# Europeiska unionens L 125/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 125 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången21 maj 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 125

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången21 maj 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/785 av den 20 april 2015 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser | 1 |
| | | Avtal mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/786 av den 19 maj 2015 om fastställande av godtagbarhetskriterier för avgiftningsprocesser som tillämpas på produkter avsedda för djurfoder enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/787 av den 19 maj 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar | 15 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/788 av den 20 maj 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 34 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 av den 18 maj 2015 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [delgivet med nr C(2015) 3415] | 36 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2015/785 av den 20 april 2015 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

1

Avtal mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

3

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/786 av den 19 maj 2015 om fastställande av godtagbarhetskriterier för avgiftningsprocesser som tillämpas på produkter avsedda för djurfoder enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/787 av den 19 maj 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar

15

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/788 av den 20 maj 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

34

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 av den 18 maj 2015 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [delgivet med nr C(2015) 3415]

Xylella fastidiosa

[delgivet med nr C(2015) 3415]

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 21.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/785

av den 20 april 2015

om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 (1) överfördes hänvisningen till Förenade Arabemiraten från bilaga I till bilaga II i rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 (1) överfördes hänvisningen till Förenade Arabemiraten från bilaga I till bilaga II i rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2).

| (2) | Hänvisningen till Förenade Arabemiraten åtföljs av en fotnot som specificerar att undantaget från viseringskravet ska gälla från och med den dag då ett avtal om undantag från viseringskravet som ska ingås med Europeiska union träder i kraft. |
| --- | --- |

(2)

Hänvisningen till Förenade Arabemiraten åtföljs av en fotnot som specificerar att undantaget från viseringskravet ska gälla från och med den dag då ett avtal om undantag från viseringskravet som ska ingås med Europeiska union träder i kraft.

| (3) | Den 9 oktober 2014 antog rådet ett beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar med Förenade Arabemiraten om att ingå avtal mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(3)

Den 9 oktober 2014 antog rådet ett beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar med Förenade Arabemiraten om att ingå avtal mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (nedan kallat avtalet).

| (4) | Förhandlingarna om avtalet inleddes den 5 november 2014 och slutfördes genom att avtalet paraferades genom skriftväxling den 20 november 2014. |
| --- | --- |

(4)

Förhandlingarna om avtalet inleddes den 5 november 2014 och slutfördes genom att avtalet paraferades genom skriftväxling den 20 november 2014.

| (5) | Avtalet bör undertecknas och de åtföljande förklaringarna till avtalet bör godkännas på unionens vägnar. Avtalet bör tillämpas provisoriskt från och med dagen för undertecknandet, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet bör undertecknas och de åtföljande förklaringarna till avtalet bör godkännas på unionens vägnar. Avtalet bör tillämpas provisoriskt från och med dagen för undertecknandet, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

| (6) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (7) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser (nedan kallat avtalet) bemyndigas härmed, med förbehåll för att nämnda avtal ingås.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

De förklaringar som åtföljer detta beslut godkänns härmed på unionens vägnar.

Artikel 3

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 4

Avtalet ska tillämpas provisoriskt från och med dagen för undertecknandet (5), i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 20 april 2015.

På rådets vägnar

J. DŪKLAVS

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (EUT L 149, 20.5.2014, s. 67).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 131, 1.6.2000, s. 43).

3

(4)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

(5)  Dagen för avtalets undertecknande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

5

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 21.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/3

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad unionen eller EU, och

FÖRENADE ARABEMIRATEN, nedan kallade Förenade Arabemiraten,

nedan gemensamt kallade de avtalsslutande parterna,

SOM STRÄVAR efter att ytterligare utveckla de vänskapliga förbindelserna mellan de avtalsslutande parterna och önskar underlätta resande genom undantag från viseringskravet vid inresa och kortare vistelser för sina medborgare,

SOM BEAKTAR Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 509/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (1), i vilken det bland annat görs en överföring av 19 tredjeländer, inbegripet Förenade Arabemiraten, till förteckningen över tredjeländer vars medborgare är undantagna från viseringskravet för kortare vistelser i medlemsstaterna,

SOM ERINRAR OM att det i artikel 1 i förordning (EG) nr 509/2014 föreskrivs att viseringsbefrielsen för dessa 19 länder ska tillämpas från och med det datum ett avtal om undantag från viseringsskyldighet som ska ingås med unionen träder i kraft,

SOM STRÄVAR efter att säkerställa principen om likabehandling av alla EU-medborgare,

SOM TAR HÄNSYN TILL att personer som reser för att utöva avlönad verksamhet under en kort vistelse inte omfattas av detta avtal, och att bestämmelserna om krav på visering eller undantag från viseringskravet och om tillträde till arbetsmarknaden i unionslagstiftningen, medlemsstaternas nationella lagstiftning och Förenade Arabemiratens nationella lagstiftning därför fortfarande gäller för dessa personer,

SOM TAR HÄNSYN TILL protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa och protokollet om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, som är fogade till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och som bekräftar att bestämmelserna i detta avtal inte är tillämpliga på Förenade kungariket och Irland,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta avtal föreskrivs viseringsfrihet för medborgare i unionen och för medborgare i Förenade Arabemiraten vid resor på den andra avtalspartens territorium i högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal gäller följande definitioner:

a)   
  medlemsstat
  : alla medlemsstater i unionen, med undantag av Förenade kungariket och Irland,

b)   
  medborgare i unionen
  : en medborgare i en medlemsstat enligt definitionen i led a,

c)   
  medborgare i Förenade Arabemiraten
  : en medborgare i Förenade Arabemiraten,

d)   
  Schengenområdet
  : det område utan inre gränser som består av de medlemsstaters territorier som anges i led a och som tillämpar Schengenregelverket fullt ut.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Medborgare i Europeiska unionen som innehar ett giltigt vanligt pass, diplomatpass, tjänstepass eller officiellt pass utfärdat av en medlemsstat får resa in i och uppehålla sig på Förenade Arabemiratens territorium utan visering under den vistelsetid som anges i artikel 4.1 i detta avtal.

Medborgare i Förenade Arabemiraten som innehar ett giltigt vanligt pass, diplomatpass, tjänstepass eller officiellt pass utfärdat av Förenade Arabemiraten får resa in i och uppehålla sig på medlemsstaternas territorium utan visering under den vistelsetid som anges i artikel 4.2 i detta avtal.

2.   Punkt 1 gäller inte personer som reser för att utöva avlönad verksamhet.

För denna kategori av personer får varje medlemsstat själv besluta att ålägga medborgare i Förenade Arabemiraten viseringskrav eller föreskriva undantag från viseringskravet i enlighet med artikel 4.3 i rådets förordning (EG) nr 539/2001 (2).

För denna kategori av personer får Förenade Arabemiraten i enlighet med sin nationella lagstiftning besluta om viseringskrav eller undantag från detta för medborgare i varje medlemsstat för sig.

3.   Det undantag från viseringskravet som fastställs i detta avtal ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av de avtalsslutande parternas lagar rörande villkor för inresa och kortare vistelser. Medlemsstaterna och Förenade Arabemiraten förbehåller sig rätten att vägra inresa och kortare vistelser på sina territorier om ett eller flera av dessa villkor inte är uppfyllda.

4.   Undantaget från viseringskravet gäller oberoende av vilket transportmedel som används för att passera de avtalsslutande parternas gränser.

5.   Frågor som inte omfattas av detta avtal ska regleras genom unionslagstiftningen, medlemsstaternas nationella lagstiftning eller Förenade Arabemiratens nationella lagstiftning.

Artikel 4

Vistelsens längd

1.   Medborgare i unionen får vistas på Förenade Arabemiratens territorium högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

2.   Medborgare i Förenade Arabemiraten får vistas högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i de medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverket. Denna period ska beräknas oberoende av eventuell vistelse i en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut.

Medborgare i Förenade Arabemiraten får vistas högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut, oberoende av den vistelsetid som beräknas för medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverket.

3.   Detta avtal påverkar inte Förenade Arabemiratens och medlemsstaternas möjlighet att förlänga vistelsetiden om 90 dagar i enlighet med deras respektive nationella lagstiftning och unionslagstiftning.

Artikel 5

Territoriell tillämpning

1.   När det gäller Republiken Frankrike ska bestämmelserna i detta avtal endast tillämpas på dess europeiska territorium.

2.   När det gäller Kungadömet Nederländerna ska bestämmelserna i detta avtal endast tillämpas på dess europeiska territorium.

Artikel 6

Gemensam kommitté för förvaltningen av avtalet

1.   De avtalsslutande parterna ska inrätta en gemensam expertkommitté (nedan kallad kommittén) bestående av företrädare för unionen och företrädare för Förenade Arabemiraten. Unionen ska företrädas av Europeiska kommissionen.

2.   Kommittén ska bland annat ha till uppgift att

| a) | övervaka genomförandet av detta avtal, |
| --- | --- |

a)

övervaka genomförandet av detta avtal,

| b) | föreslå ändringar av eller tillägg till detta avtal, samt |
| --- | --- |

b)

föreslå ändringar av eller tillägg till detta avtal, samt

| c) | lösa tvister med anledning av tolkningen eller tillämpningen av detta avtal. |
| --- | --- |

c)

lösa tvister med anledning av tolkningen eller tillämpningen av detta avtal.

| d) | utföra alla andra uppgifter som överenskommits mellan de avtalsslutande parterna. |
| --- | --- |

d)

utföra alla andra uppgifter som överenskommits mellan de avtalsslutande parterna.

3.   Kommittén ska när så är nödvändigt sammanträda på begäran av en av de avtalsslutande parterna.

4.   Kommittén ska själv anta sin arbetsordning.

Artikel 7

Förhållandet mellan detta avtal och befintliga bilaterala avtal om undantag från viseringskravet mellan medlemsstaterna och Förenade Arabemiraten

Detta avtal ska ha företräde framför bestämmelserna i bilaterala avtal eller överenskommelser som ingåtts mellan enskilda medlemsstater och Förenade Arabemiraten, i den mån de behandlar frågor som ingår i tillämpningsområdet för detta avtal.

Artikel 8

Slutbestämmelser

1.   Detta avtal ska ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna i enlighet med deras respektive interna förfaranden och ska träda i kraft den första dagen i den andra månaden efter den dag då den senare av de två anmälningar genom vilka de avtalsslutande parterna till varandra anmält att dessa förfaranden är avslutad.

Detta avtal ska tillämpas provisoriskt från och med dagen för undertecknandet.

2.   Detta avtal ingås på obestämd tid, såvida det inte sägs upp i enlighet med punkt 5.

3.   Detta avtal får ändras genom en skriftlig överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna. Ändringar ska träda i kraft efter det att de avtalsslutande parterna till varandra anmält att de interna förfaranden som är nödvändiga för detta är avslutade.

4.   Var och en av de avtalsslutande parterna får avbryta tillämpningen av hela eller delar av detta avtal, särskilt av skäl som rör den allmänna ordningen, skyddet av nationell säkerhet eller skyddet av folkhälsan, olaglig invandring eller om den andra avtalsslutande parten återinför kravet på visering. Beslutet om detta ska anmälas till den andra avtalsslutande parten senast två månader innan beslutet beräknas träda i kraft. En avtalsslutande part som har avbrutit tillämpningen av detta avtal ska omedelbart underrätta den andra avtalsslutande parten ifall skälen för att avbryta tillämpningen inte längre föreligger.

5.   Var och en av de avtalsslutande parterna får säga upp detta avtal genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet ska upphöra att gälla 90 dagar efter dagen för denna anmälan.

6.   Förenade Arabemiraten får avbryta tillämpningen av eller säga upp detta avtal endast med avseende på alla medlemsstater.

7.   Unionen får avbryta tillämpningen av eller säga upp detta avtal endast på alla sina medlemsstaters vägnar.

Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och arabiska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на шести май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el seis de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne šestého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den sjette maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am sechsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kuuendal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the sixth day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le six mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu šestog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì sei maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada sestajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės šeštą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának hatodik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sitt jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zesde mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia szóstego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em seis de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la șase mai două mii cincisprezece.

V Bruseli šiesteho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne šestega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kuudentena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den sjätte maj tjugohundrafemton.

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Обединените арабски емирства

Por los Emiratos Árabes Unidos

Za Spojené arabeské emiráty

For De Forenede Arabiske Emirater

Für die Vereinigten Arabischen Emirate

Araabia Ühendemiraatide nimel

Για τα Ενωμένα Αραβικά Εμιράτα

For the United Arab Emirates

Pour les Émirats arabes unis

Za Ujedinjene Arapske Emirate

Per gli Emirati Arabi Uniti

Apvienoto Arābu Emirātu vārdā

Jungtinių Arabų Emyratų vardu

Az Egyesült Arab Emirségek részéről

Għall-Emirati Gharab Maghquda

Voor de Verenigde Arabische Emiraten

W imieniu Zjednoczonych Emiratów Arabskieh

Pelos Emirados Árabes Unidos

Pentru Emiratele Arabe Unite

Za Spojené arabské emiráty

Za Združene arabske emirate

Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien puolesta

För Förenade Arabemiraten

Image

Image

---

(1)  EUT L 149, 20.5.2014, s. 67.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

2

---

GEMENSAM FÖRKLARING ANGÅENDE ISLAND, NORGE, SCHWEIZ OCH LIECHTENSTEIN

De avtalsslutande parterna noterar de nära förbindelserna mellan Europeiska unionen och Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein, särskilt i kraft av avtalen av den 18 maj 1999 och den 26 oktober 2004 beträffande dessa länders associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket.

Under dessa omständigheter är det önskvärt att myndigheterna i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein, å ena sidan, och myndigheterna i Förenade Arabemiraten, å andra sidan, utan dröjsmål ingår bilaterala avtal om undantag från viseringskravet för kortare vistelser på liknande villkor som i detta avtal.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM TOLKNINGEN AV KATEGORIN PERSONER SOM RESER FÖR ATT UTÖVA AVLÖNAD VERKSAMHET ENLIGT ARTIKEL 3.2 I DETTA AVTAL

De avtalsslutande parterna vill säkerställa en enhetlig tolkning och har därför enats om att med kategorin personer som utövar avlönad verksamhet avses i detta avtal personer som reser in till den andra avtalsslutande partens territorium för att där utöva avlönad yrkesverksamhet eller annan avlönad verksamhet som anställd eller tjänsteleverantör.

Denna kategori bör inte omfatta

| — | affärsresenärer, dvs. personer som reser i affärsärenden (utan att vara anställda i ett land som hör till den andra avtalsslutande parten), |
| --- | --- |

—

affärsresenärer, dvs. personer som reser i affärsärenden (utan att vara anställda i ett land som hör till den andra avtalsslutande parten),

| — | idrottare eller artister som utövar en verksamhet tillfälligt, |
| --- | --- |

—

idrottare eller artister som utövar en verksamhet tillfälligt,

| — | journalister utsända av media i bosättningslandet, |
| --- | --- |

—

journalister utsända av media i bosättningslandet,

| — | företagsinterna praktikanter. |
| --- | --- |

—

företagsinterna praktikanter.

Genomförandet av denna förklaring ska övervakas av den gemensamma kommittén – inom dess ansvarsområde enligt artikel 6 i detta avtal – som får föreslå ändringar om den anser det nödvändigt med hänsyn till de avtalsslutande parternas erfarenheter.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM TOLKNINGEN AV DEN PERIOD OM 90 DAGAR UNDER EN 180-DAGARSPERIOD ENLIGT ARTIKEL 4 I DETTA AVTAL

De avtalsslutande parterna har enats om att med en period om högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i enlighet med artikel 4 i detta avtal, avses antingen en fortlöpande vistelse eller flera på varandra följande vistelser som sammanlagt inte varar längre än 90 dagar under loppet av en 180-dagarsperiod.

Begreppet en innebär att man tillämpar en rörlig 180-dagars referensperiod, som går ut på att man går bakåt i tiden och räknar varje dag av vistelsen under den senaste 180-dagarsperioden, för att kontrollera om kravet på 90 dagar under en 180-dagarsperiod fortsatt uppfylls. Det betyder bland annat att en bortavaro under en oavbruten period av 90 dagar ger rätt till en ny vistelse på upp till 90 dagar.

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM INFORMATION TILL MEDBORGARNA OM AVTALET OM UNDANTAG FRÅN VISERINGSKRAVET

De avtalsslutande parterna erkänner vikten av öppenhet för medborgarna i Europeiska unionen och i Förenade Arabemiraten, och har därför enats om att ge fullständig information om innehållet i avtalet om undantag från viseringskravet och om följderna av detta avtal, samt om därmed sammanhängande frågor, t.ex. inresevillkoren.

---

FÖRORDNINGAR

| 21.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/786

av den 19 maj 2015

om fastställande av godtagbarhetskriterier för avgiftningsprocesser som tillämpas på produkter avsedda för djurfoder enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005 om fastställande av krav för foderhygien (1), särskilt artikel 10.3,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (2), särskilt artikel 8.2 andra strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2002/32/EG är det förbjudet att använda produkter avsedda för djurfoder om deras innehåll av främmande ämnen överskrider de gränsvärden som fastställs i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2002/32/EG är det förbjudet att använda produkter avsedda för djurfoder om deras innehåll av främmande ämnen överskrider de gränsvärden som fastställs i bilaga I till det direktivet.

| (2) | I direktiv 2002/32/EG föreskrivs även att medlemsstaterna ska se till att åtgärder vidtas för att säkerställa en korrekt tillämpning av godtagbara avgiftningsprocesser för produkter avsedda för djurfoder och att sådana avgiftade produkter följer bestämmelserna i bilaga I till det direktivet. För att säkerställa en enhetlig bedömning av avgiftningsprocessernas godtagbarhet i hela Europeiska unionen bör det fastställas godtagbarhetskriterier för avgiftningsprocesser på unionsnivå som ett komplement till de kriterier som finns för produkter avsedda för djurfoder som genomgått sådana processer. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 2002/32/EG föreskrivs även att medlemsstaterna ska se till att åtgärder vidtas för att säkerställa en korrekt tillämpning av godtagbara avgiftningsprocesser för produkter avsedda för djurfoder och att sådana avgiftade produkter följer bestämmelserna i bilaga I till det direktivet. För att säkerställa en enhetlig bedömning av avgiftningsprocessernas godtagbarhet i hela Europeiska unionen bör det fastställas godtagbarhetskriterier för avgiftningsprocesser på unionsnivå som ett komplement till de kriterier som finns för produkter avsedda för djurfoder som genomgått sådana processer.

| (3) | Godtagbarhetskriterierna för avgiftningsprocesser bör säkerställa att det avgiftade fodret inte utgör någon fara för djurs eller människors hälsa eller för miljön och att fodrets egenskaper inte påverkas negativt av avgiftningsprocessen. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) bör, på begäran av kommissionen, göra en vetenskaplig bedömning av huruvida en avgiftningsprocess uppfyller dessa kriterier. |
| --- | --- |

(3)

Godtagbarhetskriterierna för avgiftningsprocesser bör säkerställa att det avgiftade fodret inte utgör någon fara för djurs eller människors hälsa eller för miljön och att fodrets egenskaper inte påverkas negativt av avgiftningsprocessen. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) bör, på begäran av kommissionen, göra en vetenskaplig bedömning av huruvida en avgiftningsprocess uppfyller dessa kriterier.

| (4) | Avgiftning av förorenade råvaror, enligt definitionen i artikel 3.2 p i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 (3), kan utföras genom en fysisk, kemisk eller (mikro)biologisk avgiftningsprocess. |
| --- | --- |

(4)

Avgiftning av förorenade råvaror, enligt definitionen i artikel 3.2 p i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 (3), kan utföras genom en fysisk, kemisk eller (mikro)biologisk avgiftningsprocess.

