavo, da se ugotovi, ali so bile razen rastlin, na katerih je bil zadevni organizem najprej odkrit, okužene tudi druge rastline; |
| --- | --- |

(a)

najmanj dve leti izvaja letno preiskavo, da se ugotovi, ali so bile razen rastlin, na katerih je bil zadevni organizem najprej odkrit, okužene tudi druge rastline;

| (b) | na podlagi navedene preiskave določi, ali je treba vzpostaviti razmejeno območje; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi navedene preiskave določi, ali je treba vzpostaviti razmejeno območje;

| (c) | Komisijo in druge države članice obvesti o utemeljitvi, zakaj se razmejeno območje ne vzpostavi, in rezultatih preiskave iz točke (a) takoj, ko so na voljo. |
| --- | --- |

(c)

Komisijo in druge države članice obvesti o utemeljitvi, zakaj se razmejeno območje ne vzpostavi, in rezultatih preiskave iz točke (a) takoj, ko so na voljo.

Člen 5

Prepoved saditve gostiteljskih rastlin na okuženih območjih

Saditev gostiteljskih rastlin na okuženih območjih je prepovedana, razen na enotah pridelave, ki so fizično zavarovane pred vnosom zadevnega organizma z njegovimi prenašalci.

Člen 6

Ukrepi izkoreninjenja

1.   Države članice, ki so vzpostavile razmejeno območje iz člena 4, na navedenem območju izvedejo ukrepe iz odstavkov 2 do 11.

2.   Zadevna država članica v polmeru 100 metrov okrog rastlin, ki so bile testirane in pri katerih je bilo ugotovljeno, da so okužene z zadevnim organizmom, nemudoma odstrani:

| (a) | gostiteljske rastline, ne glede na njihovo zdravstveno stanje; |
| --- | --- |

(a)

gostiteljske rastline, ne glede na njihovo zdravstveno stanje;

| (b) | rastline, za katere je znano, da so okužene z zadevnim organizmom; |
| --- | --- |

(b)

rastline, za katere je znano, da so okužene z zadevnim organizmom;

| (c) | rastline, ki kažejo simptome morebitne okužbe z navedenim organizmom ali za katere obstaja sum, da so okužene z navedenim organizmom. |
| --- | --- |

(c)

rastline, ki kažejo simptome morebitne okužbe z navedenim organizmom ali za katere obstaja sum, da so okužene z navedenim organizmom.

3.   Zadevna država članica v polmeru 100 metrov okrog vsake okužene rastline izvede vzorčenje in testiranje zadevnih rastlin v skladu z mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 31 (ISPM št. 31) (6).

4.   Zadevna država članica pred odstranitvijo rastlin iz odstavka 2 izvede ustrezna fitosanitarna tretiranja proti prenašalcem zadevnega organizma in rastlinam, ki bi navedene prenašalce lahko gostile. Navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin.

5.   Zadevna država članica na kraju samem ali na bližnjem, temu namenjenem kraju znotraj okuženega območja uniči rastline in dele rastlin iz odstavka 2, in sicer na način, ki zagotavlja, da se zadevni organizem ne širi.

6.   Zadevna država članica izvede ustrezne raziskave za ugotavljanje izvora okužbe. Izsledi zadevne rastline, povezane z zadevnim primerom okužbe, vključno s tistimi, ki so bile premeščene, še preden je bilo vzpostavljeno razmejeno območje. Rezultati tovrstnih raziskav se sporočijo državam članicam porekla navedenih zadevnih rastlin, državam članicam, prek katerih so se navedene rastline premeščale, in državam članicam, v katere so bile navedene rastline premeščene.

7.   Zadevna država članica spremlja navzočnost zadevnega organizma z letnimi preiskavami ob ustreznem času. Izvaja vizualne preglede zadevnih rastlin ter vzorčenje in testiranje simptomatičnih rastlin in asimptomatičnih rastlin v bližini simptomatičnih.

V varovalnih pasovih je območje, na katerem se izvajajo preiskave, razdeljeno v mrežo, ki jo sestavljajo kvadrati v velikosti 100 m × 100 m. Vizualni pregledi se opravijo na vsakem od navedenih kvadratov.

8.   Zadevna država članica ozavešča javnost o nevarnosti zadevnega organizma ter o sprejetih ukrepih za preprečevanje vnosa tega organizma v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije. Postavi prometne znake, ki označujejo razmejitev zadevnega razmejenega območja.

9.   Zadevna država članica po potrebi izvaja ukrepe za odpravo vseh posebnosti in težav, ki bi lahko preprečile, ovirale ali zadržale izkoreninjenje, zlasti tistih, povezanih z dostopnostjo in ustreznim uničenjem vseh okuženih rastlin in rastlin, za katere obstaja sum, da so okužene, ne glede na njihovo lokacijo, javno ali zasebno lastništvo ali osebo ali subjekt, ki je odgovoren zanje.

10.   Zadevna država članica izvede vse druge ukrepe, ki lahko prispevajo k izkoreninjenju zadevnega organizma v skladu s standardom ISPM št. 9 (7) in izvajanju celostnega pristopa v skladu z načeli standarda ISPM št. 14 (8).

11.   Zadevna država članica uporabi ustrezne kmetijske prakse za obvladovanje zadevnega organizma in njegovih prenašalcev.

Člen 7

Ukrepi zadrževanja

1.   Z odstopanjem od člena 6 se lahko le v provinci Lecce pristojni uradni organ zadevne države članice odloči, da bo uporabljal ukrepe zadrževanja iz odstavkov od 2 do 6 (v nadaljnjem besedilu: območje zadrževanja).

2.   Zadevna država članica nemudoma odstrani vsaj vse rastline, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so okužene z zadevnim organizmom, če so na naslednjih lokacijah:

| (a) | v bližini enot pridelave iz člena 9(2); |
| --- | --- |

(a)

v bližini enot pridelave iz člena 9(2);

| (b) | v bližini lokacij rastlin, ki imajo posebno kulturno, družbeno ali znanstveno vrednost; |
| --- | --- |

(b)

v bližini lokacij rastlin, ki imajo posebno kulturno, družbeno ali znanstveno vrednost;

| (c) | največ 20 km od meje območja zadrževanja s preostalim ozemljem Unije. |
| --- | --- |

(c)

največ 20 km od meje območja zadrževanja s preostalim ozemljem Unije.