| (5) | Det är nödvändigt att från tillämpningsområdet för denna förordning undanta de enkla avgiftningsprocesser genom vilka föroreningen med ett främmande ämne minskas eller elimineras enbart genom den vanliga raffineringsprocessen, rengöringen, sorteringen eller mekaniska avskiljningen av föroreningarna eller vissa delar av det förorenade fodret, eftersom dessa processer ingår i den vanliga produktionsprocessen. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att från tillämpningsområdet för denna förordning undanta de enkla avgiftningsprocesser genom vilka föroreningen med ett främmande ämne minskas eller elimineras enbart genom den vanliga raffineringsprocessen, rengöringen, sorteringen eller mekaniska avskiljningen av föroreningarna eller vissa delar av det förorenade fodret, eftersom dessa processer ingår i den vanliga produktionsprocessen.

| (6) | En funktionell grupp av tillsatser som förhindrar eller minskar absorptionen av mykotoxiner, främjar utsöndring av sådana eller ändrar deras verkningssätt, och därigenom minskar mykotoxiners eventuella skadliga inverkan på djurs och människors hälsa, har lagts till i kategorin ”tekniska tillsatser” i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 (4). Eftersom dessa tillsatser inte ändrar halten av det främmande ämnet i fodret avgiftas fodret inte genom användning av dessa tillsatser, vilket innebär att dessa tillsatser inte omfattas av denna förordning. Eftersom sådana produkter dessutom inte är avsedda att användas för djurfoder som inte uppfyller kraven, omfattas de inte av denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

En funktionell grupp av tillsatser som förhindrar eller minskar absorptionen av mykotoxiner, främjar utsöndring av sådana eller ändrar deras verkningssätt, och därigenom minskar mykotoxiners eventuella skadliga inverkan på djurs och människors hälsa, har lagts till i kategorin ”tekniska tillsatser” i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 (4). Eftersom dessa tillsatser inte ändrar halten av det främmande ämnet i fodret avgiftas fodret inte genom användning av dessa tillsatser, vilket innebär att dessa tillsatser inte omfattas av denna förordning. Eftersom sådana produkter dessutom inte är avsedda att användas för djurfoder som inte uppfyller kraven, omfattas de inte av denna förordning.

| (7) | I enlighet med artikel 10.3 i förordning (EG) nr 183/2005 bör avgiftningsprocessen utföras på en anläggning som godkänts för detta ändamål. För att säkerställa en korrekt och verkningsfull tillämpning av avgiftningsprocessen bör den godtas av den behöriga myndigheten för att utföras på den relevanta anläggningen. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 10.3 i förordning (EG) nr 183/2005 bör avgiftningsprocessen utföras på en anläggning som godkänts för detta ändamål. För att säkerställa en korrekt och verkningsfull tillämpning av avgiftningsprocessen bör den godtas av den behöriga myndigheten för att utföras på den relevanta anläggningen.

| (8) | Det kan inträffa att en mycket stor mängd foder har förorenats med ett främmande ämne för vilket det finns en avgiftningsprocess som Efsa ännu inte har bedömt. För att undvika att en sådan stor mängd foder måste förstöras i onödan kan det i sådana undantagssituationer vara lämpligt att begära att Efsa bedömer avgiftningsprocessen med kort varsel, till exempel 10 arbetsdagar. Om en sådan bedömning ger ett positivt resultat bör den behöriga myndigheten få tillåta avgiftning av det förorenade foder som identifierats inom en bestämd tidsperiod. Det behövs en fullständig riskbedömning med positivt resultat för avgiftningsprocessen för att tillämpa avgiftningsprocessen utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(8)

Det kan inträffa att en mycket stor mängd foder har förorenats med ett främmande ämne för vilket det finns en avgiftningsprocess som Efsa ännu inte har bedömt. För att undvika att en sådan stor mängd foder måste förstöras i onödan kan det i sådana undantagssituationer vara lämpligt att begära att Efsa bedömer avgiftningsprocessen med kort varsel, till exempel 10 arbetsdagar. Om en sådan bedömning ger ett positivt resultat bör den behöriga myndigheten få tillåta avgiftning av det förorenade foder som identifierats inom en bestämd tidsperiod. Det behövs en fullständig riskbedömning med positivt resultat för avgiftningsprocessen för att tillämpa avgiftningsprocessen utan tidsbegränsning.

| (9) | För närvarande tillämpas avgiftning av foder. Eftersom bara avgiftningsprocesser som med ett positivt resultat har genomgått en vetenskaplig bedömning av Efsa och godtagits av den behöriga myndigheten kan användas efter den dag då denna förordning börjar tillämpas, bör det föreskrivas en tillräcklig tidsperiod innan denna förordning börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(9)

För närvarande tillämpas avgiftning av foder. Eftersom bara avgiftningsprocesser som med ett positivt resultat har genomgått en vetenskaplig bedömning av Efsa och godtagits av den behöriga myndigheten kan användas efter den dag då denna förordning börjar tillämpas, bör det föreskrivas en tillräcklig tidsperiod innan denna förordning börjar tillämpas.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på en avgiftningsprocess genom vilken ett främmande ämne som förtecknas i bilaga I till direktiv 2002/32/EG avsiktligt avlägsnas från förorenat foder som inte uppfyller kraven, nedan kallad fysisk avgiftningsprocess, bryts ner eller förstörs till ofarliga blandningar genom ett kemiskt ämne, nedan kallad kemisk avgiftningsprocess, eller metaboliseras, förstörs eller inaktiveras till ofarliga blandningar genom en (mikro)biologisk process, nedan kallad (mikro)biologisk avgiftningsprocess.

2.   Denna förordning ska inte tillämpas på en enkel avgiftningsprocess genom vilken föroreningen med ett främmande ämne minskas eller elimineras enbart genom en vanlig raffineringsprocess, rengöring, sortering eller mekanisk avskiljning av främmande ämnen eller vissa delar av det förorenade fodret.

Artikel 2

Tillämpning av en avgiftningsprocess

En avgiftningsprocess får bara tillämpas om

| — | processen uteslutande är avsedd för avgiftning av sådant djurfoder där den bristande efterlevanden av kraven vad gäller direktiv 2002/32/EG inte beror på en avsiktlig brist på efterlevnad av kraven i artiklarna 4 och 5 i förordning (EG) nr 183/2005, |
| --- | --- |

—

processen uteslutande är avsedd för avgiftning av sådant djurfoder där den bristande efterlevanden av kraven vad gäller direktiv 2002/32/EG inte beror på en avsiktlig brist på efterlevnad av kraven i artiklarna 4 och 5 i förordning (EG) nr 183/2005,

| — | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), på begäran av kommissionen, har gjort en vetenskaplig bedömning av avgiftningsprocessen och funnit att avgiftningsprocessen uppfyller godtagbarhetskriterierna i artiklarna 3, 4 och 5. |
| --- | --- |

—

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), på begäran av kommissionen, har gjort en vetenskaplig bedömning av avgiftningsprocessen och funnit att avgiftningsprocessen uppfyller godtagbarhetskriterierna i artiklarna 3, 4 och 5.

Artikel 3

Godtagbarhetskriterier för en fysisk avgiftningsprocess

1.   Efsa ska göra en vetenskaplig bedömning av en fysisk avgiftningsprocess och då bedöma om följande kriterier är uppfyllda:

| a) | Processen är verkningsfull. |
| --- | --- |

a)

Processen är verkningsfull.

| b) | Processen inverkar inte negativt på fodrets egenskaper och beskaffenhet. |
| --- | --- |

b)

Processen inverkar inte negativt på fodrets egenskaper och beskaffenhet.

| c) | Ett säkert bortskaffande av den avskilda delen av fodret är säkerställd. |
| --- | --- |

c)

Ett säkert bortskaffande av den avskilda delen av fodret är säkerställd.

2.   De uppgifter som foderföretagaren ska lämna till kommissionen för bedömningen av en sådan process förtecknas i punkt 1 i bilagan.

Artikel 4

Godtagbarhetskriterier för en kemisk avgiftningsprocess

1.   Efsa ska göra en vetenskaplig bedömning av en kemisk avgiftningsprocess och då bedöma om följande kriterier är uppfyllda:

| a) | Processen utförs med ett fullständigt karaktäriserat och godtagbart kemiskt ämne. |
| --- | --- |

a)

Processen utförs med ett fullständigt karaktäriserat och godtagbart kemiskt ämne.

| b) | Processen är verkningsfull och irreversibel. |
| --- | --- |

b)

Processen är verkningsfull och irreversibel.

| c) | Processen leder inte till några skadliga rester av det kemiska ämne som används i avgiftningsprocessen i det avgiftade fodret. |
| --- | --- |

c)

Processen leder inte till några skadliga rester av det kemiska ämne som används i avgiftningsprocessen i det avgiftade fodret.

| d) | Processen leder inte till några reaktionsprodukter från det främmande ämnet som utgör en fara för djurs och människors hälsa och för miljön. |
| --- | --- |

d)

Processen leder inte till några reaktionsprodukter från det främmande ämnet som utgör en fara för djurs och människors hälsa och för miljön.

| e) | Processen inverkar inte negativt på fodrets egenskaper och beskaffenhet. |
| --- | --- |

e)

Processen inverkar inte negativt på fodrets egenskaper och beskaffenhet.

2.   De uppgifter som foderföretagaren ska lämna till kommissionen för bedömningen av en sådan process förtecknas i punkt 2 i bilagan.

Artikel 5

Godtagbarhetskriterier för en (mikro)biologisk avgiftningsprocess

1.   Efsa ska göra en vetenskaplig bedömning av en (mikro)biologisk avgiftningsprocess och då bedöma om följande kriterier är uppfyllda:

| a) | Processen utförs med ett fullständigt karaktäriserat och godtagbart (mikro)biologiskt agens. |
| --- | --- |

a)

Processen utförs med ett fullständigt karaktäriserat och godtagbart (mikro)biologiskt agens.

| b) | Processen är verkningsfull och irreversibel. |
| --- | --- |

b)

Processen är verkningsfull och irreversibel.

| c) | Processen leder inte till några skadliga rester av det (mikro)biologiska agens som används i avgiftningsprocessen i det avgiftade fodret. |
| --- | --- |

c)

Processen leder inte till några skadliga rester av det (mikro)biologiska agens som används i avgiftningsprocessen i det avgiftade fodret.

| d) | Processen leder inte till några metaboliter från det främmande ämnet som utgör en fara för djurs och människors hälsa och för miljön. |
| --- | --- |

d)

Processen leder inte till några metaboliter från det främmande ämnet som utgör en fara för djurs och människors hälsa och för miljön.

| e) | Processen inverkar inte negativt på fodrets egenskaper och beskaffenhet. |
| --- | --- |

e)

Processen inverkar inte negativt på fodrets egenskaper och beskaffenhet.

2.   De uppgifter som foderföretagaren ska lämna till kommissionen för bedömningen av en sådan process förtecknas i punkt 3 i bilagan.

Artikel 6

Anläggningar där avgiftningsprocessen utförs

1.   Foderföretagarna ska se till att de anläggningar som de ansvarar för och som omfattas av förordning (EG) nr 183/2005 godkänns av en behörig myndighet, enligt definitionen i artikel 3 e i förordning (EG) nr 183/2005, om dessa anläggningar utför en sådan avgiftningsprocess som avses i artikel 1. Godkännandet ska ske i enlighet med artikel 10.3 i förordning (EG) nr 183/2005.

2.   Den behöriga myndighet som avses i punkt 1 får begära att foderföretagaren lämnar ett yttrande av oberoende experter för att besluta om tillämpningen av avgiftningsprocessen på den relevanta anläggningen kan godtas och en korrekt och verkningsfull tillämpning av avgiftningsprocessen kan säkerställas på anläggningen.

3.   Den nationella förteckningen över godkända anläggningar enligt definitionen i artikel 19.2 i förordning (EG) nr 183/2005 ska innehålla uppgifter om vilken avgiftningsprocess som godtagits för de anläggningar som godkänts för att utföra en avgiftningsprocess. Kommissionen ska för kännedom publicera dessa förteckningar på sin webbplats.

Artikel 7

Brådskande situationer

Om en stor mängd foder brådskande behöver avgiftas med en avgiftningsprocess som Efsa ännu inte har bedömt, får kommissionen begära att Efsa, på begäran av en behörig myndighet, med kort varsel bedömer avgiftningsprocessen för att, i händelse av ett positivt resultat, under en bestämd kort tidsperiod, möjliggöra avgiftning av särskilt identifierade förorenade sändningar. Denna avgiftningsprocess får i större omfattning under en obestämd tidsperiod bara användas efter det att Efsa har gjort en heltäckande vetenskaplig bedömning med positivt resultat.

Artikel 8

Övergångsbestämmelser

Foderföretagare som innan förordningen börjar tillämpas använder en avgiftningsprocess som har bedömts positivt av Efsa innan denna förordning börjar tillämpas eller som har lämnat de nödvändiga uppgifter som föreskrivs i bilagan till kommissionen före den 1 juli 2016, men där Efsa inte har slutfört bedömningen vid den tidpunkt då denna förordning börjar tillämpas, får fortsätta att tillämpa avgiftningsprocessen i väntan på att den behöriga myndigheten beslutar om huruvida tillämpningen av avgiftningsprocessen på den berörda anläggningen kan godtas.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 maj 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 35, 8.2.2005, s. 1.

1

(2)  EGT L 140, 30.5.2002, s. 10.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 och om upphävande av rådets direktiv 79/373/EEG, kommissionens direktiv 80/511/EEG, rådets direktiv 82/471/EEG, 83/228/EEG, 93/74/EEG, 93/113/EG och 96/25/EG samt kommissionens beslut 2004/217/EG (EUT L 229, 1.9.2009, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (EUT L 268, 18.10.2003, s. 29).

4

---

BILAGA

1.   Uppgifter som ska lämnas för godtagande av en fysisk avgiftningsprocess enligt artikel 3.2

Följande uppgifter ska lämnas till kommissionen per matris (foderråvara, foderblandning, annan produkt avsedd för djurfoder):

| a) | Uppgifter om hur verkningsfull den fysiska avgiftningsprocessen är för att avlägsna föroreningen från foderpartiet så att det uppfyller kraven i direktiv 2002/32/EG. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om hur verkningsfull den fysiska avgiftningsprocessen är för att avlägsna föroreningen från foderpartiet så att det uppfyller kraven i direktiv 2002/32/EG.

| b) | Bevis för att den fysiska avgiftningsprocessen inte inverkar negativt på fodrets egenskaper och beskaffenhet. |
| --- | --- |

b)

Bevis för att den fysiska avgiftningsprocessen inte inverkar negativt på fodrets egenskaper och beskaffenhet.

| c) | Garantier för en säker bortskaffning av den del av fodret som avlägsnats. |
| --- | --- |

c)

Garantier för en säker bortskaffning av den del av fodret som avlägsnats.

2.   Uppgifter som ska lämnas för godtagande av en kemisk avgiftningsprocess enligt artikel 4.2

Följande uppgifter ska lämnas till kommissionen per matris (foderråvara, foderblandning, annan produkt avsedd för djurfoder):

| a) | Bevis för att avgiftningsprocessen är så verkningsfull att det avgiftade fodret uppfyller kraven i direktiv 2002/32/EG och är irreversibel. |
| --- | --- |

a)

Bevis för att avgiftningsprocessen är så verkningsfull att det avgiftade fodret uppfyller kraven i direktiv 2002/32/EG och är irreversibel.

| b) | Bevis för att avgiftningsprocessen inte leder till skadliga rester av det kemiska ämne som används för avgiftningen (som modersubstans eller reaktionsprodukt) i den avgiftade produkten. |
| --- | --- |

b)

Bevis för att avgiftningsprocessen inte leder till skadliga rester av det kemiska ämne som används för avgiftningen (som modersubstans eller reaktionsprodukt) i den avgiftade produkten.

| c) | Närmare uppgifter om det kemiska ämnet och dess verkningssätt vad gäller avgiftningsprocessen och om vad som händer med det kemiska ämnet. |
| --- | --- |

c)

Närmare uppgifter om det kemiska ämnet och dess verkningssätt vad gäller avgiftningsprocessen och om vad som händer med det kemiska ämnet.

| d) | Bevis för att de reaktionsprodukter som bildas av det främmande ämnet efter den genomförda avgiftningsprocessen inte utgör någon fara för djurs eller människors hälsa eller för miljön. |
| --- | --- |

d)

Bevis för att de reaktionsprodukter som bildas av det främmande ämnet efter den genomförda avgiftningsprocessen inte utgör någon fara för djurs eller människors hälsa eller för miljön.

| e) | Bevis för att avgiftningsprocessen inte inverkar negativt på egenskaperna och beskaffenheten hos det foder som ska avgiftas. |
| --- | --- |

e)

Bevis för att avgiftningsprocessen inte inverkar negativt på egenskaperna och beskaffenheten hos det foder som ska avgiftas.

3.   Uppgifter som ska lämnas för godtagande av en (mikro)biologisk avgiftningsprocess enligt artikel 5.2

Följande uppgifter ska lämnas till kommissionen per matris (foderråvara, foderblandning, annan produkt avsedd för djurfoder):

| a) | Bevis för att avgiftningsprocessen är så verkningsfull att det avgiftade fodret uppfyller kraven i direktiv 2002/32/EG och är irreversibel. |
| --- | --- |

a)

Bevis för att avgiftningsprocessen är så verkningsfull att det avgiftade fodret uppfyller kraven i direktiv 2002/32/EG och är irreversibel.

| b) | Bevis för att avgiftningsprocessen inte leder till skadliga rester av det (mikro)biologiska agens som används för avgiftningen (som modersubstans eller metabolit) i den avgiftade produkten. |
| --- | --- |

b)

Bevis för att avgiftningsprocessen inte leder till skadliga rester av det (mikro)biologiska agens som används för avgiftningen (som modersubstans eller metabolit) i den avgiftade produkten.

| c) | Bevis för att avgiftningsprocessen inte leder till överlevande mikroorganismer med minskad mottaglighet för avgiftningsprocessen. |
| --- | --- |

c)

Bevis för att avgiftningsprocessen inte leder till överlevande mikroorganismer med minskad mottaglighet för avgiftningsprocessen.

| d) | Närmare uppgifter om det (mikro)biologiska agensets verkningssätt vad gäller avgiftningsprocessen och om vad som händer med det (mikro)biologiska agenset. |
| --- | --- |

d)

Närmare uppgifter om det (mikro)biologiska agensets verkningssätt vad gäller avgiftningsprocessen och om vad som händer med det (mikro)biologiska agenset.

| e) | Bevis för att de metaboliter som bildas av det främmande ämnet efter den genomförda avgiftningsprocessen inte utgör någon fara för djurs eller människors hälsa eller för miljön. |
| --- | --- |

e)

Bevis för att de metaboliter som bildas av det främmande ämnet efter den genomförda avgiftningsprocessen inte utgör någon fara för djurs eller människors hälsa eller för miljön.

| f) | Bevis för att avgiftningsprocessen inte inverkar negativt på egenskaperna och beskaffenheten hos det foder som ska avgiftas. |
| --- | --- |

f)

Bevis för att avgiftningsprocessen inte inverkar negativt på egenskaperna och beskaffenheten hos det foder som ska avgiftas.

---

| 21.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/787

av den 19 maj 2015

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 7.4,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 4 september 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina) samt acesulfamkalium med ursprung i Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar. Kommissionen inledde undersökningen på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen) och offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 4 september 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina) samt acesulfamkalium med ursprung i Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar. Kommissionen inledde undersökningen på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen) och offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 22 juli 2014 av Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (nedan kallad klaganden), som är den enda tillverkaren av acesulfamkalium i unionen. Klaganden står således för hela unionstillverkningen av acesulfamkalium. Klagomålet innehöll bevis på dumpning och på materiell skada som orsakats av denna, vilket var tillräckligt för att motivera att en undersökning inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 22 juli 2014 av Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (nedan kallad klaganden), som är den enda tillverkaren av acesulfamkalium i unionen. Klaganden står således för hela unionstillverkningen av acesulfamkalium. Klagomålet innehöll bevis på dumpning och på materiell skada som orsakats av denna, vilket var tillräckligt för att motivera att en undersökning inleddes.

1.2   Berörda parter

| (3) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, kända exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna, kända importörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(3)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, kända exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna, kända importörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta.

| (4) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(4)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

1.3   Tillverkare i det jämförbara landet

| (5) | I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen baserat på uppgifterna i klagomålet de berörda parterna om att den berörda produkten endast tillverkas i unionen och i Kina. De berörda parterna gavs möjlighet att framföra sina synpunkter på detta. Inga synpunkter lämnades dock. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen baserat på uppgifterna i klagomålet de berörda parterna om att den berörda produkten endast tillverkas i unionen och i Kina. De berörda parterna gavs möjlighet att framföra sina synpunkter på detta. Inga synpunkter lämnades dock.

| (6) | Kommissionen kontaktade inte desto mindre alla nio tredjeländer, för vilka statistik från Eurostat visade att produkter som klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten exporterats till unionen. Kommissionen bad om deras hjälp med att identifiera tillverkare av acesulfamkalium och/eller sammanslutningar av tillverkare. Inget av de tredjeländer som kontaktades kunde ange någon tillverkare av acesulfamkalium. Någon annan tillverkning än den i unionen och den i det berörda landet kunde därför inte fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen kontaktade inte desto mindre alla nio tredjeländer, för vilka statistik från Eurostat visade att produkter som klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten exporterats till unionen. Kommissionen bad om deras hjälp med att identifiera tillverkare av acesulfamkalium och/eller sammanslutningar av tillverkare. Inget av de tredjeländer som kontaktades kunde ange någon tillverkare av acesulfamkalium. Någon annan tillverkning än den i unionen och den i det berörda landet kunde därför inte fastställas.

1.4   Urvalsförfarande

| (7) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

a)   Urvalsförfarande avseende importörer

| (8) | För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

b)   Urvalsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (10) | För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(10)

För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (11) | Fyra exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. En av dessa exporterande tillverkare hade inte någon försäljning till unionen under undersökningsperioden. Denna tillverkare kunde därför inte undersökas och följaktligen var antalet samarbetsvilliga företag tre. De stod för all import av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Med hänsyn till det låga antalet exporterande tillverkare beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(11)

Fyra exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. En av dessa exporterande tillverkare hade inte någon försäljning till unionen under undersökningsperioden. Denna tillverkare kunde därför inte undersökas och följaktligen var antalet samarbetsvilliga företag tre. De stod för all import av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Med hänsyn till det låga antalet exporterande tillverkare beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

1.5   Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status

| (12) | För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen formulär för ansökan om marknadsekonomisk status till de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet. Ingen av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna lämnade in någon ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(12)

För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen formulär för ansökan om marknadsekonomisk status till de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet. Ingen av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna lämnade in någon ansökan om marknadsekonomisk status.

1.6   Svar på frågeformuläret

| (13) | Kommissionen sände frågeformulär till unionstillverkaren, de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet och till samtliga icke-närstående importörer och användare som uttryckt intresse för undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen sände frågeformulär till unionstillverkaren, de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet och till samtliga icke-närstående importörer och användare som uttryckt intresse för undersökningen.

| (14) | Frågeformuläret besvarades av unionstillverkaren, de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet, tre icke närstående importörer och en användare. |
| --- | --- |

(14)

Frågeformuläret besvarades av unionstillverkaren, de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet, tre icke närstående importörer och en användare.

1.7   Kontrollbesök

| (15) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

  Unionstillverkare







  — | Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Tyskland |
| --- | --- | --- |

(15)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

—

Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Tyskland

Importörer

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland

| — | Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Tyskland |
| --- | --- |

—

Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Tyskland

| — | The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, Förenta staterna |
| --- | --- |

—

The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, Förenta staterna

Användare

| — | The Wrigley Company Limited, Plymouth, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

The Wrigley Company Limited, Plymouth, Förenade kungariket

Exporterande tillverkare i det berörda landet

| — | Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Lai'an County, Kina |
| --- | --- |

—

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Lai'an County, Kina

| — | Suzhou Hope Technology Co., Ltd, Zhangjiagang, Kina |
| --- | --- |

—

Suzhou Hope Technology Co., Ltd, Zhangjiagang, Kina

| — | Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd, Suzhou och Liyang, Kina |
| --- | --- |

—

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd, Suzhou och Liyang, Kina

1.8   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (16) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med januari 2011 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med januari 2011 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (17) | Den berörda produkten är acesulfamkalium (kaliumsalt av 6-metyl-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr 55589-62-3) med ursprung i Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar som även innehåller andra sötningsmedel och/eller vatten som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (Taricnummer 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 och ex 3824 90 96 (nedan också kallad den berörda produkten). Ett annat vanligt namn för acesulfamkalium är acesulfam K eller Ace-K. |
| --- | --- |

(17)

Den berörda produkten är acesulfamkalium (kaliumsalt av 6-metyl-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr 55589-62-3) med ursprung i Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar som även innehåller andra sötningsmedel och/eller vatten som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (Taricnummer 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 och ex 3824 90 96 (nedan också kallad den berörda produkten). Ett annat vanligt namn för acesulfamkalium är acesulfam K eller Ace-K.

| (18) | Acesulfamkalium används som syntetiskt sötningsmedel i ett brett spektrum av tillämpningar, t.ex. för livsmedel, drycker och farmaceutiska produkter. |
| --- | --- |

(18)

Acesulfamkalium används som syntetiskt sötningsmedel i ett brett spektrum av tillämpningar, t.ex. för livsmedel, drycker och farmaceutiska produkter.

2.2   Likadan produkt

| (19) | Acesulfamkalium som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin konstaterades ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som acesulfamkalium som tillverkas i det berörda landet och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Acesulfamkalium som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin konstaterades ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som acesulfamkalium som tillverkas i det berörda landet och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Marknadsekonomisk status

| (20) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(20)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status.

| (21) | Såsom anges i skäl 12 ansökte dock ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(21)

Såsom anges i skäl 12 ansökte dock ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna om marknadsekonomisk status.

3.2   Normalvärde

| (22) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priserna i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priserna i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.

| (23) | I avsaknad av ett jämförbart tredjeland, som förklaras i skäl 6, fastställdes normalvärdet på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten. Unionstillverkarens försäljning av de produkttyper som motsvarar dem som såldes på unionsmarknaden av de kinesiska samarbetsvilliga tillverkarna under undersökningsperioden fastställdes. Unionstillverkarens försäljning till oberoende kunder ansågs vara representativ uttryckt som en andel av den sammanlagda exportvolymen av den berörda produkten samt per produkttyp. Unionstillverkarens försäljning av dessa produkttyper var lönsam. Deras genomsnittliga försäljningspris i unionen användes som normalvärde. |
| --- | --- |

(23)

I avsaknad av ett jämförbart tredjeland, som förklaras i skäl 6, fastställdes normalvärdet på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten. Unionstillverkarens försäljning av de produkttyper som motsvarar dem som såldes på unionsmarknaden av de kinesiska samarbetsvilliga tillverkarna under undersökningsperioden fastställdes. Unionstillverkarens försäljning till oberoende kunder ansågs vara representativ uttryckt som en andel av den sammanlagda exportvolymen av den berörda produkten samt per produkttyp. Unionstillverkarens försäljning av dessa produkttyper var lönsam. Deras genomsnittliga försäljningspris i unionen användes som normalvärde.

3.3   Exportpris

| (24) | De samarbetande exporterande tillverkarna exporterade till unionen direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes därför till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

De samarbetande exporterande tillverkarna exporterade till unionen direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes därför till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.4   Jämförelse

| (25) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (26) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(26)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (27) | Framför allt justerade kommissionen för olikheter i handelsled, eftersom det konstaterades att den enda unionstillverkaren huvudsakligen sålde till användare medan de kinesiska tillverkarna huvudsakligen sålde till handlare. För det andra justerades, på grundval av flera inlagor, för kvalitetsskillnaden och marknadens uppfattning om denna skillnad mellan kinesisk acesulfamkalium och unionstillverkarens acesulfamkalium. Dessutom justerades normalvärdet för vissa exceptionella utgifter för forskning och utveckling samt marknadsföring som unionstillverkaren haft under undersökningsperioden. Dessa utgifter diskuteras närmare i skäl 67. |
| --- | --- |

(27)

Framför allt justerade kommissionen för olikheter i handelsled, eftersom det konstaterades att den enda unionstillverkaren huvudsakligen sålde till användare medan de kinesiska tillverkarna huvudsakligen sålde till handlare. För det andra justerades, på grundval av flera inlagor, för kvalitetsskillnaden och marknadens uppfattning om denna skillnad mellan kinesisk acesulfamkalium och unionstillverkarens acesulfamkalium. Dessutom justerades normalvärdet för vissa exceptionella utgifter för forskning och utveckling samt marknadsföring som unionstillverkaren haft under undersökningsperioden. Dessa utgifter diskuteras närmare i skäl 67.

3.5   Dumpningsmarginaler

| (28) | För var och en av de samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp med det vägda genomsnittliga normalvärdet, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

För var och en av de samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp med det vägda genomsnittliga normalvärdet, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (29) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 37,4 % |

(29)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

37,4 %

| (30) | För samtliga övriga exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(30)

För samtliga övriga exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen.

| (31) | Nivån på samarbetsviljan är i detta fall hög, eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till unionen utgjorde den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen på samma nivå som för det samarbetsvilliga företag som hade den högsta dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(31)

Nivån på samarbetsviljan är i detta fall hög, eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till unionen utgjorde den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen på samma nivå som för det samarbetsvilliga företag som hade den högsta dumpningsmarginalen.

| (32) | Den preliminära övriga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, är därför 97,8 %.






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 97,8 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 89,1 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 37,4 % |
| Alla övriga företag | 97,8 % |

(32)

Den preliminära övriga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, är därför 97,8 %.

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

97,8 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

89,1 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

37,4 %

Alla övriga företag

97,8 %

4.   SKADA

4.1   Inledande anmärkning

| (33) | Analysen rör ett enda företag. Av sekretesskäl är därför de flesta indikatorer i indexerad form eller i form av intervall. |
| --- | --- |

(33)

Analysen rör ett enda företag. Av sekretesskäl är därför de flesta indikatorer i indexerad form eller i form av intervall.

4.2   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (34) | Den likadana produkten tillverkades under undersökningsperioden av en tillverkare i unionen, vilken utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Den likadana produkten tillverkades under undersökningsperioden av en tillverkare i unionen, vilken utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

4.3   Förbrukningen i unionen

| (35) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av uppgifter som lämnats av unionsindustrin, kinesisk exportstatistik och uppgifter från de kinesiska exporterande tillverkarna. Uppgifter från Eurostat var inte lämpliga för detta ändamål, eftersom den berörda produkten importeras enligt flera KN-nummer tillsammans med många andra produkter. I avsaknad av tillverkning av acesulfamkalium i något tredjeland kom all import till unionen från Kina. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av uppgifter som lämnats av unionsindustrin, kinesisk exportstatistik och uppgifter från de kinesiska exporterande tillverkarna. Uppgifter från Eurostat var inte lämpliga för detta ändamål, eftersom den berörda produkten importeras enligt flera KN-nummer tillsammans med många andra produkter. I avsaknad av tillverkning av acesulfamkalium i något tredjeland kom all import till unionen från Kina.

| (36) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukningen i unionen (ton) | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (index) | 100 | 104 | 110 | 104 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin, samarbetsvilliga kinesiska tillverkare och kinesisk exportstatistik. |

(36)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukningen i unionen (ton)

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Total förbrukning i unionen (index)

100

104

110

104

Källa: Uppgifter som lämnats av unionsindustrin, samarbetsvilliga kinesiska tillverkare och kinesisk exportstatistik.

| (37) | Förbrukningen av acesulfamkalium i unionen ökade med omkring 4 % under skadeundersökningsperioden, enligt uppgift på grund av en ökning i efterfrågan på sockerfria produkter i unionen. Under det sista året av skadeundersökningsperioden skedde en minskning av förbrukningen på grund av ökad konkurrens som orsakades av andra (nya) sötningsmedel. Denna minskning tycks dock vara av tillfällig natur och det finns inga tydliga indikationer på att efterfrågan på acesulfamkalium kommer att minska ytterligare under de kommande åren. |
| --- | --- |

(37)

Förbrukningen av acesulfamkalium i unionen ökade med omkring 4 % under skadeundersökningsperioden, enligt uppgift på grund av en ökning i efterfrågan på sockerfria produkter i unionen. Under det sista året av skadeundersökningsperioden skedde en minskning av förbrukningen på grund av ökad konkurrens som orsakades av andra (nya) sötningsmedel. Denna minskning tycks dock vara av tillfällig natur och det finns inga tydliga indikationer på att efterfrågan på acesulfamkalium kommer att minska ytterligare under de kommande åren.

4.4   Import från Kina

4.4.1   Volym och marknadsandel för importen från Kina

| (38) | Kommissionen fastställde volymen för importen från Kina på grundval av kinesisk exportstatistik som korskontrollerades mot uppgifterna från de tre exporterande tillverkare från Kina som svarade för den totala exportvolymen av den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen fastställde volymen för importen från Kina på grundval av kinesisk exportstatistik som korskontrollerades mot uppgifterna från de tre exporterande tillverkare från Kina som svarade för den totala exportvolymen av den berörda produkten under undersökningsperioden.

| (39) | Importen till unionen från Kina och denna imports marknadsandel utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina | 1 612 | 1 816 | 2 051 | 1 831 |
| Marknadsandel för importen från Kina (index) | 100 | 108 | 115 | 110 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av samarbetsvilliga kinesiska tillverkare och kinesisk exportstatistik. |

(39)

Importen till unionen från Kina och denna imports marknadsandel utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Importvolym (ton) och marknadsandel

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Importvolym från Kina

1 612

1 816

2 051

1 831

Marknadsandel för importen från Kina (index)

100

108

115

110

Källa: Uppgifter som lämnats av samarbetsvilliga kinesiska tillverkare och kinesisk exportstatistik.

| (40) | Importvolymen från Kina ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period ökade också den kinesiska importens marknadsandel med 10 % till 65–80 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(40)

Importvolymen från Kina ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period ökade också den kinesiska importens marknadsandel med 10 % till 65–80 % under undersökningsperioden.

4.4.2   Priser på import från Kina och prisunderskridande

| (41) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna. Det vägda genomsnittliga priset cif i euro per kilo av import till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser cif från Kina (euro/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägda genomsnittliga importpriser | 5,71 | 5,11 | 4,30 | 3,99 |
| Index | 100 | 90 | 75 | 70 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av samarbetsvilliga kinesiska tillverkare och kinesisk exportstatistik. |

(41)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna. Det vägda genomsnittliga priset cif i euro per kilo av import till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Importpriser cif från Kina (euro/kg)

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Vägda genomsnittliga importpriser

5,71

5,11

4,30

3,99

Index

100

90

75

70

Källa: Uppgifter som lämnats av samarbetsvilliga kinesiska tillverkare och kinesisk exportstatistik.

| (42) | De genomsnittliga priserna för importen från Kina minskade med 30 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(42)

De genomsnittliga priserna för importen från Kina minskade med 30 % under skadeundersökningsperioden.

| (43) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | de vägda genomsnittliga försäljningspriserna som den enda unionstillverkaren tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden för de produkttyper som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna, justerade till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(43)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

de vägda genomsnittliga försäljningspriserna som den enda unionstillverkaren tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden för de produkttyper som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna, justerade till nivån fritt fabrik, och

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetande exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar (6,5 %) och kostnader efter import. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetande exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar (6,5 %) och kostnader efter import.

| (44) | Unionsindustrins vägda genomsnittliga pris jämfördes med motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetande exporterande tillverkarna för transaktioner i samma handelsled, efter alla avdrag och rabatter samt efter anpassningar av unionsindustrins pris för kvalitetsskillnader och marknadens uppfattning om dessa skillnader samt utgifter för forskning, utveckling och marknadsföring av samma skäl som anges i skäl 27. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarens omsättning under undersökningsperioden. Kommissionen fann en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 18 % och 45 % för importen från Kina på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(44)

Unionsindustrins vägda genomsnittliga pris jämfördes med motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetande exporterande tillverkarna för transaktioner i samma handelsled, efter alla avdrag och rabatter samt efter anpassningar av unionsindustrins pris för kvalitetsskillnader och marknadens uppfattning om dessa skillnader samt utgifter för forskning, utveckling och marknadsföring av samma skäl som anges i skäl 27. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarens omsättning under undersökningsperioden. Kommissionen fann en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 18 % och 45 % för importen från Kina på unionsmarknaden.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

| (45) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Vid fastställandet av skada har kommissionen inte gjort någon åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer, eftersom den enda unionstillverkaren utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Kommissionen utvärderade de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde den enda unionstillverkaren. Uppgifterna konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Vid fastställandet av skada har kommissionen inte gjort någon åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer, eftersom den enda unionstillverkaren utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Kommissionen utvärderade de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde den enda unionstillverkaren. Uppgifterna konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (46) | De ekonomiska indikatorerna är: tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. De analyseras enligt följande. |
| --- | --- |

(46)

De ekonomiska indikatorerna är: tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. De analyseras enligt följande.

4.5.2   Skadeindikatorer

4.5.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (47) | Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (index) | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Produktionskapacitet (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande (index) | 100 | 81 | 70 | 69 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(47)

Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Tillverkningsvolym (index)

100

81

70

69

Produktionskapacitet (index)

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande (index)

100

81

70

69

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

| (48) | Unionsindustrins tillverkningsvolym minskade med 31 %. Under skadeundersökningsperioden har unionstillverkaren faktiskt i ökad utsträckning stängt produktionsanläggningar i syfte att sänka kostnaderna. Under undersökningsperioden stängdes av denna anledning fabriken under totalt fyra månader. |
| --- | --- |

(48)

Unionsindustrins tillverkningsvolym minskade med 31 %. Under skadeundersökningsperioden har unionstillverkaren faktiskt i ökad utsträckning stängt produktionsanläggningar i syfte att sänka kostnaderna. Under undersökningsperioden stängdes av denna anledning fabriken under totalt fyra månader.

| (49) | Unionsindustrins produktionskapacitet förblev oförändrad under hela skadeundersökningsperioden, eftersom många kostnader är fasta och oberoende av kapacitet. Följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandet i enlighet med tillverkningsvolymen. |
| --- | --- |

(49)

Unionsindustrins produktionskapacitet förblev oförändrad under hela skadeundersökningsperioden, eftersom många kostnader är fasta och oberoende av kapacitet. Följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandet i enlighet med tillverkningsvolymen.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (50) | Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen till icke-närstående kunder och dess marknadsandel utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (index) | 100 | 89 | 82 | 87 |
| Marknadsandel (index) | 100 | 86 | 74 | 84 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(50)

Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen till icke-närstående kunder och dess marknadsandel utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (index)

100

89

82

87

Marknadsandel (index)

100

86

74

84

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

| (51) | Unionstillverkarens försäljningsvolym minskade totalt med 13 % under skadeundersökningsperioden, trots att förbrukningen ökade under denna period. Denna negativa trend innefattar en viss återhämtning i volym från 2013 till undersökningsperioden, vilken endast kunde uppnås genom avtal med försäljningspriser som ytterligare undergrävde unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(51)

Unionstillverkarens försäljningsvolym minskade totalt med 13 % under skadeundersökningsperioden, trots att förbrukningen ökade under denna period. Denna negativa trend innefattar en viss återhämtning i volym från 2013 till undersökningsperioden, vilken endast kunde uppnås genom avtal med försäljningspriser som ytterligare undergrävde unionsindustrins lönsamhet.

| (52) | Unionsindustrins marknadsandel minskade också, med 16 %, under skadeundersökningsperioden, både på grund av att kunder bytte leverantör och att kunder med dubbla leverantörer ökade andelen inköp från Kina. |
| --- | --- |

(52)

Unionsindustrins marknadsandel minskade också, med 16 %, under skadeundersökningsperioden, både på grund av att kunder bytte leverantör och att kunder med dubbla leverantörer ökade andelen inköp från Kina.