Sprejeti so vsi potrebni varnostni ukrepi, da se prepreči širjenje zadevnega organizma med odstranitvijo in po njej.

3.   Zadevna država članica v polmeru 100 m okoli rastlin iz odstavka 2, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so okužene z zadevnim organizmom, vzorči in testira gostiteljske rastline v skladu s standardom ISPM št. 31. Navedeno testiranje se izvaja redno, in sicer vsaj dvakrat na leto.

4.   Zadevna država članica pred odstranitvijo rastlin iz odstavka 2 izvede ustrezna fitosanitarna tretiranja proti prenašalcem zadevnega organizma in rastlinam, ki bi navedene prenašalce lahko gostile. Navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin.

5.   Zadevna država članica na kraju samem ali na bližnjem, temu namenjenem kraju znotraj območja zadrževanja uniči rastline in dele rastlin iz odstavka 2, in sicer na način, ki zagotavlja, da se zadevni organizem ne širi.

6.   Zadevna država članica uporablja ustrezne kmetijske prakse za obvladovanje zadevnega organizma in njegovih prenašalcev.

Člen 8

Vzpostavitev nadzorovanega območja v Italiji

1.   Tik ob razmejenem območju, ki pokriva okuženo območje province Lecce, se vzpostavi nadzorovano območje širine najmanj 30 km.

2.   Zadevna država članica na nadzorovanem območju iz odstavka 1 spremlja navzočnost zadevnega organizma z letnimi preiskavami ob ustreznem času med letom. Izvaja vizualne preglede zadevnih rastlin ter vzorči in testira simptomatične rastline.

Območje, na katerem se izvajajo preiskave, je razdeljeno v mrežo, ki jo sestavljajo kvadrati v velikosti 100 m × 100 m. Vizualni pregledi se opravijo na vsakem od navedenih kvadratov.

Število vzorcev, metodologija in rezultati se navedejo v poročilu iz člena 14.

3.   Zadevna država članica uporablja ustrezne kmetijske prakse za obvladovanje zadevnega organizma in njegovih prenašalcev.

Člen 9

Premeščanje zadevnih rastlin znotraj Unije

1.   Premeščanje zadevnih rastlin, ki so vsaj del svojega življenjskega obdobja rasle na razmejenem območju, vzpostavljenem v skladu s členom 4, je znotraj Unije, znotraj razmejenih območij kot tudi izven njih prepovedano.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je tako premeščanje dovoljeno, če so zadevne rastline rasle na enoti pridelave, kjer so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | je registrirana v skladu z Direktivo Komisije 92/90/EGS (9); |
| --- | --- |

(a)

je registrirana v skladu z Direktivo Komisije 92/90/EGS (9);

| (b) | pristojni uradni organ je enoto ob upoštevanju ustreznih mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe odobril kot enoto, ki je neokužena z zadevnim organizmom in na njej niso navzoči njegovi prenašalci; |
| --- | --- |

(b)

pristojni uradni organ je enoto ob upoštevanju ustreznih mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe odobril kot enoto, ki je neokužena z zadevnim organizmom in na njej niso navzoči njegovi prenašalci;

| (c) | je fizično zaščitena pred vnosom zadevnega organizma prek njegovih prenašalcev; |
| --- | --- |

(c)

je fizično zaščitena pred vnosom zadevnega organizma prek njegovih prenašalcev;

| (d) | je obdana s pasom širine 200 metrov, za katerega je bilo z uradnim vizualnim pregledom in v primeru suma na navzočnost zadevnega organizma z vzorčenjem in testiranjem ugotovljeno, da je neokužen z zadevnim organizmom, ter ki je predmet ustreznih fitosanitarnih tretiranj proti prenašalcem zadevnega organizma; navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin; |
| --- | --- |

(d)

je obdana s pasom širine 200 metrov, za katerega je bilo z uradnim vizualnim pregledom in v primeru suma na navzočnost zadevnega organizma z vzorčenjem in testiranjem ugotovljeno, da je neokužen z zadevnim organizmom, ter ki je predmet ustreznih fitosanitarnih tretiranj proti prenašalcem zadevnega organizma; navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin;

| (e) | je predmet ustreznih fitosanitarnih tretiranj, da se zagotovi, da na njej niso navzoči prenašalci zadevnega organizma; navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin; |
| --- | --- |

(e)

je predmet ustreznih fitosanitarnih tretiranj, da se zagotovi, da na njej niso navzoči prenašalci zadevnega organizma; navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin;

| (f) | na njej in obenem na pasu iz točke (d) se letno izvedeta vsaj dva uradna pregleda ob ustreznem času; |
| --- | --- |

(f)

na njej in obenem na pasu iz točke (d) se letno izvedeta vsaj dva uradna pregleda ob ustreznem času;

| (g) | celotno obdobje rasti zadevnih rastlin na njej niso bili odkriti niti simptomi zadevnega organizma niti njegovi prenašalci, če pa so bili opaženi sumljivi simptomi, so bili izvedeni testi, ki so potrdili odsotnost zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(g)

celotno obdobje rasti zadevnih rastlin na njej niso bili odkriti niti simptomi zadevnega organizma niti njegovi prenašalci, če pa so bili opaženi sumljivi simptomi, so bili izvedeni testi, ki so potrdili odsotnost zadevnega organizma;

| (h) | celotno obdobje rasti zadevnih rastlin na pasu iz točke (d) niso bili odkriti simptomi zadevnega organizma, če pa so bili opaženi sumljivi simptomi, so bili izvedeni testi in je bila potrjena odsotnost zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(h)

celotno obdobje rasti zadevnih rastlin na pasu iz točke (d) niso bili odkriti simptomi zadevnega organizma, če pa so bili opaženi sumljivi simptomi, so bili izvedeni testi in je bila potrjena odsotnost zadevnega organizma.

3.   Na reprezentativnih vzorcih vsake vrste zadevnih rastlin s posamezne enote je bilo izvedeno letno testiranje ob najustreznejšem času in je bila odsotnost zadevnega organizma potrjena na osnovi testov, izvedenih v skladu z mednarodno potrjenimi metodami testiranja.