4.5.2.3   Tillväxt

| (53) | Det är tydligt att unionsindustrins tillväxt var negativ med tanke på den ovan nämnda minskade marknadsandelen och den ökade förbrukningen som anges i skäl 37. |
| --- | --- |

(53)

Det är tydligt att unionsindustrins tillväxt var negativ med tanke på den ovan nämnda minskade marknadsandelen och den ökade förbrukningen som anges i skäl 37.

4.5.2.4   Sysselsättning

| (54) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (index) | 100 | 103 | 82 | 82 |
| Produktion i ton per anställd (index) | 100 | 87 | 100 | 106 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(54)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Antal anställda (index)

100

103

82

82

Produktion i ton per anställd (index)

100

87

100

106

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

| (55) | Från och med 2011 till slutet av undersökningsperioden minskade unionsindustrin sin personal med nästan en femtedel för att klara av en nedgång i produktionen och parallellt med de tillfälliga stängningarna av produktionsanläggningar. Produktiviteten ökade något med 6 % under samma period till följd av minskningen av antalet anställda. |
| --- | --- |

(55)

Från och med 2011 till slutet av undersökningsperioden minskade unionsindustrin sin personal med nästan en femtedel för att klara av en nedgång i produktionen och parallellt med de tillfälliga stängningarna av produktionsanläggningar. Produktiviteten ökade något med 6 % under samma period till följd av minskningen av antalet anställda.

4.5.2.5   Arbetskraftskostnader

| (56) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (index) | 100 | 103 | 111 | 115 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(56)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (index)

100

103

111

115

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

| (57) | Unionsindustrins genomsnittliga arbetskraftskostnad per anställd ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden på grund av att avgångsvederlag betalades till följd av minskningen av personal (se skäl 54). Dessutom uppges att nya lönenivåer gäller inom den kemiska sektorn. |
| --- | --- |

(57)

Unionsindustrins genomsnittliga arbetskraftskostnad per anställd ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden på grund av att avgångsvederlag betalades till följd av minskningen av personal (se skäl 54). Dessutom uppges att nya lönenivåer gäller inom den kemiska sektorn.

4.5.2.6   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (58) | Alla dumpningsmarginaler var betydande (se skäl 29). Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från Kina. |
| --- | --- |

(58)

Alla dumpningsmarginaler var betydande (se skäl 29). Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från Kina.

| (59) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(59)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning.

4.5.2.7   Priser och faktorer som påverkar priser

| (60) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkaren tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga försäljningspriser i unionen (index) | 100 | 94 | 94 | 88 |
| Tillverkningskostad per enhet (index) | 100 | 106 | 117 | 119 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(60)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkaren tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Genomsnittliga försäljningspriser i unionen (index)

100

94

94

88

Tillverkningskostad per enhet (index)

100

106

117

119

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

| (61) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris för den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden med 12 %, delvis som en följd av den mycket negativa utvecklingen av de genomsnittliga priserna för importen från Kina (se skäl 42). |
| --- | --- |

(61)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris för den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden med 12 %, delvis som en följd av den mycket negativa utvecklingen av de genomsnittliga priserna för importen från Kina (se skäl 42).

| (62) | Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad ökade med 19 %. Detta berodde huvudsakligen på den ökade effekten av de fasta kostnaderna på den minskade tillverkningen och försäljningen och på en ökning av råvarupriset. |
| --- | --- |

(62)

Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad ökade med 19 %. Detta berodde huvudsakligen på den ökade effekten av de fasta kostnaderna på den minskade tillverkningen och försäljningen och på en ökning av råvarupriset.

4.5.2.8   Lager

| (63) | Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (index) | 100 | 98 | 89 | 94 |
| Utgående lager i procent av produktionen (index) | 100 | 121 | 126 | 135 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(63)

Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Lager

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Utgående lager (index)

100

98

89

94

Utgående lager i procent av produktionen (index)

100

121

126

135

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

| (64) | Även om de utgående lagren minskade under skadeundersökningsperioden på grund av tillfälliga stängningar av produktionsanläggningar för att minska kostnaderna (se skäl 48), så ökade de uttryckt i procent av produktionen. |
| --- | --- |

(64)

Även om de utgående lagren minskade under skadeundersökningsperioden på grund av tillfälliga stängningar av produktionsanläggningar för att minska kostnaderna (se skäl 48), så ökade de uttryckt i procent av produktionen.

4.5.2.9   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (65) | Unionstillverkarens lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (index) | 100 | 74 | 48 | 26 |
| Kassaflöde (index) | 100 | 85 | 75 | 78 |
| Investeringar (index) | 100 | 51 | 48 | 34 |
| Räntabilitet (index) | 100 | 68 | 44 | 25 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(65)

Unionstillverkarens lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (index)

100

74

48

26

Kassaflöde (index)

100

85

75

78

Investeringar (index)

100

51

48

34

Räntabilitet (index)

100

68

44

25

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

| (66) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Vid beräkningen av lönsamheten drog kommissionen från de rapporterade kostnaderna av utgifter för forskning, utveckling och marknadsföring som den ansåg vara av undantagskaraktär, vilket också nämns i skäl 27. Utan detta avdrag skulle unionsindustrin ha gått med förlust under undersökningsperioden. I linje med nedgången i lönsamhet minskade också kassaflöde, investeringar och räntabilitet. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Vid beräkningen av lönsamheten drog kommissionen från de rapporterade kostnaderna av utgifter för forskning, utveckling och marknadsföring som den ansåg vara av undantagskaraktär, vilket också nämns i skäl 27. Utan detta avdrag skulle unionsindustrin ha gått med förlust under undersökningsperioden. I linje med nedgången i lönsamhet minskade också kassaflöde, investeringar och räntabilitet.

| (67) | Unionsindustrin hävdade att de avdragna utgifterna för forskning, utveckling och marknadsföring var normala, löpande kostnader för den berörda produkten. I undersökningen drogs emellertid slutsatsen att dessa utgifter rörde en ny produkt, som dock omfattas av produktdefinitionen i denna undersökning. Dessa exceptionella och höga utgifter skulle inte uppkomma under ett för unionsindustrin normalt eller representativt år. Dessutom avser dessa utgifter forskning, utveckling och marknadsföring av en produkt som inte såldes i betydande mängder på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(67)

Unionsindustrin hävdade att de avdragna utgifterna för forskning, utveckling och marknadsföring var normala, löpande kostnader för den berörda produkten. I undersökningen drogs emellertid slutsatsen att dessa utgifter rörde en ny produkt, som dock omfattas av produktdefinitionen i denna undersökning. Dessa exceptionella och höga utgifter skulle inte uppkomma under ett för unionsindustrin normalt eller representativt år. Dessutom avser dessa utgifter forskning, utveckling och marknadsföring av en produkt som inte såldes i betydande mängder på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden.

| (68) | Trots det ovan nämnda avdraget av utgifter minskade unionstillverkarens lönsamhet kraftigt och kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Kommissionen ansåg att lönsamhetsnivån under undersökningsperioden och lönsamhetens tendens var skadlig på grund av den ovan beskrivna tydliga och betydande minskningen. |
| --- | --- |

(68)

Trots det ovan nämnda avdraget av utgifter minskade unionstillverkarens lönsamhet kraftigt och kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Kommissionen ansåg att lönsamhetsnivån under undersökningsperioden och lönsamhetens tendens var skadlig på grund av den ovan beskrivna tydliga och betydande minskningen.

| (69) | Den kraftiga minskningen av lönsamheten berodde huvudsakligen på allokeringen av stadigt ökande fasta kostnader per ton jämfört med en minskande tillverkningsvolym och försäljning. Det fanns dessutom en tydlig minskning av de genomsnittliga priserna, vilket ledde till att unionsindustrin inte förmådde upprätthålla en vinstgivande nivå och resulterade i att lönsamheten minskade kraftigt. Som framgår av tabell 10 följde de andra resultatindikatorerna en liknande utveckling som avkastningen på omsättningen. |
| --- | --- |

(69)

Den kraftiga minskningen av lönsamheten berodde huvudsakligen på allokeringen av stadigt ökande fasta kostnader per ton jämfört med en minskande tillverkningsvolym och försäljning. Det fanns dessutom en tydlig minskning av de genomsnittliga priserna, vilket ledde till att unionsindustrin inte förmådde upprätthålla en vinstgivande nivå och resulterade i att lönsamheten minskade kraftigt. Som framgår av tabell 10 följde de andra resultatindikatorerna en liknande utveckling som avkastningen på omsättningen.

| (70) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Uttryckt som index utvecklades nettokassaflödet negativt under skadeundersökningsperioden och minskade med 22 % som en följd av den minskade lönsamheten. |
| --- | --- |

(70)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Uttryckt som index utvecklades nettokassaflödet negativt under skadeundersökningsperioden och minskade med 22 % som en följd av den minskade lönsamheten.

| (71) | Unionsindustrins investeringar minskade ännu mer markant. Investeringsnivån under undersökningsperioden var endast ungefär en tredjedel av investeringsnivån under 2011. När det gäller lönsamhet beaktades inte investeringar i den nya produkten vid denna beräkning. |
| --- | --- |

(71)

Unionsindustrins investeringar minskade ännu mer markant. Investeringsnivån under undersökningsperioden var endast ungefär en tredjedel av investeringsnivån under 2011. När det gäller lönsamhet beaktades inte investeringar i den nya produkten vid denna beräkning.

| (72) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten föll starkt och kontinuerligt mellan 2011 och undersökningsperioden, och minskade cirka 75 %. |
| --- | --- |

(72)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten föll starkt och kontinuerligt mellan 2011 och undersökningsperioden, och minskade cirka 75 %.

| (73) | Som del av en stor internationell koncern hävdade inte den enda unionstillverkaren att dess förmåga att anskaffa kapital hade påverkats av den ovan beskrivna utvecklingen. Unionsindustrin klargjorde emellertid under förfarandet att den nuvarande situationen inte var hållbar. |
| --- | --- |

(73)

Som del av en stor internationell koncern hävdade inte den enda unionstillverkaren att dess förmåga att anskaffa kapital hade påverkats av den ovan beskrivna utvecklingen. Unionsindustrin klargjorde emellertid under förfarandet att den nuvarande situationen inte var hållbar.

4.5.3   Slutsats beträffande skada

| (74) | Betydande negativa tendenser noterades för följande ekonomiska indikatorer: tillverkning, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel, sysselsättning, försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden. Lagren (i procent av produktionen) ökade även om de minskade i absoluta tal. Effekten av kontinuerligt sjunkande försäljningspriser i kombination med i allmänhet fallande försäljningsvolymer har varit betydande, och resulterat i en betydande nedgång i marknadsandel, lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde. |
| --- | --- |

(74)

Betydande negativa tendenser noterades för följande ekonomiska indikatorer: tillverkning, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel, sysselsättning, försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden. Lagren (i procent av produktionen) ökade även om de minskade i absoluta tal. Effekten av kontinuerligt sjunkande försäljningspriser i kombination med i allmänhet fallande försäljningsvolymer har varit betydande, och resulterat i en betydande nedgång i marknadsandel, lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde.

| (75) | Det faktum att unionsmarknaden domineras av stora aktörer inom livsmedels- och dryckesbranschen och att sådan verksamhet bedrivs med årliga kontrakt innebär att unionsindustrin inom denna sektor är särskilt känslig för minskade försäljningsvolymer och priser, även om denna nedgång berör ett litet antal kunder. |
| --- | --- |

(75)

Det faktum att unionsmarknaden domineras av stora aktörer inom livsmedels- och dryckesbranschen och att sådan verksamhet bedrivs med årliga kontrakt innebär att unionsindustrin inom denna sektor är särskilt känslig för minskade försäljningsvolymer och priser, även om denna nedgång berör ett litet antal kunder.

| (76) | Produktiviteten förbättrades å andra sidan. Utvecklingen var dock en följd av en minskning av antalet anställda på grund av den minskade efterfrågan, och den därför minskade produktionen, som gjorde vissa arbetstagare övertaliga. Under dessa omständigheter kan därför ökningen i produktivitet inte betraktas som ett positivt inslag. |
| --- | --- |

(76)

Produktiviteten förbättrades å andra sidan. Utvecklingen var dock en följd av en minskning av antalet anställda på grund av den minskade efterfrågan, och den därför minskade produktionen, som gjorde vissa arbetstagare övertaliga. Under dessa omständigheter kan därför ökningen i produktivitet inte betraktas som ett positivt inslag.

| (77) | Unionsförbrukningen har också ökat. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra nytta av det på grund av den nedgång i både försäljningsvolym och försäljningspriser som nämns ovan. |
| --- | --- |

(77)

Unionsförbrukningen har också ökat. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra nytta av det på grund av den nedgång i både försäljningsvolym och försäljningspriser som nämns ovan.

| (78) | En berörd part ifrågasatte förekomsten av skada. Denna part hävdade att unionsindustrins situation under undersökningsperioden var normal. Parten hävdade att unionsindustrin hade förlorat patentskyddet och därefter sin dominerande ställning på marknaden. Därför bör unionsindustrin nu godta lägre vinster och lägre försäljningsvolymer. |
| --- | --- |

(78)

En berörd part ifrågasatte förekomsten av skada. Denna part hävdade att unionsindustrins situation under undersökningsperioden var normal. Parten hävdade att unionsindustrin hade förlorat patentskyddet och därefter sin dominerande ställning på marknaden. Därför bör unionsindustrin nu godta lägre vinster och lägre försäljningsvolymer.

| (79) | Det finns ingen grund för detta påstående. Det huvudsakliga tillverkningspatentet upphörde att gälla 2005 (två mindre patent upphörde att gälla före respektive efter detta). Efter att tillverkningspatentet upphörde att gälla 2005 och långt före skadeundersökningsperioden, trädde nya aktörer in på marknaden, nämligen de kinesiska exporterande tillverkarna och deras närvaro har gradvis ökat sedan dess. Under 2009, långt före början av skadeundersökningsperioden, hade unionsindustrins marknadsandel sjunkit från sin tidigare dominerande ställning till under 50 %. Redan 2011, vid skadeundersökningsperiodens början, överskred marknadsandelen för den kinesiska importen på unionsmarknaden i hög grad unionsindustrins marknadsandel. Utgången av patentskyddet under 2005 ledde således till en marknad med mer än en aktör. |
| --- | --- |

(79)

Det finns ingen grund för detta påstående. Det huvudsakliga tillverkningspatentet upphörde att gälla 2005 (två mindre patent upphörde att gälla före respektive efter detta). Efter att tillverkningspatentet upphörde att gälla 2005 och långt före skadeundersökningsperioden, trädde nya aktörer in på marknaden, nämligen de kinesiska exporterande tillverkarna och deras närvaro har gradvis ökat sedan dess. Under 2009, långt före början av skadeundersökningsperioden, hade unionsindustrins marknadsandel sjunkit från sin tidigare dominerande ställning till under 50 %. Redan 2011, vid skadeundersökningsperiodens början, överskred marknadsandelen för den kinesiska importen på unionsmarknaden i hög grad unionsindustrins marknadsandel. Utgången av patentskyddet under 2005 ledde således till en marknad med mer än en aktör.

| (80) | Den skadevållande situationen har dessutom analyserats under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2011 och 2014, så mycket som sex år efter utgången av tillvekningspatentet. Utvecklingen av de flesta skadeindikatorer under denna period (2011–undersökningsperioden) var ytterst negativ för unionsindustrin. Mer specifikt hade unionsindustrin förlorat marknadsandelar och sänkt sina försäljningspriser, man upplevde en kraftig försämring av lönsamheten och de andra ekonomiska indikatorer som undersökts ovan, produktiviteten minskade, stängningar blev nödvändiga för att minska kostnaderna och någon fördel av den ökande förbrukningen drogs inte, som anges i skäl 74. En sådan ekonomisk situation kan inte enbart förklaras av möjligheten för nya aktörer att komma in på marknaden, som en följd av utgången av patentskyddet. Under alla omständigheter kan denna situation inte anses vara normal i betydelsen av hållbar och sund. För det första, upphörde tillverkningspatentet långt före skadeundersökningsperioden och det fanns därför tillräckligt med tid för att reagera på avsaknaden av skydd. För det andra, även om utgången av patentskyddet kan medföra vissa resultatminskningar är nivåerna på skadeindikatorerna under undersökningsperioden i sig mycket låga för en hållbar och sund industri. Dessutom upprätthöll unionsindustrin en sund ekonomisk och finansiell situation fram till 2011, trots det förlorade patentskyddet. |
| --- | --- |

(80)

Den skadevållande situationen har dessutom analyserats under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2011 och 2014, så mycket som sex år efter utgången av tillvekningspatentet. Utvecklingen av de flesta skadeindikatorer under denna period (2011–undersökningsperioden) var ytterst negativ för unionsindustrin. Mer specifikt hade unionsindustrin förlorat marknadsandelar och sänkt sina försäljningspriser, man upplevde en kraftig försämring av lönsamheten och de andra ekonomiska indikatorer som undersökts ovan, produktiviteten minskade, stängningar blev nödvändiga för att minska kostnaderna och någon fördel av den ökande förbrukningen drogs inte, som anges i skäl 74. En sådan ekonomisk situation kan inte enbart förklaras av möjligheten för nya aktörer att komma in på marknaden, som en följd av utgången av patentskyddet. Under alla omständigheter kan denna situation inte anses vara normal i betydelsen av hållbar och sund. För det första, upphörde tillverkningspatentet långt före skadeundersökningsperioden och det fanns därför tillräckligt med tid för att reagera på avsaknaden av skydd. För det andra, även om utgången av patentskyddet kan medföra vissa resultatminskningar är nivåerna på skadeindikatorerna under undersökningsperioden i sig mycket låga för en hållbar och sund industri. Dessutom upprätthöll unionsindustrin en sund ekonomisk och finansiell situation fram till 2011, trots det förlorade patentskyddet.

| (81) | På grundval av detta måste påståendet att unionsindustrin inte lidit skada avvisas. Utgången av patentskyddet analyseras dock ytterligare som en bidragande faktor till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(81)

På grundval av detta måste påståendet att unionsindustrin inte lidit skada avvisas. Utgången av patentskyddet analyseras dock ytterligare som en bidragande faktor till den skada som unionsindustrin lidit.

| (82) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(82)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

| (83) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade väsentlig skada för unionsindustrin. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa andra faktorer är: a) unionsindustrins resultat på exportmarknaderna, b) det förlorade patentskyddet och c) unionsindustrins affärsstrategi. |
| --- | --- |

(83)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade väsentlig skada för unionsindustrin. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa andra faktorer är: a) unionsindustrins resultat på exportmarknaderna, b) det förlorade patentskyddet och c) unionsindustrins affärsstrategi.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

| (84) | Unionsindustrins försämrade situation under skadeundersökningsperioden sammanföll med ökningen av import till dumpade priser med ursprung i Kina. Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen med 14 % och priserna sjönk med 30 %. Detta ledde till en ökning av marknadsandelen på 10 % för de kinesiska exportörerna. Samtidigt förlorade unionsindustrin marknadsandelar, dess försäljningspriser pressades nedåt och även försäljningsvolymen utvecklades negativt. |
| --- | --- |