4.   Kolikor je le praktično mogoče blizu časa premeščanja, so bili v skladu z mednarodno potrjenimi metodami testiranja na partijah zadevnih rastlin izvedeni uradni vizualni pregled, vzorčenje in molekularno testiranje, pri čemer je bila v skladu s standardom ISPM št. 31 uporabljena shema vzorčenja, s katero je mogoče z 99-odsotno zanesljivostjo ugotoviti stopnjo navzočnosti okuženih rastlin v višini 1 % ali več in ki je usmerjena predvsem na rastline, ki kažejo sumljive simptome zadevnega organizma.

5.   Pred premeščanjem so bila na partijah zadevnih rastlin izvedena fitosanitarna tretiranja proti prenašalcem zadevnega organizma.

6.   Zadevne rastline, ki se premeščajo prek razmejenih območij ali znotraj njih, se prevažajo v zaprtih zabojnikih ali embalaži, ki zagotavlja, da ne more priti do okužbe z zadevnim organizmom ali katerim koli od njegovih prenašalcev.

7.   Vse rastline iz odstavka 1 se premeščajo na ozemlje Unije ali znotraj njega le, če jim je priložen rastlinski potni list, ki je pripravljen in izdan v skladu z Direktivo Komisije 92/105/EGS (10).

Člen 10

Sledljivost

1.   Poklicni izvajalci dejavnosti, ki dobavljajo zadevne rastline, ki so vsaj del svojega življenjskega obdobja rasle na razmejenem območju ali so bile premeščene prek takšnega območja, vodijo evidenco o vsaki dobavljeni partiji in poklicnih izvajalcih dejavnosti, ki so jih prejeli.

2.   Poklicni izvajalci dejavnosti, ki se jim dobavljajo zadevne rastline, ki so vsaj del svojega življenjskega obdobja rasle na razmejenem območju ali so bile premeščene prek takšnega območja, vodijo evidenco o vseh prejetih partijah in dobaviteljih.

3.   Poklicni izvajalci dejavnosti hranijo evidenco iz odstavkov 1 in 2 tri leta po datumu, ko so dobavili ali prejeli posamezno partijo.

4.   Poklicni izvajalci dejavnosti iz odstavkov 1 in 2 nemudoma obvestijo svoje pristojne uradne organe o vsaki partiji, ki so jo dobavili ali prejeli. Predložene informacije vključujejo izvor, pošiljatelja, prejemnika, namembni kraj, posamezno serijsko in tedensko številko ter številko serije rastlinskega potnega lista kot tudi identiteto in količino zadevne partije.

5.   Pristojni uradni organ, ki prejme informacije v skladu z odstavkom 4, nemudoma obvesti pristojni uradni organ v namembnem kraju zadevne partije.

6.   Države članice informacije iz odstavka 4 na zahtevo dajo na voljo Komisiji.

Člen 11

Uradni pregledi premeščanja zadevnih rastlin

1.   Države članice izvajajo redne uradne preglede zadevnih rastlin, ki se premeščajo izven razmejenega območja ali z okuženega območja v varovalni pas.

Takšni pregledi se izvajajo vsaj na:

| (a) | točkah, na katerih se zadevne rastline premeščajo z okuženih območij v varovalne pasove; |
| --- | --- |

(a)

točkah, na katerih se zadevne rastline premeščajo z okuženih območij v varovalne pasove;

| (b) | točkah, na katerih se zadevne rastline premeščajo iz varovalnih pasov na nerazmejena območja; |
| --- | --- |

(b)

točkah, na katerih se zadevne rastline premeščajo iz varovalnih pasov na nerazmejena območja;

| (c) | namembnem kraju zadevnih rastlin v varovalnem pasu; |
| --- | --- |

(c)

namembnem kraju zadevnih rastlin v varovalnem pasu;

| (d) | namembnem kraju na nerazmejenih območjih. |
| --- | --- |

(d)

namembnem kraju na nerazmejenih območjih.

2.   Pregledi iz odstavka 1 vključujejo preverjanje listin in identitete zadevnih rastlin.

Pregledi iz odstavka 1 se izvajajo ne glede na lokacijo zadevnih rastlin, lastništvo ali osebo ali subjekt, ki je odgovoren zanje.

3.   Intenzivnost pregledov iz odstavka 2 temelji na tveganju, da rastline prenašajo zadevni organizem ali znane ali možne prenašalce, ob upoštevanju porekla partij, stopnje občutljivosti rastlin in izpolnjevanja določb tega sklepa in vseh drugih ukrepov, sprejetih za zadrževanje ali izkoreninjenje zadevnega organizma, s strani poklicnega izvajalca dejavnosti, ki je odgovoren za premeščanje.

Člen 12

Seznam odobrenih enot pridelave

Države članice vzpostavijo in posodabljajo seznam vseh enot pridelave, odobrenih v skladu s členom 9(2).

Države članice seznam predložijo Komisiji.

Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vzpostavi in posodablja seznam vseh odobrenih enot pridelave v državah članicah.

Komisija navedeni seznam pošlje vsem državam članicam.

Člen 13

Ukrepi v primeru neskladnosti s členom 9

Kadar je na podlagi pregledov iz člena 11(2) razvidno, da pogoji iz člena 9 niso izpolnjeni, država članica, ki je izvedla te preglede, nemudoma uniči neskladno rastlino na kraju samem ali bližnji lokaciji. Ta ukrep se izvede ob upoštevanju vseh potrebnih varnostnih ukrepov, da se prepreči širjenje zadevnega organizma in vseh prenašalcev, ki se prenašajo z navedeno rastlino, med premeščanjem in po njem.

Člen 14

Poročanje o ukrepih

Države članice do 31. decembra vsako leto Komisiji in drugim državam članicam predložijo:

| (a) | poročilo o ukrepih, izvedenih v skladu s členi 3, 4, 6, 7, 8 in 11, ter rezultatih teh ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

poročilo o ukrepih, izvedenih v skladu s členi 3, 4, 6, 7, 8 in 11, ter rezultatih teh ukrepov;

| (b) | načrt ukrepov, vključno z načrtovanim časovnim obdobjem za vsak ukrep, ki se v naslednjem letu izvede v skladu s členi 3, 4, 6, 7, 8 in 11. |
| --- | --- |

(b)

načrt ukrepov, vključno z načrtovanim časovnim obdobjem za vsak ukrep, ki se v naslednjem letu izvede v skladu s členi 3, 4, 6, 7, 8 in 11.

Če se zadevna država članica odloči, da bo uporabila ukrepe zadrževanja v skladu s členom 7, Komisiji nemudoma sporoči razloge za uporabo ukrepov zadrževanja ter ukrepe, ki jih je izvedla ali jih namerava izvesti.