(84)

Unionsindustrins försämrade situation under skadeundersökningsperioden sammanföll med ökningen av import till dumpade priser med ursprung i Kina. Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen med 14 % och priserna sjönk med 30 %. Detta ledde till en ökning av marknadsandelen på 10 % för de kinesiska exportörerna. Samtidigt förlorade unionsindustrin marknadsandelar, dess försäljningspriser pressades nedåt och även försäljningsvolymen utvecklades negativt.

| (85) | I synnerhet de stora underskridandemarginalerna på mellan 18 och 45 % är ytterligare indikatorer på att den dumpade importen från det berörda landet utövat en betydande press på unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(85)

I synnerhet de stora underskridandemarginalerna på mellan 18 och 45 % är ytterligare indikatorer på att den dumpade importen från det berörda landet utövat en betydande press på unionsindustrins priser.

| (86) | De minskade försäljningsvolymerna minskade unionsindustrins förmåga att täcka de fasta kostnaderna. Lågprisimporten från det berörda landet ledde till att unionsindustrin inte förmådde upprätthålla vinstnivåer och resulterade i att lönsamheten sjönk dramatiskt (se tabell 10). |
| --- | --- |

(86)

De minskade försäljningsvolymerna minskade unionsindustrins förmåga att täcka de fasta kostnaderna. Lågprisimporten från det berörda landet ledde till att unionsindustrin inte förmådde upprätthålla vinstnivåer och resulterade i att lönsamheten sjönk dramatiskt (se tabell 10).

| (87) | Unionsindustrin och andra berörda parter hävdade att de två största kinesiska exporterande tillverkarna var inblandade i ett ”priskrig” under skadeundersökningsperioden och att ett försök till övertagande gjordes. I början av år 2015, kort efter undersökningsperioden, ansökte verkligen en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Suzhou Hope Technology Co., Ltd, om konkursskydd enligt kinesisk rätt. Den kontinuerligt nedåtgående prisutvecklingen för de två största kinesiska exportörerna ledde i själva verket till försäljningspriser på en ohållbar nivå. Dessa priser som kraftigt understeg unionsindustrins priser försämrade också unionsindustrins situation. Detta i termer av tillverkning, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel, sysselsättning, försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(87)

Unionsindustrin och andra berörda parter hävdade att de två största kinesiska exporterande tillverkarna var inblandade i ett ”priskrig” under skadeundersökningsperioden och att ett försök till övertagande gjordes. I början av år 2015, kort efter undersökningsperioden, ansökte verkligen en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Suzhou Hope Technology Co., Ltd, om konkursskydd enligt kinesisk rätt. Den kontinuerligt nedåtgående prisutvecklingen för de två största kinesiska exportörerna ledde i själva verket till försäljningspriser på en ohållbar nivå. Dessa priser som kraftigt understeg unionsindustrins priser försämrade också unionsindustrins situation. Detta i termer av tillverkning, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel, sysselsättning, försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden.

| (88) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det försämrade läget för unionsindustrin sammanföll med den betydande ökningen av import till minskande och dumpade priser, och att denna import spelade en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. De exporterande tillverkarnas försäljningspriser sjönk med 30 % under undersökningsperioden. Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet under skadeundersökningsperioden lyckades tillverkarna från det berörda landet öka sin marknadsandel. Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan, å ena sidan, nivån av dumpad import till ständigt minskande priser och, å andra sidan, unionsindustrins minskade försäljningsvolym och sänkta priser, dras slutsatsen att den dumpade importen ledde till den skadevållande situationen för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(88)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det försämrade läget för unionsindustrin sammanföll med den betydande ökningen av import till minskande och dumpade priser, och att denna import spelade en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. De exporterande tillverkarnas försäljningspriser sjönk med 30 % under undersökningsperioden. Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet under skadeundersökningsperioden lyckades tillverkarna från det berörda landet öka sin marknadsandel. Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan, å ena sidan, nivån av dumpad import till ständigt minskande priser och, å andra sidan, unionsindustrins minskade försäljningsvolym och sänkta priser, dras slutsatsen att den dumpade importen ledde till den skadevållande situationen för unionsindustrin.

5.2   Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Unionsindustrins exportresultat

| (89) | Volymen av och det genomsnittliga priset på unionsindustrins export utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Unionsindustrins exportresultat | 2011 | 2012 | 2013 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (index) | 100 | 87 | 75 | 72 |
| Genomsnittligt pris (index) | 100 | 112 | 108 | 98 |
| Källa: Uppgifter från unionsindustrin. |

(89)

Volymen av och det genomsnittliga priset på unionsindustrins export utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Unionsindustrins exportresultat

2011

2012

2013

Undersökningsperioden

Exportvolym (index)

100

87

75

72

Genomsnittligt pris (index)

100

112

108

98

Källa: Uppgifter från unionsindustrin.

| (90) | Unionsindustrins exportresultat har motsvarat dess försäljning på unionsmarknaden i fråga om volym, men priserna har legat kvar på högre nivåer uttryckt i euro. Skillnaden i prisutveckling kan delvis förklaras av utvecklingen av växelkursen mellan euron och den amerikanska dollarn under skadeundersökningsperioden. Kommissionen drar därför slutsatsen att, även om exportresultatet också varit negativt förklarar detta inte den skada som unionsindustrin led på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(90)

Unionsindustrins exportresultat har motsvarat dess försäljning på unionsmarknaden i fråga om volym, men priserna har legat kvar på högre nivåer uttryckt i euro. Skillnaden i prisutveckling kan delvis förklaras av utvecklingen av växelkursen mellan euron och den amerikanska dollarn under skadeundersökningsperioden. Kommissionen drar därför slutsatsen att, även om exportresultatet också varit negativt förklarar detta inte den skada som unionsindustrin led på unionsmarknaden.

5.2.2   Förlust av patentskydd

| (91) | Vissa berörda parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit kunde förklaras av förlusten av patentskydd inom den enda unionstillverkarens verksamhet med acesulfamkalium. Det finns ingen grund för detta påstående. Som förklaras i skäl 79 trädde, särskilt efter det att tillverkningspatentet upphörde att gälla 2005, nya aktörer in på marknaden, nämligen de kinesiska exporterande tillverkarna, och deras närvaro har gradvis ökat sedan dess. Under 2009, långt före början av skadeundersökningsperioden, hade unionsindustrins marknadsandel sjunkit från den tidigare dominerande ställning som patentskyddet medfört till under 50 %. Vid skadeundersökningsperiodens början 2011 överskred marknadsandelen för den kinesiska importen på unionsmarknaden i hög grad unionsindustrins marknadsandel. Utgången av patentskyddet ledde således till en marknad med mer än en aktör. |
| --- | --- |

(91)

Vissa berörda parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit kunde förklaras av förlusten av patentskydd inom den enda unionstillverkarens verksamhet med acesulfamkalium. Det finns ingen grund för detta påstående. Som förklaras i skäl 79 trädde, särskilt efter det att tillverkningspatentet upphörde att gälla 2005, nya aktörer in på marknaden, nämligen de kinesiska exporterande tillverkarna, och deras närvaro har gradvis ökat sedan dess. Under 2009, långt före början av skadeundersökningsperioden, hade unionsindustrins marknadsandel sjunkit från den tidigare dominerande ställning som patentskyddet medfört till under 50 %. Vid skadeundersökningsperiodens början 2011 överskred marknadsandelen för den kinesiska importen på unionsmarknaden i hög grad unionsindustrins marknadsandel. Utgången av patentskyddet ledde således till en marknad med mer än en aktör.

| (92) | Undersökningen visade dock förekomsten av väsentlig skada för unionsindustrin. Med tanke på slutsatserna om skada, anses det att unionsindustrin behöll en sund ekonomisk och finansiell situation till och med 2011 och att situationen började försämras därefter. Det vill säga så mycket som sex år efter utgången av tillverkningspatentet eller efter en tillräckligt lång tidsperiod för unionsindustrin att reagera. Det saknas därför grund att påstå att unionsindustrins situation försämrades eftersom det fanns fler aktörer på marknaden. Unionsindustrins situation försämrade snarare på grund av dessa nya aktörers prissättningsstrategier som ledde till en ökad import till ohållbart låga priser och ett betydande prisunderskridande. |
| --- | --- |

(92)

Undersökningen visade dock förekomsten av väsentlig skada för unionsindustrin. Med tanke på slutsatserna om skada, anses det att unionsindustrin behöll en sund ekonomisk och finansiell situation till och med 2011 och att situationen började försämras därefter. Det vill säga så mycket som sex år efter utgången av tillverkningspatentet eller efter en tillräckligt lång tidsperiod för unionsindustrin att reagera. Det saknas därför grund att påstå att unionsindustrins situation försämrades eftersom det fanns fler aktörer på marknaden. Unionsindustrins situation försämrade snarare på grund av dessa nya aktörers prissättningsstrategier som ledde till en ökad import till ohållbart låga priser och ett betydande prisunderskridande.

| (93) | Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att förlusten av patentskydd inte bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att förlusten av patentskydd inte bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.2.3   Affärsstrategi

5.2.3.1   Unionsindustrins prissättning

| (94) | En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit berodde på dess beslut att behålla sin ställning på unionsmarknaden som en tillverkare av produkter av hög kvalitet. Undersökningen visade tvärtom att denna strategi hade säkerställt dess överlevnad. Att enbart försöka konkurrera med priset skulle ha lett till att verksamheten med acesulfamkalium lagts ned eftersom de dumpade importpriserna sjunkit till ohållbara nivåer. Den ohållbara nivån på importpriserna understryks också av det faktum att den näst största exporterande tillverkaren, för vilken acesulfamkalium utgör en dominerande del av den totala omsättningen, ansökte om konkursskydd enligt kinesisk rätt i början av 2015. |
| --- | --- |

(94)

En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit berodde på dess beslut att behålla sin ställning på unionsmarknaden som en tillverkare av produkter av hög kvalitet. Undersökningen visade tvärtom att denna strategi hade säkerställt dess överlevnad. Att enbart försöka konkurrera med priset skulle ha lett till att verksamheten med acesulfamkalium lagts ned eftersom de dumpade importpriserna sjunkit till ohållbara nivåer. Den ohållbara nivån på importpriserna understryks också av det faktum att den näst största exporterande tillverkaren, för vilken acesulfamkalium utgör en dominerande del av den totala omsättningen, ansökte om konkursskydd enligt kinesisk rätt i början av 2015.

5.2.3.2   Unionsindustrins betydande utgifter för forskning, utveckling och marknadsföring

| (95) | En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit berodde på utgifter för en ny produkt under skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att dessa utgifter rörde forskning, utveckling och marknadsföring av en ny produkt som innehåller acesulfamkalium. Såsom förklaras i skäl 66 har emellertid kostnaderna för denna innovation inte beaktats i skadeanalysen och slutsatsen om väsentlig skada kunde därför inte påverkas av dessa utgifter. |
| --- | --- |

(95)

En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit berodde på utgifter för en ny produkt under skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att dessa utgifter rörde forskning, utveckling och marknadsföring av en ny produkt som innehåller acesulfamkalium. Såsom förklaras i skäl 66 har emellertid kostnaderna för denna innovation inte beaktats i skadeanalysen och slutsatsen om väsentlig skada kunde därför inte påverkas av dessa utgifter.

| (96) | Slutsatsen blir därför att den affärsstrategi som unionsindustrin valde inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(96)

Slutsatsen blir därför att den affärsstrategi som unionsindustrin valde inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.3   Slutsats om orsakssamband

| (97) | Skadan i denna undersökning är tydlig och omfattar de flesta av de indikatorer som anges ovan. Skadan är tydlig både när det gäller volymaspekter (särskilt marknadsandel, tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym på unionsmarknaden och sysselsättning) och prisaspekter (genomsnittligt försäljningspris) samt resultatindikatorer (lönsamhet, räntabilitet, investeringar och kassaflöde). Det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan ökningen av volym och marknadsandel för den dumpade importen och den negativa utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation. Även om volymaspekterna är mer uttalade finns det också ett klart samband mellan den kraftiga försämringen av försäljnings- och tillverkningsvolymer och den därpå följande försämringen av de ekonomiska indikatorerna. |
| --- | --- |

(97)

Skadan i denna undersökning är tydlig och omfattar de flesta av de indikatorer som anges ovan. Skadan är tydlig både när det gäller volymaspekter (särskilt marknadsandel, tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym på unionsmarknaden och sysselsättning) och prisaspekter (genomsnittligt försäljningspris) samt resultatindikatorer (lönsamhet, räntabilitet, investeringar och kassaflöde). Det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan ökningen av volym och marknadsandel för den dumpade importen och den negativa utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation. Även om volymaspekterna är mer uttalade finns det också ett klart samband mellan den kraftiga försämringen av försäljnings- och tillverkningsvolymer och den därpå följande försämringen av de ekonomiska indikatorerna.

| (98) | Kommissionen har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat dessa från den dumpade importens skadevållande verkan. Kommissionen har inte funnit några andra faktorer som kan ha bidragit till skadan. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat dessa från den dumpade importens skadevållande verkan. Kommissionen har inte funnit några andra faktorer som kan ha bidragit till skadan.

| (99) | Kommissionen drog därför slutsatsen att den dumpade importen har vållat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och att det inte fanns några andra faktorer som kunde bryta orsakssambandet. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen drog därför slutsatsen att den dumpade importen har vållat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och att det inte fanns några andra faktorer som kunde bryta orsakssambandet.

6.   UNIONENS INTRESSE

| (100) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(100)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

6.1   Unionsindustrins intresse

| (101) | Undersökningen fastställde att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Nästan alla skadeindikatorer utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, i synnerhet tillverkningsvolym, försäljningsvolym, försäljningspriser, sysselsättning, marknadsandel och lönsamhet. En nedåtgående tendens fastställdes även för andra indikatorer med anknytning till ekonomiskt resultat såsom kassaflöde och räntabilitet. |
| --- | --- |

(101)

Undersökningen fastställde att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Nästan alla skadeindikatorer utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, i synnerhet tillverkningsvolym, försäljningsvolym, försäljningspriser, sysselsättning, marknadsandel och lönsamhet. En nedåtgående tendens fastställdes även för andra indikatorer med anknytning till ekonomiskt resultat såsom kassaflöde och räntabilitet.

| (102) | När åtgärder har införts förväntas att importpriserna ökar och att unionsindustrin delvis kommer att befrias från den betydande prispress som den dumpade importen för närvarande medför. I avsaknad av åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Ytterligare minskningar av försäljningsvolym och marknadsandel är mycket troliga, eftersom prispressen från den dumpade importen kommer att fortsätta och unionsindustrin blir tvungen att sänka sin priser ännu mer. Å andra sidan finns det inga skäl att anta att prispressen skulle avta utan åtgärder och inte skulle följa de tendenser som konstaterats under skadeundersökningsperioden. Det är inte uteslutet att unionsindustrin, i avsaknad av åtgärder, kommer att tvingas lägga ned tillverkningen av acesulfamkalium helt och hållet på medellång sikt, med den sysselsättningsförlust i unionen som detta medför. Detta skulle även göra unionsmarknaden helt beroende av import från Kina. |
| --- | --- |

(102)

När åtgärder har införts förväntas att importpriserna ökar och att unionsindustrin delvis kommer att befrias från den betydande prispress som den dumpade importen för närvarande medför. I avsaknad av åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Ytterligare minskningar av försäljningsvolym och marknadsandel är mycket troliga, eftersom prispressen från den dumpade importen kommer att fortsätta och unionsindustrin blir tvungen att sänka sin priser ännu mer. Å andra sidan finns det inga skäl att anta att prispressen skulle avta utan åtgärder och inte skulle följa de tendenser som konstaterats under skadeundersökningsperioden. Det är inte uteslutet att unionsindustrin, i avsaknad av åtgärder, kommer att tvingas lägga ned tillverkningen av acesulfamkalium helt och hållet på medellång sikt, med den sysselsättningsförlust i unionen som detta medför. Detta skulle även göra unionsmarknaden helt beroende av import från Kina.

| (103) | Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

| (104) | Av de 25 kontaktade importörerna besvarade endast tre frågeformuläret. De står för omkring 13 % av den sammanlagda importen av acesulfamkalium från Kina. Dessa företag blev föremål för kontroller på plats. |
| --- | --- |

(104)

Av de 25 kontaktade importörerna besvarade endast tre frågeformuläret. De står för omkring 13 % av den sammanlagda importen av acesulfamkalium från Kina. Dessa företag blev föremål för kontroller på plats.

| (105) | Import av acesulfamkalium från Kina utgjorde mindre än 10 % av den totala omsättningen för dessa importörer under undersökningsperioden (för två av dem till och med mindre än 1 %). |
| --- | --- |

(105)

Import av acesulfamkalium från Kina utgjorde mindre än 10 % av den totala omsättningen för dessa importörer under undersökningsperioden (för två av dem till och med mindre än 1 %).

| (106) | Alla tre samarbetsvilliga importörer hävdade att tullar skulle ha en negativ inverkan på deras verksamhet, eftersom det oundvikligen skulle leda till högre priser. En importör framhöll vikten av dubbla leverantörer för sina kunder. |
| --- | --- |

(106)

Alla tre samarbetsvilliga importörer hävdade att tullar skulle ha en negativ inverkan på deras verksamhet, eftersom det oundvikligen skulle leda till högre priser. En importör framhöll vikten av dubbla leverantörer för sina kunder.

| (107) | En annan importör hävdade att det inte var lätt att hitta en ersättning för acesulfamkalium i produkter som redan finns på marknaden. Nya produkter skulle utvecklas med alternativa sötningsmedel i stället för med den berörda produkten. |
| --- | --- |

(107)

En annan importör hävdade att det inte var lätt att hitta en ersättning för acesulfamkalium i produkter som redan finns på marknaden. Nya produkter skulle utvecklas med alternativa sötningsmedel i stället för med den berörda produkten.

| (108) | Kommissionen konstaterade att importörerna verkligen kunde påverkas negativt av åtgärderna, men i mycket begränsad utsträckning. Acesulfamkalium utgör endast en liten del av verksamheten för importörerna, som har relativt stort produktutbud. Eftersom åtgärderna bara skulle återupprätta en rättvis konkurrens på unionsmarknaden, anses det dessutom att antidumpningsåtgärder inte skulle hindra importörerna från att sälja den berörda produkten i unionen. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen konstaterade att importörerna verkligen kunde påverkas negativt av åtgärderna, men i mycket begränsad utsträckning. Acesulfamkalium utgör endast en liten del av verksamheten för importörerna, som har relativt stort produktutbud. Eftersom åtgärderna bara skulle återupprätta en rättvis konkurrens på unionsmarknaden, anses det dessutom att antidumpningsåtgärder inte skulle hindra importörerna från att sälja den berörda produkten i unionen.

| (109) | På samma sätt skulle förmodligen åtgärder snarare öka än minska möjligheten att dubbla leverantörer används, eftersom både importörer och användare har framhållit behovet av två inköpskällor. Detta beror på att unionsindustrin utan åtgärder högst sannolikt skulle drivas bort från marknaden. |
| --- | --- |

(109)

På samma sätt skulle förmodligen åtgärder snarare öka än minska möjligheten att dubbla leverantörer används, eftersom både importörer och användare har framhållit behovet av två inköpskällor. Detta beror på att unionsindustrin utan åtgärder högst sannolikt skulle drivas bort från marknaden.

| (110) | Enligt de uppgifter som finns tillgängliga står det därför klart att ett införande av åtgärder skulle ha en mycket begränsad inverkan, om någon alls, på importörerna och att en sådan inverkan klart skulle uppvägas av de fördelar som åtgärderna kunde få för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(110)

Enligt de uppgifter som finns tillgängliga står det därför klart att ett införande av åtgärder skulle ha en mycket begränsad inverkan, om någon alls, på importörerna och att en sådan inverkan klart skulle uppvägas av de fördelar som åtgärderna kunde få för unionsindustrin.