Kadar to upravičuje razvoj zadevnega fitosanitarnega tveganja, država članica prilagodi zadevne ukrepe in ustrezno posodobi načrt iz točke (b). O posodobitvi načrta nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice.

Člen 15

Prepoved vnosa rastlin rodu Coffea s poreklom iz Kostarike oziroma Hondurasa za saditev, razen semen

Vnos v Unijo rastlin rodu Coffea s poreklom iz Kostarike oziroma Hondurasa za saditev, razen semen, je prepovedan.

Rastline rodu Coffea s poreklom iz Kostarike oziroma Hondurasa za saditev, razen semen, ki so bile vnesene v Unijo pred začetkom uporabe tega sklepa, znotraj Unije premeščajo le poklicni izvajalci dejavnosti, potem ko so o tem obvestili pristojni uradni organ.

Člen 16

Vnos v Unijo zadevnih rastlin s poreklom iz tretje države, kjer zadevni organizem ni navzoč

Zadevne rastline s poreklom iz tretje države, kjer zadevni organizem ni navzoč, se lahko vnesejo v Unijo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | nacionalna organizacija za varstvo rastlin v zadevni tretji državi je Komisijo pisno obvestila, da zadevni organizem v državi ni navzoč; |
| --- | --- |

(a)

nacionalna organizacija za varstvo rastlin v zadevni tretji državi je Komisijo pisno obvestila, da zadevni organizem v državi ni navzoč;

| (b) | zadevnim rastlinam je priloženo fitosanitarno spričevalo iz člena 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES, v katerem je pod rubriko „Dopolnilna izjava“ navedeno, da zadevni organizem v državi ni navzoč; |
| --- | --- |

(b)

zadevnim rastlinam je priloženo fitosanitarno spričevalo iz člena 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES, v katerem je pod rubriko „Dopolnilna izjava“ navedeno, da zadevni organizem v državi ni navzoč;

| (c) | ob vnosu v Unijo je zadevne rastline pregledal pristojni uradni organ v skladu s členom 18(2), pri čemer niso bili odkriti niti navzočnost niti simptomi zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(c)

ob vnosu v Unijo je zadevne rastline pregledal pristojni uradni organ v skladu s členom 18(2), pri čemer niso bili odkriti niti navzočnost niti simptomi zadevnega organizma.

Člen 17

Vnos v Unijo zadevnih rastlin s poreklom iz tretje države, kjer je znano, da je navzoč zadevni organizem

1.   Zadevne rastline s poreklom iz tretje države, kjer je znano, da je zadevni organizem navzoč, se smejo vnesti v Unijo, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | priloženo jim je fitosanitarno spričevalo iz člena 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES; |
| --- | --- |

(a)

priloženo jim je fitosanitarno spričevalo iz člena 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES;

| (b) | so v skladu z odstavkom 2 ali odstavkoma 3 in 4; |
| --- | --- |

(b)

so v skladu z odstavkom 2 ali odstavkoma 3 in 4;

| (c) | ob vnosu v Unijo jih je pregledal pristojni uradni organ v skladu s členom 18, pri čemer niso bili odkriti niti navzočnost niti simptomi zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(c)

ob vnosu v Unijo jih je pregledal pristojni uradni organ v skladu s členom 18, pri čemer niso bili odkriti niti navzočnost niti simptomi zadevnega organizma.

2.   Kadar zadevne rastline izvirajo z območja, za katerega je zadevna nacionalna organizacija za varstvo rastlin v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe ugotovila, da je neokuženo z zadevnim organizmom, so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | nacionalna organizacija za varstvo rastlin v zadevni tretji državi je Komisiji pisno sporočila ime navedenega območja; |
| --- | --- |

(a)

nacionalna organizacija za varstvo rastlin v zadevni tretji državi je Komisiji pisno sporočila ime navedenega območja;

| (b) | ime navedenega območja je navedeno v fitosanitarnem spričevalu pod rubriko „kraj izvora“. |
| --- | --- |

(b)

ime navedenega območja je navedeno v fitosanitarnem spričevalu pod rubriko „kraj izvora“.

3.   Kadar zadevne rastline izvirajo z območja, kjer je znano, da je navzoč zadevni organizem, je v fitosanitarnem spričevalu pod rubriko „Dopolnilna izjava“ navedeno, da:

| (a) | so bile zadevne rastline pridelane na eni ali več enotah, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(a)

so bile zadevne rastline pridelane na eni ali več enotah, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 4;

| (b) | je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v zadevni tretji državi Komisiji v pisni obliki predložila seznam navedenih enot, vključno z njihovo lokacijo v državi; |
| --- | --- |

(b)

je nacionalna organizacija za varstvo rastlin v zadevni tretji državi Komisiji v pisni obliki predložila seznam navedenih enot, vključno z njihovo lokacijo v državi;

| (c) | se na enoti in njegovem pasu iz odstavka 4(c) izvajajo fitosanitarna tretiranja proti prenašalcem zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(c)

se na enoti in njegovem pasu iz odstavka 4(c) izvajajo fitosanitarna tretiranja proti prenašalcem zadevnega organizma;

| (d) | je bilo na reprezentativnih vzorcih vsake vrste zadevnih rastlin s posamezne enote izvedeno letno testiranje ob najustreznejšem času in je bila na podlagi testov, izvedenih v skladu z mednarodno potrjenimi metodami testiranja, potrjena odsotnost zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(d)

je bilo na reprezentativnih vzorcih vsake vrste zadevnih rastlin s posamezne enote izvedeno letno testiranje ob najustreznejšem času in je bila na podlagi testov, izvedenih v skladu z mednarodno potrjenimi metodami testiranja, potrjena odsotnost zadevnega organizma;

| (e) | so se zadevne rastline prevažale v zaprtih zabojnikih ali embalaži, ki zagotavlja, da ne more priti do okužbe z zadevnim organizmom ali njegovimi znanimi prenašalci; |
| --- | --- |