6.3   Användarnas intresse

| (111) | Kommissionen kontaktade 80 användare av acesulfamkalium när undersökningen inleddes. Endast en användare besvarade frågeformuläret. De huvudsakliga användarna ingår i det segment av livsmedels- och dryckessektorn som tillverkar sockerfria eller sockerreducerade varor. Övrig försäljning av acesulfamkalium används inom läkemedelssektorn för att göra läkemedel mer välsmakande. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen kontaktade 80 användare av acesulfamkalium när undersökningen inleddes. Endast en användare besvarade frågeformuläret. De huvudsakliga användarna ingår i det segment av livsmedels- och dryckessektorn som tillverkar sockerfria eller sockerreducerade varor. Övrig försäljning av acesulfamkalium används inom läkemedelssektorn för att göra läkemedel mer välsmakande.

| (112) | Vad gäller den samarbetsvilliga användaren är inköpen av acesulfamkalium mycket små i förhållande till den totala produktionen och försäljningskostnaderna, även om ämnet används i de flesta av användarens produkter. |
| --- | --- |

(112)

Vad gäller den samarbetsvilliga användaren är inköpen av acesulfamkalium mycket små i förhållande till den totala produktionen och försäljningskostnaderna, även om ämnet används i de flesta av användarens produkter.

| (113) | Den samarbetsvilliga användaren hävdade att den berörda produkten är en viktig komponent för en betydande del av dess färdiga produkter och extremt svår att ersätta utan att detta negativt påverkar kvalitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(113)

Den samarbetsvilliga användaren hävdade att den berörda produkten är en viktig komponent för en betydande del av dess färdiga produkter och extremt svår att ersätta utan att detta negativt påverkar kvalitet och konkurrenskraft.

| (114) | Tre andra användare, som företräder både stora multinationella livsmedels- och dryckestillverkare och mindre specialiserade läkemedelsföretag, besvarade inte frågeformuläret men lämnade sina synpunkter i skriftliga inlagor. De hävdade, med förbehåll för fastställandet av dumpning, att unionsindustrin bör finnas kvar som en livskraftig konkurrent och en tillförlitlig leverantör av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(114)

Tre andra användare, som företräder både stora multinationella livsmedels- och dryckestillverkare och mindre specialiserade läkemedelsföretag, besvarade inte frågeformuläret men lämnade sina synpunkter i skriftliga inlagor. De hävdade, med förbehåll för fastställandet av dumpning, att unionsindustrin bör finnas kvar som en livskraftig konkurrent och en tillförlitlig leverantör av hög kvalitet.

| (115) | Undersökningen visade att betydelsen, uttryckt som kostnader, av acesulfamkalium i färdiga produkter är minimal. Som den samarbetsvilliga användaren hävdade är dock användningen av acesulfamkalium avgörande för produkter som redan finns på marknaden. Nya produkter skulle kunna utvecklas med alternativa sötningsmedel men att ändra sammansättningen av etablerade produkter skulle vara riskfyllt och dyrt. Användarnas tillgång till alternativa leveranskällor av acesulfamkalium är därför mycket viktigt. |
| --- | --- |

(115)

Undersökningen visade att betydelsen, uttryckt som kostnader, av acesulfamkalium i färdiga produkter är minimal. Som den samarbetsvilliga användaren hävdade är dock användningen av acesulfamkalium avgörande för produkter som redan finns på marknaden. Nya produkter skulle kunna utvecklas med alternativa sötningsmedel men att ändra sammansättningen av etablerade produkter skulle vara riskfyllt och dyrt. Användarnas tillgång till alternativa leveranskällor av acesulfamkalium är därför mycket viktigt.

| (116) | Detta argument framfördes också av de tre användare som lämnade synpunkter. De underströk att de inte ville vara beroende av kinesisk acesulfamkalium, med risk för en monopolistisk prissättning på grund av möjligheten till koncentration inom sektorn i Kina. |
| --- | --- |

(116)

Detta argument framfördes också av de tre användare som lämnade synpunkter. De underströk att de inte ville vara beroende av kinesisk acesulfamkalium, med risk för en monopolistisk prissättning på grund av möjligheten till koncentration inom sektorn i Kina.

| (117) | Såsom anges i skäl 108 syftar de föreslagna antidumpningsåtgärderna till att återupprätta likvärdiga konkurrensförutsättningar som bör göra det möjligt för tillverkare från både unionen och Kina att fortsätta på marknaden som lönsamma konkurrenter. Användarnas behov av dubbla leverantörer skulle tillgodoses bättre med införandet av åtgärder än utan. |
| --- | --- |

(117)

Såsom anges i skäl 108 syftar de föreslagna antidumpningsåtgärderna till att återupprätta likvärdiga konkurrensförutsättningar som bör göra det möjligt för tillverkare från både unionen och Kina att fortsätta på marknaden som lönsamma konkurrenter. Användarnas behov av dubbla leverantörer skulle tillgodoses bättre med införandet av åtgärder än utan.

6.4   Slutsats om unionens intresse

| (118) | Införandet av antidumpningsåtgärder kan förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att stanna kvar på marknaden och efterhand förbättra sin situation. Om åtgärder inte införs är risken stor att unionsindustrin skulle behöva lägga ner sin verksamhet med acesulfamkalium på medellång sikt, vilket oundvikligen skulle leda till att arbetstillfällen går förlorade. Detta skulle skapa ett monopol för de kinesiska exporterande tillverkarna, vilkas antal förmodligen också skulle minska. Även om detta möjligen skulle ha en mindre inverkan på importörer, skulle det vara till skada för slutanvändarna av acesulfamkalium, av vilka några har understrukit vikten av att bibehålla en leverantör i unionen. |
| --- | --- |

(118)

Införandet av antidumpningsåtgärder kan förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att stanna kvar på marknaden och efterhand förbättra sin situation. Om åtgärder inte införs är risken stor att unionsindustrin skulle behöva lägga ner sin verksamhet med acesulfamkalium på medellång sikt, vilket oundvikligen skulle leda till att arbetstillfällen går förlorade. Detta skulle skapa ett monopol för de kinesiska exporterande tillverkarna, vilkas antal förmodligen också skulle minska. Även om detta möjligen skulle ha en mindre inverkan på importörer, skulle det vara till skada för slutanvändarna av acesulfamkalium, av vilka några har understrukit vikten av att bibehålla en leverantör i unionen.

| (119) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av acesulfamkalium från Kina i detta skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(119)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av acesulfamkalium från Kina i detta skede av undersökningen.

7.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (120) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(120)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (121) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. Åtgärderna bör fastställas till en nivå som är tillräcklig för att återupprätta en rättvis konkurrenssituation mellan unionsindustrin och de exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(121)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. Åtgärderna bör fastställas till en nivå som är tillräcklig för att återupprätta en rättvis konkurrenssituation mellan unionsindustrin och de exporterande tillverkarna i Kina.

| (122) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. |
| --- | --- |

(122)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import.

| (123) | I detta syfte anses unionsindustrins pris som fastställts för beräkningen av prisunderskridande i skälen 43 och 44 vara ett icke-skadevållande pris och har använts vid beräkningarna av skademarginalerna. De särskilda omständigheterna i det föreliggande fallet visar att eftersom den vederbörliga uteslutningen av icke återkommande och exceptionella utgifter för forskning, utveckling och marknadsföring ledde till en faktisk vinst vid försäljningen av den likadana produkten under undersökningsperioden, bör en nivå som undanröjer skada uppnås genom ett sådant pris. |
| --- | --- |

(123)

I detta syfte anses unionsindustrins pris som fastställts för beräkningen av prisunderskridande i skälen 43 och 44 vara ett icke-skadevållande pris och har använts vid beräkningarna av skademarginalerna. De särskilda omständigheterna i det föreliggande fallet visar att eftersom den vederbörliga uteslutningen av icke återkommande och exceptionella utgifter för forskning, utveckling och marknadsföring ledde till en faktisk vinst vid försäljningen av den likadana produkten under undersökningsperioden, bör en nivå som undanröjer skada uppnås genom ett sådant pris.

| (124) | Kommissionen fastställde därför nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset cif för de samarbetande exporterande tillverkarna i det berörda landet, som fastställt för beräkningarna av prisunderskridandet, och det justerade vägda genomsnittliga priset fritt fabrik för den likadana produkten som sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden under undersökningsperioden, också som fastställt för beräkningarna av prisunderskridandet. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen fastställde därför nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset cif för de samarbetande exporterande tillverkarna i det berörda landet, som fastställt för beräkningarna av prisunderskridandet, och det justerade vägda genomsnittliga priset fritt fabrik för den likadana produkten som sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden under undersökningsperioden, också som fastställt för beräkningarna av prisunderskridandet. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

7.2   Provisoriska åtgärder

| (125) | Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av acesulfamkalium med ursprung i Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(125)

Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av acesulfamkalium med ursprung i Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (126) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 89,1 % | 76,6 % | 76,6 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 37,4 % | 23,1 % | 23,1 % |
| Alla övriga företag | 97,8 % | 87,7 % | 87,7 % |

(126)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär antidumpningstull

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

97,8 %

87,7 %

87,7 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

89,1 %

76,6 %

76,6 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

37,4 %

23,1 %

23,1 %

Alla övriga företag

97,8 %

87,7 %

87,7 %

| (127) | Eftersom antidumpningstullen även bör gälla beredningar och/eller blandningar som innehåller acesulfamkalium är det lämpligare för tillämpning av tullen av tullmyndigheterna i unionen att uttrycka tullen som ett fast belopp i euro per kg netto och tillämpa detta på rent importerat acesulfamkalium, eller på andelen av acesulfamkalium i den beredda och/eller blandade produkten. |
| --- | --- |

(127)

Eftersom antidumpningstullen även bör gälla beredningar och/eller blandningar som innehåller acesulfamkalium är det lämpligare för tillämpning av tullen av tullmyndigheterna i unionen att uttrycka tullen som ett fast belopp i euro per kg netto och tillämpa detta på rent importerat acesulfamkalium, eller på andelen av acesulfamkalium i den beredda och/eller blandade produkten.

| (128) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades vid undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för alla övriga företag) gäller enbart för import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de juridiska personer som nämns. Import av produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(128)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades vid undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för alla övriga företag) gäller enbart för import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de juridiska personer som nämns. Import av produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (129) | Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om det senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (3). Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(129)

Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om det senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (3). Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (130) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna, krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste överensstämma med de krav som fastställs i bilaga I. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(130)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna, krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste överensstämma med de krav som fastställs i bilaga I. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag.

| (131) | För att säkerställa att antidumpningstullarna tillämpas korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

För att säkerställa att antidumpningstullarna tillämpas korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   SLUTBESTÄMMELSER

| (132) | Enligt god förvaltningspraxis får de berörda parterna inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(132)

Enligt god förvaltningspraxis får de berörda parterna inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (133) | Undersökningsresultaten avseende införandet av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(133)

Undersökningsresultaten avseende införandet av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av acesulfamkalium (kaliumsalt av 6-metyl-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr 55589-62-3) med ursprung i Folkrepubliken Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (Taricnummer 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 och ex 3824 90 96.

2.   Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär antidumpningstull, euro per kg netto | Tarictilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 3,19 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 3,15 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 1,23 | C048 |
| Alla övriga företag | 3,19 | C999 |
| Alla företag som klarerar beredningar och/eller blandningar som inte innehåller acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina | 0 | C045 |

Företag

Preliminär antidumpningstull, euro per kg netto

Tarictilläggsnummer

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

3,19

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

3,15

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

1,23

C048

Alla övriga företag

3,19

C999

Alla företag som klarerar beredningar och/eller blandningar som inte innehåller acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina

0

C045

3.   Antidumpningstullen på acesulfamkalium som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar ska tillämpas enligt andelen acesulfamkalium i beredningens och/eller blandningens totala innehåll efter vikt.

4.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga I. Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats tillämpas som gäller för alla övriga företag.

5.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

6.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Vid uppvisandet av tulldeklarationen för övergång till fri omsättning till medlemsstatens tullmyndighet, i de fall acesulfamkaliumet har sitt ursprung i ett annat land än ursprungslandet för de beredningar och/eller blandningar vari det ingår, ska importören lämna in ett ursprungsintyg utfärdat av den slutliga tillverkaren av beredningarna och/eller blandningarna i överenstämmelse med kraven i bilaga II.

Artikel 3

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 maj 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 297, 4.9.2014, s. 2.

2

(3)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (DG Trade), direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

3

---

BILAGA I

Den giltiga handelsfaktura som avses i artikel 1.4 ska innehålla följande:

| 1. | Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Tjänstemannens namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den acesulfamkalium som säljs på export till Europeiska unionen och avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Tarictilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2.

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den acesulfamkalium som säljs på export till Europeiska unionen och avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Tarictilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

| 3. | Datum och underskrift av tjänstemannen vid den enhet som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

3.

Datum och underskrift av tjänstemannen vid den enhet som har utfärdat fakturan.

---

BILAGA II

Ursprungsdeklaration

Säljare: [fyll i fullständigt namn och adress till säljaren av de beredningar och/eller blandningar som innehåller acesulfamkalium]

Fakturanummer och fakturadatum:

| Förpackningsnummer | Produktbeskrivning av beredningen och/eller blandningen innehållande acesulfamkalium | Kvantitet acesulfamkalium i kg av som ingår i produkten | Ursprungslandet för acesulfamkaliumet |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| | | | |
| | | | |

Förpackningsnummer

Produktbeskrivning av beredningen och/eller blandningen innehållande acesulfamkalium

Kvantitet acesulfamkalium i kg av som ingår i produkten

Ursprungslandet för acesulfamkaliumet

(1)

(2)

(3)

(4)

Tillverkare: [fyll i fullständigt namn och adress till den slutgiltiga tillverkaren av de beredningar och/eller blandningar som innehåller acesulfamkalium om tillverkaren inte är identisk med säljaren]

Tillverkaren av dessa varor intygar härmed

| — | att det ursprung som anges i kolumn 4 för de varor som beskrivs i kolumn 2 i denna deklaration har fastställts i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 23 och 24 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (1), |
| --- | --- |

—

att det ursprung som anges i kolumn 4 för de varor som beskrivs i kolumn 2 i denna deklaration har fastställts i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 23 och 24 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (1),

| — | sin beredskap att fullt ut samarbeta med Europeiska kommissionen eller med tullmyndigheterna i den importerande medlemsstaten i samband med kontrollen av detta intygs riktighet. |
| --- | --- |

—

sin beredskap att fullt ut samarbeta med Europeiska kommissionen eller med tullmyndigheterna i den importerande medlemsstaten i samband med kontrollen av detta intygs riktighet.

| Datum | | (Underskrift) |
| --- | --- | --- |
| | (Det undertecknande tillverkningsföretagets stämpel) | (Den behöriga undertecknarens namn och befattning) |
| | | |

Datum

(Underskrift)

(Det undertecknande tillverkningsföretagets stämpel)

(Den behöriga undertecknarens namn och befattning)

---

(1)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

---

| 21.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/788

av den 20 maj 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 74,3 |
| MA | 110,0 |
| MK | 101,3 |
| ZZ | 95,2 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 57,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 69,9 |
| 0709 93 10 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,4 |
| IL | 70,8 |
| MA | 56,3 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 91,3 |
| BR | 100,8 |
| CL | 138,3 |
| NZ | 126,3 |
| US | 189,0 |
| UY | 86,8 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 120,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

74,3

MA

110,0

MK

101,3

ZZ

95,2

0707 00 05

AL

41,5

MK

57,0

TR

111,1

ZZ

69,9

0709 93 10

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 10 20

EG

52,4

IL

70,8

MA

56,3

ZZ

59,8

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

91,3

BR

100,8

CL

138,3

NZ

126,3

US

189,0

UY

86,8

ZA

108,5

ZZ

120,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 21.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/789

av den 18 maj 2015

om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)

[delgivet med nr C(2015) 3415]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 16.3 fjärde meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Mot bakgrund av de revisioner som kommissionen genomfört och de italienska myndigheternas anmälningar av nya utbrott bör de åtgärder som föreskrivs i kommissionens genomförandebeslut 2014/87/EU (2) stärkas. |
| --- | --- |

(1)

Mot bakgrund av de revisioner som kommissionen genomfört och de italienska myndigheternas anmälningar av nya utbrott bör de åtgärder som föreskrivs i kommissionens genomförandebeslut 2014/87/EU (2) stärkas.

| (2) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) offentliggjorde den 6 januari 2015 ett vetenskapligt yttrande om risken för växtskyddet orsakad av Xylella fastidiosa (Wells et al.) (nedan kallad den angivna skadegöraren) inom EU:s territorium, i vilket olika riskreduceringsalternativ identifieras och utvärderas (3). I yttrandet finns en förteckning över växtarter som är mottagliga för europeiska och icke-europeiska isolat av den angivna skadegöraren. Den 20 mars 2015 offentliggjorde myndigheten dessutom en vetenskaplig rapport om hur dessa växter avsedda att planteras, utom frön, ska klassificeras med hänsyn till risken för att den angivna skadegöraren introduceras. I rapporten klassificeras de växtarter som hittills har bekräftats vara mottagliga för europeiska och icke-europeiska isolat av den angivna skadegöraren efter om det rör sig om naturlig infektion, experimentell infektion genom överföring via vektorer eller okänd typ av infektion (nedan kallade angivna växter). Den förteckningen är längre än den förteckning som fastställs i kommissionens genomförandebeslut 2014/497/EU (4). Därför bör det här beslutet tillämpas på en längre förteckning över arter än genomförandebeslut 2014/497/EU. För att proportionaliteten ska säkerställas bör dock vissa åtgärder endast gälla arter som är mottagliga för de europeiska isolaten av den angivna skadegöraren (nedan kallade värdväxter). I Efsas yttrande av den 6 januari 2015 konstateras det att det råder osäkerhet när det gäller en rad växtarter eftersom forskning fortfarande pågår, samtidigt som resultaten av de undersökningar som de italienska myndigheterna genomfört har bekräftat att vissa angivna växter kan vara värdväxter. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) offentliggjorde den 6 januari 2015 ett vetenskapligt yttrande om risken för växtskyddet orsakad av Xylella fastidiosa (Wells et al.) (nedan kallad den angivna skadegöraren) inom EU:s territorium, i vilket olika riskreduceringsalternativ identifieras och utvärderas (3). I yttrandet finns en förteckning över växtarter som är mottagliga för europeiska och icke-europeiska isolat av den angivna skadegöraren. Den 20 mars 2015 offentliggjorde myndigheten dessutom en vetenskaplig rapport om hur dessa växter avsedda att planteras, utom frön, ska klassificeras med hänsyn till risken för att den angivna skadegöraren introduceras. I rapporten klassificeras de växtarter som hittills har bekräftats vara mottagliga för europeiska och icke-europeiska isolat av den angivna skadegöraren efter om det rör sig om naturlig infektion, experimentell infektion genom överföring via vektorer eller okänd typ av infektion (nedan kallade angivna växter). Den förteckningen är längre än den förteckning som fastställs i kommissionens genomförandebeslut 2014/497/EU (4). Därför bör det här beslutet tillämpas på en längre förteckning över arter än genomförandebeslut 2014/497/EU. För att proportionaliteten ska säkerställas bör dock vissa åtgärder endast gälla arter som är mottagliga för de europeiska isolaten av den angivna skadegöraren (nedan kallade värdväxter). I Efsas yttrande av den 6 januari 2015 konstateras det att det råder osäkerhet när det gäller en rad växtarter eftersom forskning fortfarande pågår, samtidigt som resultaten av de undersökningar som de italienska myndigheterna genomfört har bekräftat att vissa angivna växter kan vara värdväxter.