(e)

so se zadevne rastline prevažale v zaprtih zabojnikih ali embalaži, ki zagotavlja, da ne more priti do okužbe z zadevnim organizmom ali njegovimi znanimi prenašalci;

| (f) | kolikor je le praktično mogoče blizu časa izvoza, so bili v skladu z mednarodno potrjenimi metodami testiranja na partijah zadevnih rastlin izvedeni uradni vizualni pregled, vzorčenje in molekularno testiranje, ki so potrdili odsotnost zadevnega organizma, pri čemer je bila uporabljena shema vzorčenja, s katero je mogoče z 99-odsotno zanesljivostjo ugotoviti stopnjo navzočnosti okuženih rastlin v višini 1 % ali več in ki je usmerjena predvsem na rastline, ki kažejo sumljive simptome zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(f)

kolikor je le praktično mogoče blizu časa izvoza, so bili v skladu z mednarodno potrjenimi metodami testiranja na partijah zadevnih rastlin izvedeni uradni vizualni pregled, vzorčenje in molekularno testiranje, ki so potrdili odsotnost zadevnega organizma, pri čemer je bila uporabljena shema vzorčenja, s katero je mogoče z 99-odsotno zanesljivostjo ugotoviti stopnjo navzočnosti okuženih rastlin v višini 1 % ali več in ki je usmerjena predvsem na rastline, ki kažejo sumljive simptome zadevnega organizma;

| (g) | so bila neposredno pred izvozom na partijah zadevnih rastlin izvedena fitosanitarna tretiranja proti vsem znanim prenašalcem zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(g)

so bila neposredno pred izvozom na partijah zadevnih rastlin izvedena fitosanitarna tretiranja proti vsem znanim prenašalcem zadevnega organizma.

Poleg tega je v fitosanitarnem spričevalu iz točke (a) odstavka 1 pod rubriko „kraj izvora“ navedena identifikacija enote iz točke (a).

4.   Enota iz točke (a) odstavka 3 izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | nacionalna organizacija za varstvo rastlin je enoto ob upoštevanju ustreznih mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe odobrila kot enoto, ki je neokužena z zadevnim organizmom in na njem niso navzoči njegovi prenašalci; |
| --- | --- |

(a)

nacionalna organizacija za varstvo rastlin je enoto ob upoštevanju ustreznih mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe odobrila kot enoto, ki je neokužena z zadevnim organizmom in na njem niso navzoči njegovi prenašalci;

| (b) | je fizično zaščitena pred vnosom zadevnega organizma prek njegovih prenašalcev; |
| --- | --- |

(b)

je fizično zaščitena pred vnosom zadevnega organizma prek njegovih prenašalcev;

| (c) | je obdana s pasom širine 200 metrov, za katerega je bilo z uradnim vizualnim pregledom in v primeru suma na navzočnost zadevnega organizma z vzorčenjem in testiranjem ugotovljeno, da je neokužen z zadevnim organizmom, ter ki je predmet ustreznih fitosanitarnih tretiranj proti prenašalcem zadevnega organizma; navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin; |
| --- | --- |

(c)

je obdana s pasom širine 200 metrov, za katerega je bilo z uradnim vizualnim pregledom in v primeru suma na navzočnost zadevnega organizma z vzorčenjem in testiranjem ugotovljeno, da je neokužen z zadevnim organizmom, ter ki je predmet ustreznih fitosanitarnih tretiranj proti prenašalcem zadevnega organizma; navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin;

| (d) | je predmet fitosanitarnih tretiranj, da se zagotovi, da na njej niso navzoči prenašalci zadevnega organizma; navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin; |
| --- | --- |

(d)

je predmet fitosanitarnih tretiranj, da se zagotovi, da na njej niso navzoči prenašalci zadevnega organizma; navedena tretiranja lahko po potrebi vključujejo odstranitev rastlin;

| (e) | na njej in obenem na pasu iz točke (c) se letno izvedeta vsaj dva uradna pregleda ob ustreznem času; |
| --- | --- |

(e)

na njej in obenem na pasu iz točke (c) se letno izvedeta vsaj dva uradna pregleda ob ustreznem času;

| (f) | celotno obdobje pridelave zadevnih rastlin na njej niso bili odkriti niti simptomi zadevnega organizma niti njegovi prenašalci, če pa so bili opaženi sumljivi simptomi, so bili izvedeni testi in je bila potrjena odsotnost zadevnega organizma; |
| --- | --- |

(f)

celotno obdobje pridelave zadevnih rastlin na njej niso bili odkriti niti simptomi zadevnega organizma niti njegovi prenašalci, če pa so bili opaženi sumljivi simptomi, so bili izvedeni testi in je bila potrjena odsotnost zadevnega organizma;

| (g) | celotno obdobje pridelave zadevnih rastlin na pasu iz točke (c) niso bili odkriti simptomi zadevnega organizma, če pa so bili opaženi sumljivi simptomi, so bili izvedeni testi in je bilo potrjena odsotnost zadevnega organizma. |
| --- | --- |

(g)

celotno obdobje pridelave zadevnih rastlin na pasu iz točke (c) niso bili odkriti simptomi zadevnega organizma, če pa so bili opaženi sumljivi simptomi, so bili izvedeni testi in je bilo potrjena odsotnost zadevnega organizma.

Člen 18

Uradni pregledi ob vnosu v Unijo

1.   Vse pošiljke zadevnih rastlin, ki se vnesejo v Unijo iz tretje države, se uradno pregledajo na vstopnem mestu v Unijo ali namembnem kraju, določenem v skladu s členom 1 Direktive Komisije 2004/103/ES (11) in po potrebi v skladu z odstavkom 2 ali 3 in odstavkom 4.

2.   Če zadevne rastline izvirajo iz tretje države, kjer zadevni organizem ni navzoč, pristojni uradni organ izvede naslednje preglede:

| (a) | vizualni pregled ter |
| --- | --- |

(a)

vizualni pregled ter

| (b) | v primeru suma na navzočnost zadevnega organizma vzorčenje in testiranje partije zadevnih rastlin za potrditev odsotnosti zadevnega organizma oziroma njegovih simptomov. |
| --- | --- |

(b)

v primeru suma na navzočnost zadevnega organizma vzorčenje in testiranje partije zadevnih rastlin za potrditev odsotnosti zadevnega organizma oziroma njegovih simptomov.

3.   Če zadevne rastline izvirajo iz tretje države, kjer je znano, da je zadevni organizem navzoč, pristojni uradni organ izvede naslednje preglede:

| (a) | vizualni pregled ter |
| --- | --- |

(a)

vizualni pregled ter

| (b) | vzorčenje in testiranje partije zadevnih rastlin za potrditev odsotnosti zadevnega organizma oziroma njegovih simptomov. |
| --- | --- |

(b)

vzorčenje in testiranje partije zadevnih rastlin za potrditev odsotnosti zadevnega organizma oziroma njegovih simptomov.

4.   Velikost vzorcev iz odstavkov 2(b) in 3(b) ob upoštevanju standarda ISPM št. 31 z 99-odstotno zanesljivostjo omogoča določitev stopnje okuženih rastlin v višini 1 % ali več.

Člen 19

Skladnost

Države članice za uskladitev s tem sklepom razveljavijo ali spremenijo ukrepe, ki so jih sprejele, da bi se zavarovale pred vnosom in širjenjem zadevnega organizma. O navedenih ukrepih nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 20

Razveljavitev

Izvedbeni sklep 2014/497/EU se razveljavi.

Člen 21

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 18. maja 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/87/EU z dne 13. februarja 2014 glede ukrepov za preprečevanje širjenja Xylella fastidiosa (Well et Raju) v Uniji (UL L 45, 15.2.2014, str. 29).

2

Xylella fastidiosa

(3)  Odbor PHL EFSA (Odbor EFSA za zdravje rastlin), 2015. Znanstveno mnenje o tveganju za zdravje rastlin, ki ga povzroča organizem Xylella fastidiosa na ozemlju EU, z identifikacijo in oceno možnosti za zmanjšanje tveganja. EFSA Journal 2015;13(1):3989 [262 str.]

3

Xylella fastidios

EFSA Journal

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/497/EU z dne 23. julija 2014 glede ukrepov za preprečevanje vnosa organizma Xylella fastidiosa (Well et Raju) v Unijo in njegovega širjenja znotraj Unije (UL L 219, 25.7.2014, str. 56).

4

Xylella fastidiosa

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/917/EU z dne 15. decembra 2014 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Direktive Sveta 2000/29/ES glede uradnega obveščanja o navzočnosti škodljivih organizmov in ukrepih, ki jih sprejmejo ali nameravajo sprejeti države članice (UL L 360, 17.12.2014, str. 59).

5

(6)  Metodologije za vzorčenje pošiljk – Referenčni standard ISPM št. 31 Sekretariata Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, Rim. Objavljeno leta 2008.

6

(7)  Smernice za programe izkoreninjenja škodljivcev – Referenčni standard ISPM št. 9 Sekretariata Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, Rim. Objavljeno 15. decembra 2011.

7

(8)  Uporaba celostnih ukrepov v sistemskem pristopu k obvladovanju tveganja pri škodljivcih – Referenčni standard ISPM št. 14 Sekretariata Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, Rim. Objavljeno 8. januarja 2014.

8

(9)  Direktiva Komisije 92/90/EGS z dne 3. novembra 1992 o obveznostih pridelovalcev in uvoznikov rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov in podrobnostih za njihovo registracijo (UL L 344, 26.11.1992, str. 38).

9

(10)  Direktiva Komisije 92/105/EGS z dne 3. decembra 1992 o določanju stopnje standardizacije za rastlinske potne liste, ki se uporabljajo za premeščanje nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov znotraj Skupnosti, in določanju podrobnih postopkov za izdajo takih rastlinskih potnih listov ter pogojev in podrobnih postopkov za njihovo zamenjavo (UL L 4, 8.1.1993, str. 22).

10

(11)  Direktiva Komisije 2004/103/ES z dne 7. oktobra 2004 o preverjanjih identitete in zdravstvenih pregledih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, naštetih v delu B Priloge V k Direktivi Sveta 2000/29/ES, ki se lahko opravljajo na mestu, ki ni vstopno mesto v Skupnost, ali na mestu, ki je blizu, in podrobni določitvi pogojev, povezanih s temi pregledi (UL L 313, 12.10.2004, str. 16).

11

---

PRILOGA I

Seznam rastlin, za katere je znano, da so občutljive na evropske in neevropske izolate zadevnega organizma (v nadaljnjem besedilu: zadevne rastline)

| | Acacia longifolia (Andrews) Willd. |
| --- | --- |

Acacia longifolia (Andrews) Willd.

| | Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl.

| | Acer |
| --- | --- |

Acer

| | Aesculus |
| --- | --- |

Aesculus

| | Agrostis gigantea Roth |
| --- | --- |

Agrostis gigantea Roth

| | Albizia julibrissin Durazz. |
| --- | --- |

Albizia julibrissin Durazz.

| | Alnus rhombifolia Nutt. |
| --- | --- |

Alnus rhombifolia Nutt.

| | Alternanthera tenella Colla |
| --- | --- |

Alternanthera tenella Colla

| | Amaranthus blitoides S. Watson |
| --- | --- |

Amaranthus blitoides S. Watson

| | Ambrosia acanthicarpa Hook. |
| --- | --- |

Ambrosia acanthicarpa Hook.

| | Ambrosia artemisiifolia L. |
| --- | --- |

Ambrosia artemisiifolia L.

| | Ambrosia trifida L. |
| --- | --- |

Ambrosia trifida L.

| | Ampelopsis arborea (L.) Koehne |
| --- | --- |

Ampelopsis arborea (L.) Koehne

| | Ampelopsis cordata Michx. |
| --- | --- |

Ampelopsis cordata Michx.

| | Artemisia douglasiana Hook. |
| --- | --- |

Artemisia douglasiana Hook.

| | Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson |
| --- | --- |

Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson

| | Avena fatua L. |
| --- | --- |

Avena fatua L.

| | Baccharis halimifolia L. |
| --- | --- |

Baccharis halimifolia L.

| | Baccharis pilularis DC. |
| --- | --- |

Baccharis pilularis DC.

| | Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.) |
| --- | --- |

Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.)

| | Bidens pilosa L. |
| --- | --- |

Bidens pilosa L.

| | Brachiaria decumbens (Stapf) |
| --- | --- |

Brachiaria decumbens (Stapf)

| | Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc. |
| --- | --- |

Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc.

| | Brassica |
| --- | --- |

Brassica

| | Bromus diandrus Roth |
| --- | --- |

Bromus diandrus Roth

| | Callicarpa americana L. |
| --- | --- |

Callicarpa americana L.

| | Capsella bursa-pastoris (L.) Medik. |
| --- | --- |

Capsella bursa-pastoris (L.) Medik.