| (3) | Medlemsstaterna bör genomföra årliga undersökningar med avseende på förekomsten av den angivna skadegöraren på deras respektive territorier och bör se till att professionella aktörer informeras både om att den kan förekomma och om vilka åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna bör genomföra årliga undersökningar med avseende på förekomsten av den angivna skadegöraren på deras respektive territorier och bör se till att professionella aktörer informeras både om att den kan förekomma och om vilka åtgärder som ska vidtas.

| (4) | För att utrota den angivna skadegöraren och förhindra att den sprider sig ytterligare inom resten av unionen bör medlemsstaterna dels upprätta avgränsade områden bestående av en angripen zon och en buffertzon, dels vidta utrotningsåtgärder. Med hänsyn till den rådande situationen i södra Italien bör den angripna zonen i det avgränsade område som de italienska myndigheterna upprättat minst omfatta hela provinsen Lecce. För att minimera risken för att den angivna skadegöraren sprider sig utanför det avgränsade området (angripen zon) bör de se till att buffertzonen är 10 km bred. |
| --- | --- |

(4)

För att utrota den angivna skadegöraren och förhindra att den sprider sig ytterligare inom resten av unionen bör medlemsstaterna dels upprätta avgränsade områden bestående av en angripen zon och en buffertzon, dels vidta utrotningsåtgärder. Med hänsyn till den rådande situationen i södra Italien bör den angripna zonen i det avgränsade område som de italienska myndigheterna upprättat minst omfatta hela provinsen Lecce. För att minimera risken för att den angivna skadegöraren sprider sig utanför det avgränsade området (angripen zon) bör de se till att buffertzonen är 10 km bred.

| (5) | Om den angivna skadegöraren endast förekommer som isolerade fall och om den angivna skadegöraren kan avlägsnas från de växter där den påvisats bör det inte vara ett krav att myndigheterna ska upprätta ett avgränsat område. I sådana fall bör man omedelbart vidta åtgärder för att kontrollera om andra växter har blivit infekterade. |
| --- | --- |

(5)

Om den angivna skadegöraren endast förekommer som isolerade fall och om den angivna skadegöraren kan avlägsnas från de växter där den påvisats bör det inte vara ett krav att myndigheterna ska upprätta ett avgränsat område. I sådana fall bör man omedelbart vidta åtgärder för att kontrollera om andra växter har blivit infekterade.

| (6) | Med hänsyn till epidemiologin för den angivna skadegöraren och risken för ytterligare spridning i resten av unionen bör plantering av värdväxter i den angripna zonen vara förbjuden, utom på platser som är fysiskt skyddade mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer. Detta är också en viktig åtgärd för att förhindra att värdväxter infekteras med den angivna skadegöraren inom det avgränsade området. |
| --- | --- |

(6)

Med hänsyn till epidemiologin för den angivna skadegöraren och risken för ytterligare spridning i resten av unionen bör plantering av värdväxter i den angripna zonen vara förbjuden, utom på platser som är fysiskt skyddade mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer. Detta är också en viktig åtgärd för att förhindra att värdväxter infekteras med den angivna skadegöraren inom det avgränsade området.

| (7) | I provinsen Lecce är den angivna skadegöraren redan etablerad i stor utsträckning. När det finns bevis för att den angivna skadegöraren har förekommit i mer än två år i vissa delar av området och inte längre går att utrota, bör det ansvariga officiella organet ha möjlighet att vidta inneslutningsåtgärder i stället för utrotningsåtgärder, så att man åtminstone skyddar produktionsplatser, växter med särskilda kulturella, sociala eller vetenskapliga värden och gränsen mot resten av unionens territorium. Inneslutningsåtgärderna bör syfta till att minimera mängden av bakteriellt inokulat inom området och hålla vektorspopulationen på lägsta möjliga nivå. |
| --- | --- |

(7)

I provinsen Lecce är den angivna skadegöraren redan etablerad i stor utsträckning. När det finns bevis för att den angivna skadegöraren har förekommit i mer än två år i vissa delar av området och inte längre går att utrota, bör det ansvariga officiella organet ha möjlighet att vidta inneslutningsåtgärder i stället för utrotningsåtgärder, så att man åtminstone skyddar produktionsplatser, växter med särskilda kulturella, sociala eller vetenskapliga värden och gränsen mot resten av unionens territorium. Inneslutningsåtgärderna bör syfta till att minimera mängden av bakteriellt inokulat inom området och hålla vektorspopulationen på lägsta möjliga nivå.

| (8) | För att se till att resten av unionens territorium effektivt skyddas mot den angivna skadegöraren, med beaktande av att den eventuellt kan spridas på naturlig väg eller på andra sätt än genom förflyttning av angivna växter avsedda att planteras (t.ex. via människor eller fordon), bör man upprätta en övervakningszon omedelbart utanför den buffertzon som omger den angripna zonen i provinsen Lecce. |
| --- | --- |

(8)

För att se till att resten av unionens territorium effektivt skyddas mot den angivna skadegöraren, med beaktande av att den eventuellt kan spridas på naturlig väg eller på andra sätt än genom förflyttning av angivna växter avsedda att planteras (t.ex. via människor eller fordon), bör man upprätta en övervakningszon omedelbart utanför den buffertzon som omger den angripna zonen i provinsen Lecce.

| (9) | Risken för att växter ska vara infekterade med den angivna skadegöraren är större om de är kända för att vara mottagliga för den angivna skadegöraren och har odlats under åtminstone en del av sin livstid inom ett avgränsat område eller förflyttats genom ett sådant område. Förflyttning av dessa växter bör därför omfattas av särskilda krav som syftar till att förhindra ytterligare spridning av den angivna skadegöraren. För att göra det lättare att tidigt påvisa eventuell förekomst av den angivna skadegöraren utanför det avgränsade området bör man fastställa spårbarhetskrav för förflyttning utanför de avgränsade områdena av växter som är kända för att vara mottagliga för den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

(9)

Risken för att växter ska vara infekterade med den angivna skadegöraren är större om de är kända för att vara mottagliga för den angivna skadegöraren och har odlats under åtminstone en del av sin livstid inom ett avgränsat område eller förflyttats genom ett sådant område. Förflyttning av dessa växter bör därför omfattas av särskilda krav som syftar till att förhindra ytterligare spridning av den angivna skadegöraren. För att göra det lättare att tidigt påvisa eventuell förekomst av den angivna skadegöraren utanför det avgränsade området bör man fastställa spårbarhetskrav för förflyttning utanför de avgränsade områdena av växter som är kända för att vara mottagliga för den angivna skadegöraren.

| (10) | För att en uppföljningskontroll på bestämmelseorten ska kunna utföras på växter avsedda att planteras som förs ut från de avgränsade områdena, bör de professionella aktörerna vid varje förflyttning av ett parti av angivna växter omedelbart underrätta det ansvariga officiella organet på ursprungsorten respektive på bestämmelseorten om detta, om dessa växter under åtminstone en del av sin livstid har odlats inom ett avgränsat område. |
| --- | --- |

(10)

För att en uppföljningskontroll på bestämmelseorten ska kunna utföras på växter avsedda att planteras som förs ut från de avgränsade områdena, bör de professionella aktörerna vid varje förflyttning av ett parti av angivna växter omedelbart underrätta det ansvariga officiella organet på ursprungsorten respektive på bestämmelseorten om detta, om dessa växter under åtminstone en del av sin livstid har odlats inom ett avgränsat område.

| (11) | För att kunna dels säkerställa en noggrann övervakning av förflyttningen av växter avsedda att planteras med ursprung i de avgränsade områdena, dels skapa en effektiv översikt över de platser där den fytosanitära risken är hög på grund av den angivna skadegöraren, bör kommissionen och medlemsstaterna ha tillgång till information om produktionsplatserna i de avgränsade områdena. Medlemsstaterna bör därför upprätta och uppdatera en förteckning över alla platser belägna i de avgränsade områden på deras territorium där angivna växter har odlats och överlämna den förteckningen till kommissionen och övriga medlemsstater. Kommissionen bör tillgängliggöra en sammanställning av dessa förteckningar till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

För att kunna dels säkerställa en noggrann övervakning av förflyttningen av växter avsedda att planteras med ursprung i de avgränsade områdena, dels skapa en effektiv översikt över de platser där den fytosanitära risken är hög på grund av den angivna skadegöraren, bör kommissionen och medlemsstaterna ha tillgång till information om produktionsplatserna i de avgränsade områdena. Medlemsstaterna bör därför upprätta och uppdatera en förteckning över alla platser belägna i de avgränsade områden på deras territorium där angivna växter har odlats och överlämna den förteckningen till kommissionen och övriga medlemsstater. Kommissionen bör tillgängliggöra en sammanställning av dessa förteckningar till medlemsstaterna.

| (12) | Man bör utföra offentliga kontroller i syfte att säkerställa att angivna växter endast förflyttas ut från de avgränsade områdena i enlighet med de krav som anges i detta beslut. |
| --- | --- |

(12)

Man bör utföra offentliga kontroller i syfte att säkerställa att angivna växter endast förflyttas ut från de avgränsade områdena i enlighet med de krav som anges i detta beslut.

| (13) | Med tanke på den angivna skadegörarens karaktär bör angivna växter med ursprung i ett tredjeland där den angivna skadegöraren inte förekommer, vid införseln till unionen åtföljas av ett sundhetscertifikat som innehåller en tilläggsdeklaration om att landet är fritt från den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på den angivna skadegörarens karaktär bör angivna växter med ursprung i ett tredjeland där den angivna skadegöraren inte förekommer, vid införseln till unionen åtföljas av ett sundhetscertifikat som innehåller en tilläggsdeklaration om att landet är fritt från den angivna skadegöraren.

| (14) | När angivna växter förs in till unionen från tredjeländer där det är känt att den angivna skadegöraren förekommer bör kraven för införsel till unionen likna dem som fastställs för förflyttning av angivna växter med ursprung i avgränsade områden, så att det säkerställs att växterna är fria från den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

(14)

När angivna växter förs in till unionen från tredjeländer där det är känt att den angivna skadegöraren förekommer bör kraven för införsel till unionen likna dem som fastställs för förflyttning av angivna växter med ursprung i avgränsade områden, så att det säkerställs att växterna är fria från den angivna skadegöraren.

| (15) | Sedan oktober 2014 har många växter avsedda att planteras, utom fröer, av Coffea med ursprung i Costa Rica eller Honduras vägrats införsel till unionen på grund av förekomst av den angivna skadegöraren. Därför dras slutsatsen att de fytosanitära certifieringsförfarandena i Costa Rica eller Honduras inte säkerställer att sändningar av växter av Coffea är fria från den angivna skadegöraren. På grund av den höga sannolikheten för att den angivna skadegöraren ska etableras i unionen, avsaknaden av en effektiv behandling när de angivna växterna väl har blivit infekterade och de stora ekonomiska konsekvenserna för unionen bör det vara förbjudet att föra in växter avsedda att planteras, utom fröer, av Coffea med ursprung i Costa Rica eller Honduras. |
| --- | --- |

(15)

Sedan oktober 2014 har många växter avsedda att planteras, utom fröer, av Coffea med ursprung i Costa Rica eller Honduras vägrats införsel till unionen på grund av förekomst av den angivna skadegöraren. Därför dras slutsatsen att de fytosanitära certifieringsförfarandena i Costa Rica eller Honduras inte säkerställer att sändningar av växter av Coffea är fria från den angivna skadegöraren. På grund av den höga sannolikheten för att den angivna skadegöraren ska etableras i unionen, avsaknaden av en effektiv behandling när de angivna växterna väl har blivit infekterade och de stora ekonomiska konsekvenserna för unionen bör det vara förbjudet att föra in växter avsedda att planteras, utom fröer, av Coffea med ursprung i Costa Rica eller Honduras.

| (16) | Genomförandebeslut 2014/497/EU bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(16)

Genomförandebeslut 2014/497/EU bör upphöra att gälla.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   
  angiven skadegörare
  : europeiska och icke-europeiska isolat av Xylella fastidiosa (Wells et al.).

b)   
  angivna växter
  : alla växter avsedda att planteras, utom fröer, som tillhör de släkten eller arter som förtecknas i bilaga I.

c)   
  värdväxter
  : alla angivna växter som tillhör de släkten eller arter som förtecknas i bilaga II.

d)   
  professionell aktör
  : varje person som arbetar professionellt med en eller flera av följande verksamheter som rör växter:

| i) | Plantering. |
| --- | --- |

i)

Plantering.

| ii) | Växtförädling. |
| --- | --- |

ii)

Växtförädling.

| iii) | Produktion, inklusive odling, förökning och skötsel. |
| --- | --- |

iii)

Produktion, inklusive odling, förökning och skötsel.

| iv) | Införsel till samt förflyttning inom och ut från unionens territorium. |
| --- | --- |

iv)

Införsel till samt förflyttning inom och ut från unionens territorium.

| v) | Tillhandahållande på marknaden. |
| --- | --- |

v)

Tillhandahållande på marknaden.

Artikel 2

Påvisande eller misstänkt förekomst av den angivna skadegöraren

1.   Varje person som misstänker eller får kännedom om förekomsten av den angivna skadegöraren ska omedelbart underrätta det ansvariga officiella organet om detta och tillhandahålla all relevant information om förekomsten eller den misstänkta förekomsten av den angivna skadegöraren.

2.   Det ansvariga officiella organet ska omedelbart registrera sådan information.

3.   När det ansvariga officiella organet har underrättats om förekomsten eller den misstänkta förekomsten av den angivna skadegöraren ska det vidta alla nödvändiga åtgärder för att bekräfta förekomsten eller den misstänkta förekomsten.

4.   Medlemsstaterna ska se till att varje person som ha ansvar för växter som kan vara infekterade med den angivna skadegöraren omedelbart underrättas om denna förekomst eller misstänkta förekomst, om de möjliga konsekvenserna av och riskerna med detta samt om de åtgärder som ska vidtas.

Artikel 3

Undersökningar avseende den angivna skadegöraren inom medlemsstaternas territorier

Medlemsstaterna ska genomföra årliga undersökningar av förekomsten av den angivna skadegöraren på de angivna växterna inom deras territorium.

Undersökningarna ska genomföras av det ansvariga officiella organet eller under officiell tillsyn av det ansvariga officiella organet. De ska bestå av visuella undersökningar och, vid misstanke om infektion med den angivna skadegöraren, av provtagning och testning. Undersökningarna ska bygga på vedertagna vetenskapliga och tekniska principer samt genomföras vid lämpliga tidpunkter under året då det är möjligt att påvisa den angivna skadegöraren. Vid undersökningarna ska man beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska belägg, biologin hos den angivna skadegöraren och dess vektorer, förekomsten av och biologin hos angivna växter samt all annan lämplig information om förekomsten av den angivna skadegöraren.

Artikel 4

Upprättande av avgränsade områden

1.   Om det bekräftas att den angivna skadegöraren förekommer ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål avgränsa ett område i enlighet med punkt 2 (nedan kallat det avgränsade området).

2.   Det avgränsade området ska bestå av en angripen zon och en buffertzon.

Den angripna zonen ska omfatta alla växter som är kända för att vara infekterade med den angivna skadegöraren, alla växter som visar symtom på möjlig infektion med skadegöraren och alla övriga växter som kan vara infekterade med skadegöraren på grund av sin omedelbara närhet till infekterade växter eller till en gemensam produktionskälla med infekterade växter, om det är känt, eller växter som odlats från dem.

När det gäller förekomsten av den angivna skadegöraren i provinsen Lecce ska den angripna zonen omfatta åtminstone hela provinsen.

Buffertzonen ska vara minst 10 km bred och omge den angripna zonen.

Den exakta avgränsningen av zonerna ska bygga på vedertagna vetenskapliga principer, biologin hos den angivna skadegöraren och dess vektorer, graden av infektion, förekomsten av vektorer och utbredningen av angivna växter i det berörda området.

3.   Om det bekräftas att den angivna skadegöraren förekommer i buffertzonen ska avgränsningen mellan den angripna zonen och buffertzonen omedelbart ses över och ändras i enlighet med detta.

4.   På grundval av medlemsstaternas anmälningar i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2014/917/EU (5) ska kommissionen upprätta och uppdatera en förteckning över de avgränsade områdena och överlämna förteckningen till medlemsstaterna.

5.   Denna avgränsning får hävas om den angivna skadegöraren inte påvisas i ett avgränsat område under fem år, grundat på de undersökningar som avses i artikel 3 och på den övervakning som avses i artikel 6.7. I sådana fall ska den berörda medlemsstaten anmäla detta till kommissionen och övriga medlemsstater.

6.   Genom undantag från punkt 1 får medlemsstaten besluta att inte omedelbart upprätta ett avgränsat område när följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det finns belägg för att den angivna skadegöraren nyligen har introducerats i området med de växter där den påvisades. |
| --- | --- |

a)

Det finns belägg för att den angivna skadegöraren nyligen har introducerats i området med de växter där den påvisades.

| b) | Det finns tecken på att dessa växter redan var infekterade vid införseln till det berörda området. |
| --- | --- |

b)

Det finns tecken på att dessa växter redan var infekterade vid införseln till det berörda området.

| c) | Inga vektorer som bär på den angivna skadegöraren har påvisats i närheten av dessa växter på grundval av tester som genomförts i enlighet med internationellt validerade testmetoder. |
| --- | --- |

c)

Inga vektorer som bär på den angivna skadegöraren har påvisats i närheten av dessa växter på grundval av tester som genomförts i enlighet med internationellt validerade testmetoder.

7.   I de fall som avses i punkt 6 ska medlemsstaten

| a) | genomföra en årlig undersökning under minst två år för att fastställa om några andra växter har infekterats än de där den angivna skadegöraren först påvisades, |
| --- | --- |

a)

genomföra en årlig undersökning under minst två år för att fastställa om några andra växter har infekterats än de där den angivna skadegöraren först påvisades,

| b) | på grundval av den undersökningen fastställa om ett avgränsat område behöver upprättas, |
| --- | --- |

b)

på grundval av den undersökningen fastställa om ett avgränsat område behöver upprättas,

| c) | till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla vilka skäl den har till att inte upprätta ett avgränsat område och om resultatet av den undersökning som avses i led a, så snart dessa blir tillgängliga. |
| --- | --- |

c)

till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla vilka skäl den har till att inte upprätta ett avgränsat område och om resultatet av den undersökning som avses i led a, så snart dessa blir tillgängliga.

Artikel 5

Förbud mot plantering av värdväxter i angripna zoner

Det ska vara förbjudet att plantera värdväxter i angripna zoner, utom på platser som är fysiskt skyddade mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer.

Artikel 6

Utrotningsåtgärder

1.   Den medlemsstat som har fastställt det avgränsade område som avses i artikel 4 ska inom det området vidta de åtgärder som anges i punkterna 2–11.

2.   Den berörda medlemsstaten ska, inom en radie av 100 m runt de växter som har testats och befunnits vara infekterade med den angivna skadegöraren, omedelbart avlägsna

| a) | värdväxterna, oavsett deras hälsotillstånd, |
| --- | --- |

a)

värdväxterna, oavsett deras hälsotillstånd,

| b) | växter som är kända för att vara infekterade med den angivna skadegöraren, |
| --- | --- |

b)

växter som är kända för att vara infekterade med den angivna skadegöraren,

| c) | växter som uppvisar symtom som tyder på att de kan vara infekterade med den angivna skadegöraren eller som misstänks vara infekterade med skadegöraren. |
| --- | --- |

c)

växter som uppvisar symtom som tyder på att de kan vara infekterade med den angivna skadegöraren eller som misstänks vara infekterade med skadegöraren.