| | Carex |
| --- | --- |

Carex

| | Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch |
| --- | --- |

Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch

| | Cassia tora (L.) Roxb. |
| --- | --- |

Cassia tora (L.) Roxb.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Celastrus orbiculata Thunb. |
| --- | --- |

Celastrus orbiculata Thunb.

| | Celtis occidentalis L. |
| --- | --- |

Celtis occidentalis L.

| | Cenchrus echinatus L. |
| --- | --- |

Cenchrus echinatus L.

| | Cercis canadensis L. |
| --- | --- |

Cercis canadensis L.

| | Cercis occidentalis Torr. |
| --- | --- |

Cercis occidentalis Torr.

| | Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene |
| --- | --- |

Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene

| | Chenopodium quinoa Willd. |
| --- | --- |

Chenopodium quinoa Willd.

| | Chionanthus |
| --- | --- |

Chionanthus

| | Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura |
| --- | --- |

Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura

| | Citrus |
| --- | --- |

Citrus

| | Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash |
| --- | --- |

Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash

| | Coffea |
| --- | --- |

Coffea

| | Commelina benghalensis L. |
| --- | --- |

Commelina benghalensis L.

| | Conium maculatum L. |
| --- | --- |

Conium maculatum L.

| | Convolvulus arvensis L. |
| --- | --- |

Convolvulus arvensis L.

| | Conyza canadensis (L.) Cronquist |
| --- | --- |

Conyza canadensis (L.) Cronquist

| | Cornus florida L. |
| --- | --- |

Cornus florida L.

| | Coronopus didymus (L.) Sm. |
| --- | --- |

Coronopus didymus (L.) Sm.

| | Cynodon dactylon (L.) Pers. |
| --- | --- |

Cynodon dactylon (L.) Pers.

| | Cyperus eragrostis Lam. |
| --- | --- |

Cyperus eragrostis Lam.

| | Cyperus esculentus L. |
| --- | --- |

Cyperus esculentus L.

| | Cytisus scoparius (L.) Link |
| --- | --- |

Cytisus scoparius (L.) Link

| | Datura wrightii Regel |
| --- | --- |

Datura wrightii Regel

| | Digitaria horizontalis Willd. |
| --- | --- |

Digitaria horizontalis Willd.

| | Digitaria insularis (L.) Ekman |
| --- | --- |

Digitaria insularis (L.) Ekman

| | Digitaria sanguinalis (L.) Scop. |
| --- | --- |

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

| | Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants |
| --- | --- |

Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants

| | Duranta erecta L. |
| --- | --- |

Duranta erecta L.

| | Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv. |
| --- | --- |

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

| | Encelia farinosa A. Gray ex Torr. |
| --- | --- |

Encelia farinosa A. Gray ex Torr.

| | Eriochloa contracta Hitchc. |
| --- | --- |

Eriochloa contracta Hitchc.

| | Erodium |
| --- | --- |

Erodium

| | Escallonia montevidensis Link & Otto |
| --- | --- |

Escallonia montevidensis Link & Otto

| | Eucalyptus camaldulensis Dehnh. |
| --- | --- |

Eucalyptus camaldulensis Dehnh.

| | Eucalyptus globulus Labill. |
| --- | --- |

Eucalyptus globulus Labill.

| | Eugenia myrtifolia Sims |
| --- | --- |

Eugenia myrtifolia Sims

| | Euphorbia hirta L. |
| --- | --- |

Euphorbia hirta L.

| | Fagus crenata Blume |
| --- | --- |

Fagus crenata Blume

| | Ficus carica L. |
| --- | --- |

Ficus carica L.

| | Fragaria vesca L. |
| --- | --- |

Fragaria vesca L.

| | Fraxinus americana L. |
| --- | --- |

Fraxinus americana L.

| | Fraxinus dipetala Hook. & Arn. |
| --- | --- |

Fraxinus dipetala Hook. & Arn.

| | Fraxinus latifolia Benth. |
| --- | --- |

Fraxinus latifolia Benth.

| | Fraxinus pennsylvanica Marshall |
| --- | --- |

Fraxinus pennsylvanica Marshall

| | Fuchsia magellanica Lam. |
| --- | --- |

Fuchsia magellanica Lam.

| | Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson |
| --- | --- |

Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson

| | Geranium dissectum L. |
| --- | --- |

Geranium dissectum L.

| | Ginkgo biloba L. |
| --- | --- |

Ginkgo biloba L.

| | Gleditsia triacanthos L. |
| --- | --- |

Gleditsia triacanthos L.

| | Hedera helix L. |
| --- | --- |

Hedera helix L.

| | Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

Helianthus annuus L.

| | Hemerocallis |
| --- | --- |

Hemerocallis

| | Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem. |
| --- | --- |

Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem.

| | Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker |
| --- | --- |

Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker

| | Hibiscus syriacus L. |
| --- | --- |

Hibiscus syriacus L.

| | Hordeum murinum L. |
| --- | --- |

Hordeum murinum L.

| | Hydrangea paniculata Siebold |
| --- | --- |

Hydrangea paniculata Siebold

| | Ilex vomitoria Sol. ex Aiton |
| --- | --- |

Ilex vomitoria Sol. ex Aiton

| | Ipomoea purpurea (L.) Roth |
| --- | --- |

Ipomoea purpurea (L.) Roth

| | Iva annua L. |
| --- | --- |

Iva annua L.

| | Jacaranda mimosifolia D. Don |
| --- | --- |

Jacaranda mimosifolia D. Don

| | Juglans |
| --- | --- |

Juglans

| | Juniperus ashei J. Buchholz |
| --- | --- |

Juniperus ashei J. Buchholz

| | Koelreuteria bipinnata Franch. |
| --- | --- |

Koelreuteria bipinnata Franch.

| | Lactuca serriola L. |
| --- | --- |

Lactuca serriola L.

| | Lagerstroemia indica L. |
| --- | --- |

Lagerstroemia indica L.

| | Lavandula dentata L. |
| --- | --- |

Lavandula dentata L.

| | Ligustrum lucidum L. |
| --- | --- |

Ligustrum lucidum L.

| | Lippia nodiflora (L.) Greene |
| --- | --- |

Lippia nodiflora (L.) Greene

| | Liquidambar styraciflua L. |
| --- | --- |

Liquidambar styraciflua L.

| | Liriodendron tulipifera L. |
| --- | --- |

Liriodendron tulipifera L.

| | Lolium perenne L. |
| --- | --- |

Lolium perenne L.

| | Lonicera japonica (L.) Thunb. |
| --- | --- |

Lonicera japonica (L.) Thunb.

| | Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet |
| --- | --- |

Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet

| | Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner |
| --- | --- |

Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner

| | Lupinus villosus Willd. |
| --- | --- |

Lupinus villosus Willd.

| | Magnolia grandiflora L. |
| --- | --- |

Magnolia grandiflora L.

| | Malva |
| --- | --- |

Malva

| | Marrubium vulgare L. |
| --- | --- |

Marrubium vulgare L.

| | Medicago polymorpha L. |
| --- | --- |

Medicago polymorpha L.

| | Medicago sativa L. |
| --- | --- |

Medicago sativa L.

| | Melilotus |
| --- | --- |

Melilotus

| | Melissa officinalis L. |
| --- | --- |

Melissa officinalis L.

| | Metrosideros |
| --- | --- |

Metrosideros

| | Modiola caroliniana (L.) G. Don |
| --- | --- |

Modiola caroliniana (L.) G. Don

| | Montia linearis (Hook.) Greene |
| --- | --- |

Montia linearis (Hook.) Greene

| | Morus |
| --- | --- |

Morus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nandina domestica Murray |
| --- | --- |

Nandina domestica Murray

| | Neptunia lutea (Leavenw.) Benth. |
| --- | --- |

Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Nicotiana glauca Graham |
| --- | --- |

Nicotiana glauca Graham

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Origanum majorana L. |
| --- | --- |

Origanum majorana L.

| | Paspalum dilatatum Poir. |
| --- | --- |

Paspalum dilatatum Poir.

| | Persea americana Mill. |
| --- | --- |

Persea americana Mill.

| | Phoenix reclinata Jacq. |
| --- | --- |

Phoenix reclinata Jacq.

| | Phoenix roebelenii O'Brien |
| --- | --- |

Phoenix roebelenii O'Brien

| | Pinus taeda L. |
| --- | --- |

Pinus taeda L.

| | Pistacia vera L. |
| --- | --- |

Pistacia vera L.

| | Plantago lanceolata L. |
| --- | --- |

Plantago lanceolata L.

| | Platanus |
| --- | --- |

Platanus

| | Pluchea odorata (L.) Cass. |
| --- | --- |

Pluchea odorata (L.) Cass.

| | Poa annua L. |
| --- | --- |

Poa annua L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Polygonum arenastrum Boreau |
| --- | --- |

Polygonum arenastrum Boreau

| | Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre |
| --- | --- |

Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre

| | Polygonum persicaria Gray |
| --- | --- |

Polygonum persicaria Gray

| | Populus fremontii S. Watson |
| --- | --- |

Populus fremontii S. Watson

| | Portulaca |
| --- | --- |

Portulaca

| | Prunus |
| --- | --- |

Prunus

| | Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai |
| --- | --- |

Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai

| | Quercus |
| --- | --- |

Quercus

| | Ranunculus repens L. |
| --- | --- |

Ranunculus repens L.

| | Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl. |
| --- | --- |

Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rhus diversiloba Torr. & A. Gray |
| --- | --- |

Rhus diversiloba Torr. & A. Gray

| | Rosa californica Cham. & Schldl. |
| --- | --- |

Rosa californica Cham. & Schldl.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Rubus |
| --- | --- |

Rubus

| | Rumex crispus L. |
| --- | --- |

Rumex crispus L.

| | Salix |
| --- | --- |

Salix

| | Salsola tragus L. |
| --- | --- |

Salsola tragus L.

| | Salvia mellifera Greene |
| --- | --- |

Salvia mellifera Greene

| | Sambucus |
| --- | --- |

Sambucus

| | Sapindus saponaria L. |
| --- | --- |

Sapindus saponaria L.

| | Schinus molle L. |
| --- | --- |

Schinus molle L.

| | Senecio vulgaris L. |
| --- | --- |

Senecio vulgaris L.

| | Setaria magna Griseb. |
| --- | --- |

Setaria magna Griseb.

| | Silybum marianum (L.) Gaertn. |
| --- | --- |

Silybum marianum (L.) Gaertn.

| | Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid. |
| --- | --- |

Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid.

| | Sisymbrium irio L. |
| --- | --- |

Sisymbrium irio L.

| | Solanum americanum Mill. |
| --- | --- |

Solanum americanum Mill.

| | Solanum elaeagnifolium Cav. |
| --- | --- |

Solanum elaeagnifolium Cav.

| | Solidago virgaurea L. |
| --- | --- |

Solidago virgaurea L.

| | Sonchus |
| --- | --- |

Sonchus

| | Sorghum |
| --- | --- |

Sorghum

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Spermacoce latifolia Aubl. |
| --- | --- |

Spermacoce latifolia Aubl.

| | Stellaria media (L.) Vill. |
| --- | --- |

Stellaria media (L.) Vill.

| | Tillandsia usneoides (L.) L. |
| --- | --- |

Tillandsia usneoides (L.) L.

| | Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene |
| --- | --- |

Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene

| | Trifolium repens L. |
| --- | --- |

Trifolium repens L.

| | Ulmus americana L. |
| --- | --- |

Ulmus americana L.

| | Ulmus crassifolia Nutt. |
| --- | --- |

Ulmus crassifolia Nutt.

| | Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt. |
| --- | --- |

Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt.

| | Urtica dioica L. |
| --- | --- |

Urtica dioica L.

| | Urtica urens L. |
| --- | --- |

Urtica urens L.

| | Vaccinium |
| --- | --- |

Vaccinium

| | Verbena litoralis Kunth |
| --- | --- |

Verbena litoralis Kunth

| | Veronica |
| --- | --- |

Veronica

| | Vicia faba L. |
| --- | --- |

Vicia faba L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Vitis |
| --- | --- |

Vitis

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

| | Xanthium spinosum L. |
| --- | --- |

Xanthium spinosum L.

| | Xanthium strumarium L. |
| --- | --- |

Xanthium strumarium L.

---

PRILOGA II

Seznam rastlin, za katere je znano, da so občutljive na evropske izolate zadevnega organizma (v nadaljnjem besedilu: gostiteljske rastline)

| | Acacia saligna (Labill.) Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) Wendl.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Prunus avium (L.) L. |
| --- | --- |

Prunus avium (L.) L.

| | Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb |
| --- | --- |

Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

---