3.   Den berörda medlemsstaten ska provta och testa de angivna växterna inom en radie av 100 m runt varje infekterad växt, i enlighet med den internationella standarden för fytosanitära åtgärder ISPM nr 31 (6).

4.   Den berörda medlemsstaten ska, före det avlägsnande av växterna som avses i punkt 2, genomföra lämpliga fytosanitära behandlingar mot den angivna skadegörarens vektorer och på växter som kan vara värdar för dessa vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter.

5.   Den berörda medlemsstaten ska, på plats eller på en närliggande plats inom den angripna zonen som utsetts för detta ändamål, destruera de växter och växtdelar som avses i punkt 2 på ett sätt som garanterar att den angivna skadegöraren inte sprids.

6.   Den berörda medlemsstaten ska genomföra lämpliga undersökningar för att identifiera infektionens ursprung. Den ska spåra de angivna växter som kan kopplas samman med infektionen i fråga, inklusive sådana som förflyttades innan ett avgränsat område upprättades. Resultaten av dessa undersökningar ska meddelas de medlemsstater där växterna i fråga har sitt ursprung, de medlemsstater genom vilka växterna har förflyttats och de medlemsstater som växterna har förflyttats till.

7.   Den berörda medlemsstaten ska övervaka den angivna skadegörarens förekomst genom årliga undersökningar vid lämpliga tidpunkter. Den ska utföra okulärbesiktning av de angivna växterna samt provta och testa såväl symtomatiska växter som asymtomatiska växter som finns i närheten av de symtomatiska.

Det undersökta området ska i buffertzoner grundas på ett rutnät uppdelat i kvadrater på 100 × 100 m. Varje kvadrat ska okulärbesiktigas.

8.   Den berörda medlemsstaten ska öka allmänhetens medvetenhet om det hot som den angivna skadegöraren utgör och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att den introduceras i och sprids inom unionen. Den ska sätta upp vägmärken som visar avgränsningen av de respektive avgränsade områdena.

9.   Den berörda medlemsstaten ska vid behov vidta åtgärder för att hantera varje särskild omständighet eller komplikation som rimligen skulle kunna förväntas förhindra, störa eller försena utrotning, särskilt de som rör åtkomligheten till och den adekvata destruktionen av alla växter som är infekterade eller misstänks vara infekterade, oberoende av växternas lokalisering, av om ägandet är offentligt eller privat eller av den fysiska eller juridiska person som är ansvarig för dem.

10.   Den berörda medlemsstaten ska vidta alla andra åtgärder som kan bidra till att utrota den angivna skadegöraren, i enlighet med ISPM nr 9 (7) och genom att tillämpa ett integrerat tillvägagångssätt i enlighet med principerna i ISPM nr 14 (8).

11.   Den berörda medlemsstaten ska tillämpa lämpliga jordbruksmetoder för hanteringen av den angivna skadegöraren och dess vektorer.

Artikel 7

Inneslutningsåtgärder

1.   Genom undantag från artikel 6 får endast det ansvariga officiella organet i den berörda medlemsstaten besluta att vidta inneslutningsåtgärder enligt punkterna 2–6, dock endast i provinsen Lecce (nedan kallat inneslutningsområde).

2.   Den berörda medlemsstaten ska omedelbart avlägsna åtminstone alla växter som har befunnits vara infekterade med den angivna skadegöraren om de befinner sig på någon av följande platser:

| a) | I närheten av de platser som avses i artikel 9.2. |
| --- | --- |

a)

I närheten av de platser som avses i artikel 9.2.

| b) | I närheten av platser där det finns växter med särskilt kulturellt, socialt eller vetenskapligt värde. |
| --- | --- |

b)

I närheten av platser där det finns växter med särskilt kulturellt, socialt eller vetenskapligt värde.

| c) | Inom ett avstånd av 20 km från inneslutningsområdets gräns mot resten av unionens territorium. |
| --- | --- |

c)

Inom ett avstånd av 20 km från inneslutningsområdets gräns mot resten av unionens territorium.

Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att förhindra att den angivna skadegöraren sprids under och efter avlägsnandet av växterna.

3.   Den berörda medlemsstaten ska, inom en radie av 100 m runt de växter som avses i punkt 2 och som har befunnits vara infekterade med den angivna skadegöraren, provta och testa värdväxterna i enlighet med den internationella standarden för fytosanitära åtgärder ISPM nr 31. Denna provtagning ska utföras med jämna mellanrum och minst två gånger per år.

4.   Den berörda medlemsstaten ska, innan växterna avlägsnas enligt punkt 2, genomföra lämpliga fytosanitära behandlingar mot den angivna skadegörarens vektorer och mot växter som kan vara värdar för dessa vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter.

5.   Den berörda medlemsstaten ska, på plats eller på en närliggande plats inom inneslutningsområdet vilken utsetts för detta ändamål, destruera de växter och växtdelar som avses i punkt 2, på ett sätt som garanterar att den angivna skadegöraren inte sprids.

6.   Den berörda medlemsstaten ska tillämpa lämpliga jordbruksmetoder för hanteringen av den angivna skadegöraren och dess vektorer.

Artikel 8

Upprättande av en övervakningszon i Italien

1.   En övervakningszon med en bredd av minst 30 km ska upprättas i anslutning till det avgränsade område som omfattar den angripna zonen i provinsen Lecce.

2.   I den övervakningszon som avses i punkt 1 ska den berörda medlemsstaten övervaka förekomsten av den angivna skadegöraren genom årliga undersökningar vid lämpliga tidpunkter under året. Den ska utföra okulärbesiktning av de angivna växterna samt provta och testa symtomatiska växter.

Det undersökta området ska grundas på ett rutnät uppdelat i kvadrater på 100 × 100 m. Varje kvadrat ska okulärbesiktigas.

Antalet prover, metoderna och resultaten ska anges i den rapport som avses i artikel 14.

3.   Den berörda medlemsstaten ska tillämpa lämpliga jordbruksmetoder för hanteringen av den angivna skadegöraren och dess vektorer.

Artikel 9

Förflyttning av angivna växter inom unionen

1.   Det ska vara förbjudet att inom unionen (inom eller ut från de avgränsade områdena) förflytta angivna växter som har odlats under åtminstone en del av sin livstid i ett avgränsat område som upprättats i enlighet med artikel 4.

2.   Genom undantag från punkt 1 får sådan förflyttning äga rum om de angivna växterna har odlats på en plats där följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den har registrerats i enlighet med kommissionens direktiv 92/90/EEG (9). |
| --- | --- |

a)

Den har registrerats i enlighet med kommissionens direktiv 92/90/EEG (9).

| b) | Den har av det ansvariga officiella organet fastställts vara fri från den angivna skadegöraren och dess vektorer i enlighet med relevanta internationella standarder för fytosanitära åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Den har av det ansvariga officiella organet fastställts vara fri från den angivna skadegöraren och dess vektorer i enlighet med relevanta internationella standarder för fytosanitära åtgärder.

| c) | Den är fysiskt skyddad mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer. |
| --- | --- |

c)

Den är fysiskt skyddad mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer.

| d) | Den omges av en zon med en bredd av 200 m som genom officiell okulärbesiktning och, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, genom provtagning och testning har befunnits vara fri från den angivna skadegöraren och som är föremål för lämpliga fytosanitära behandlingar mot den angivna skadegörarens vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter. |
| --- | --- |

d)

Den omges av en zon med en bredd av 200 m som genom officiell okulärbesiktning och, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, genom provtagning och testning har befunnits vara fri från den angivna skadegöraren och som är föremål för lämpliga fytosanitära behandlingar mot den angivna skadegörarens vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter.

| e) | Den är föremål för lämpliga fytosanitära behandlingar för att hålla den fri från den angivna skadegörarens vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter. |
| --- | --- |

e)

Den är föremål för lämpliga fytosanitära behandlingar för att hålla den fri från den angivna skadegörarens vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter.

| f) | Den genomgår, tillsammans med den zon som avses i led d, årligen minst två officiella kontroller vid lämpliga tidpunkter. |
| --- | --- |

f)

Den genomgår, tillsammans med den zon som avses i led d, årligen minst två officiella kontroller vid lämpliga tidpunkter.

| g) | Under de angivna växternas hela tillväxtperiod har inga symtom på den angivna skadegöraren eller dess vektorer påvisats på platsen eller, om misstänkta symtom iakttagits, har testning bekräftat den angivna skadegörarens frånvaro. |
| --- | --- |

g)

Under de angivna växternas hela tillväxtperiod har inga symtom på den angivna skadegöraren eller dess vektorer påvisats på platsen eller, om misstänkta symtom iakttagits, har testning bekräftat den angivna skadegörarens frånvaro.

| h) | Under de angivna växternas hela tillväxtperiod har inga symtom på den angivna skadegöraren påvisats i den zon som avses i led d eller, om misstänkta symtom iakttagits, har testning bekräftat den angivna skadegörarens frånvaro. |
| --- | --- |

h)

Under de angivna växternas hela tillväxtperiod har inga symtom på den angivna skadegöraren påvisats i den zon som avses i led d eller, om misstänkta symtom iakttagits, har testning bekräftat den angivna skadegörarens frånvaro.

3.   Representativa prover av varje art av de angivna växterna från varje plats har genomgått årlig testning vid den lämpligaste tidpunkten och den angivna skadegörarens frånvaro har bekräftats på grundval av tester som genomförts i enlighet med internationellt validerade testmetoder.

4.   Så nära tidpunkten för förflyttning som möjligt har partierna av angivna växter genomgått officiell okulärbesiktning, provtagning och molekylära tester i enlighet med internationellt validerade testmetoder och enligt ett provtagningsschema som med 99 % tillförlitlighet kan identifiera en förekomst av angripna växter av minst 1 % och som är särskilt inrikat på växter som uppvisar misstänkta symtom på skadegöraren i enlighet med ISPM nr 31.

5.   Före förflyttning har partierna av angivna växter varit föremål för fytosanitära behandlingar mot någon av den angivna skadegörarens vektorer.

6.   Angivna växter som förflyttas genom eller inom avgränsade områden ska transporteras i förslutna behållare eller förpackningar, för att säkerställa att ingen infektion med den angivna skadegöraren eller någon av dess vektorer kan förekomma.

7.   Alla växter som avses i punkt 1 får endast förflyttas till och inom unionens territorium om de åtföljs av ett växtpass som utarbetats och utfärdats i enlighet med kommissionens direktiv 92/105/EEG (10).

Artikel 10

Spårbarhet

1.   Professionella aktörer som tillhandahåller angivna växter som har odlats under åtminstone en del av sin livstid inom ett avgränsat område eller som har förflyttats genom ett sådant område, ska föra ett register över varje parti som de levererat och över den professionella aktör som mottog det.

2.   Professionella aktörer som tillhandahålls angivna växter som har odlats under åtminstone en del av sin livstid inom ett avgränsat område eller som har förflyttats genom ett sådant område, ska föra ett register över varje parti som de mottagit och över leveratören.

3.   Professionella aktörer ska spara de register som avses i punkterna 1 och 2 under tre år från och med den dag då respektive parti levererades till eller av dem.

4.   De professionella aktörer som avses i punkterna 1 och 2 ska omedelbart informera sina respektive ansvariga officiella organ om varje parti som de levererat eller mottagit. Denna information ska omfatta ursprung, avsändare, mottagare, bestämmelseort, växtpassets individuella löp-, vecko- eller partinummer samt det berörda partiets identitet och kvantitet.

5.   Det ansvariga officiella organ som tar emot information enligt punkt 4 ska omedelbart underrätta det ansvariga officiella organet på bestämmelseorten för det berörda partiet.

6.   Medlemsstaterna ska på begäran tillhandahålla den information som avses i punkt 4 till kommissionen.

Artikel 11

Officiella kontroller vid förflyttning av angivna växter

1.   Medlemsstaterna ska regelbundet utföra officiella kontroller av angivna växter som förflyttas ut från ett avgränsat område eller från en angripen zon till en buffertzon.

Sådana kontroller ska utföras åtminstone

| a) | vid de ställen där de angivna växterna förflyttas från angripna zoner till buffertzoner, |
| --- | --- |

a)

vid de ställen där de angivna växterna förflyttas från angripna zoner till buffertzoner,

| b) | vid de ställen där de angivna växterna förflyttas från buffertzoner till områden som inte är avgränsade, |
| --- | --- |

b)

vid de ställen där de angivna växterna förflyttas från buffertzoner till områden som inte är avgränsade,

| c) | vid bestämmelseorten för de angivna växterna i buffertzonen, |
| --- | --- |

c)

vid bestämmelseorten för de angivna växterna i buffertzonen,

| d) | vid bestämmelseorten i områden som inte är avgränsade. |
| --- | --- |

d)

vid bestämmelseorten i områden som inte är avgränsade.

2.   De kontroller som avses i punkt 1 ska omfatta en dokumentkontroll och en identitetskontroll av de angivna växterna.

De kontroller som avses i punkt 1 ska utföras oberoende av de angivna växternas lokalisering, av ägandet eller av den fysiska eller juridiska person som är ansvarig för dem.

3.   Omfattningen av de kontroller som avses i punkt 2 ska grundas på risken att växterna bär på den angivna skadegöraren eller de kända eller potentiella vektorerna, med beaktande av partiernas ursprung, växternas mottaglighet och i vilken omfattning den professionella aktör som ansvarar för förflyttningen följer detta beslut och alla andra åtgärder som vidtas för att innesluta eller utrota den angivna skadegöraren.

Artikel 12

Förteckning över godkända platser

Medlemsstaterna ska upprätta och uppdatera en förteckning över alla platser som godkänts i enlighet med artikel 9.2.

Medlemsstaterna ska överlämna förteckningen till kommissionen.

På grundval av den information som inkommit från medlemsstaterna ska kommissionen upprätta och uppdatera en förteckning över alla platser som godkänts i medlemsstaterna.

Kommissionen ska översända den förteckningen till varje medlemsstat.

Artikel 13

Åtgärder om artikel 9 inte följs

Om det vid de kontroller som avses i artikel 11.2 konstateras att villkoren i artikel 9 inte är uppfyllda ska den medlemsstat som utför kontrollerna omedelbart, på plats eller på en närliggande plats, destruera de växter som inte följer bestämmelserna. Denna åtgärd ska utföras med vidtagande av alla nödvändiga försiktighetsåtgärder för att förhindra att den angivna skadegöraren och eventuella vektorer som växten bär på sprids under och efter avlägsnandet.

Artikel 14

Rapportering om åtgärder

Medlemsstaterna ska senast den 31 december varje år delge kommissionen och övriga medlemsstater

| a) | en rapport om de åtgärder som vidtagits enligt artiklarna 3, 4, 6, 7, 8 och 11 samt om resultaten av dessa åtgärder, |
| --- | --- |

a)

en rapport om de åtgärder som vidtagits enligt artiklarna 3, 4, 6, 7, 8 och 11 samt om resultaten av dessa åtgärder,

| b) | en plan för de åtgärder som kommer att vidtas enligt artiklarna 3, 4, 6, 7, 8 och 11 under det kommande året, inklusive tidsplanen för varje åtgärd. |
| --- | --- |

b)

en plan för de åtgärder som kommer att vidtas enligt artiklarna 3, 4, 6, 7, 8 och 11 under det kommande året, inklusive tidsplanen för varje åtgärd.

Om den berörda medlemsstaten beslutar att vidta inneslutningsåtgärder enligt artikel 7 ska den omedelbart meddela kommissionen skälen till detta och vilka åtgärder som den vidtagit eller avser att vidta.

Om det är motiverat av hur den respektive fytosanitära risken utvecklas ska medlemsstaterna anpassa respektive åtgärd och uppdatera den plan som avses i led b i enlighet med detta. De ska omedelbart delge kommissionen och övriga medlemsstater uppdateringen av planen.

Artikel 15

Förbud mot införsel av växter avsedda att planteras, utom fröer, av Coffea med ursprung i Costa Rica och Honduras

Det ska vara förbjudet att till unionen föra in växter avsedda att planteras, utom fröer, av Coffea med ursprung i Costa Rica eller Honduras.

Växter avsedda att planteras, utom fröer, av Coffea med ursprung i Costa Rica eller Honduras som har förts in till unionen innan detta beslut börjar tillämpas, får inte förflyttas inom unionen av professionella aktörer förrän de har underrättat det ansvariga officiella organet.

Artikel 16

Införsel till unionen av angivna växter med ursprung i ett tredjeland där den angivna skadegöraren inte förekommer

Angivna växter med ursprung i ett tredjeland där den angivna skadegöraren inte förekommer får endast föras in till unionen om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den nationella växtskyddsmyndigheten i det berörda tredjelandet har skriftligen meddelat kommissionen att den angivna skadegöraren inte förekommer i landet. |
| --- | --- |

a)

Den nationella växtskyddsmyndigheten i det berörda tredjelandet har skriftligen meddelat kommissionen att den angivna skadegöraren inte förekommer i landet.

| b) | De angivna växterna åtföljs av ett sundhetscertifikat enligt artikel 13.1 ii i direktiv 2000/29/EG där det under rubriken ”Tilläggsdeklaration” anges att den angivna skadegöraren inte förekommer i landet. |
| --- | --- |

b)

De angivna växterna åtföljs av ett sundhetscertifikat enligt artikel 13.1 ii i direktiv 2000/29/EG där det under rubriken ”Tilläggsdeklaration” anges att den angivna skadegöraren inte förekommer i landet.

| c) | Vid införseln till unionen har de angivna växterna kontrollerats enligt artikel 18.2 av det ansvariga officiella organet och varken förekomst av eller symtom på den angivna skadegöraren har konstaterats. |
| --- | --- |

c)

Vid införseln till unionen har de angivna växterna kontrollerats enligt artikel 18.2 av det ansvariga officiella organet och varken förekomst av eller symtom på den angivna skadegöraren har konstaterats.

Artikel 17

Införsel till unionen av angivna växter med ursprung i ett tredjeland där det är känt att den angivna skadegöraren förekommer

1.   Angivna växter med ursprung i ett tredjeland där det är känt att den angivna skadegöraren förekommer får endast föras in till unionen om följande villkor är uppfyllda:

| a) | De åtföljs av ett sundhetscertifikat enligt artikel 13.1 ii i direktiv 2000/29/EG. |
| --- | --- |

a)

De åtföljs av ett sundhetscertifikat enligt artikel 13.1 ii i direktiv 2000/29/EG.

| b) | De följer bestämmelserna i punkt 2 eller i punkterna 3 och 4. |
| --- | --- |

b)

De följer bestämmelserna i punkt 2 eller i punkterna 3 och 4.

| c) | Vid införseln till unionen har de kontrollerats enligt artikel 18 av det ansvariga officiella organet och varken förekomst av eller symtom på den angivna skadegöraren har konstaterats. |
| --- | --- |

c)

Vid införseln till unionen har de kontrollerats enligt artikel 18 av det ansvariga officiella organet och varken förekomst av eller symtom på den angivna skadegöraren har konstaterats.

2.   Om de angivna växterna har sitt ursprung i ett område som fastställts vara fritt från den angivna skadegöraren av den nationella växtskyddsmyndigheten i enlighet med relevanta internationella standarder för fytosanitära åtgärder, ska följande villkor vara uppfyllda:

| a) | Den nationella växtskyddsmyndigheten i det berörda tredjelandet har skriftligen meddelat kommissionen områdets namn. |
| --- | --- |

a)

Den nationella växtskyddsmyndigheten i det berörda tredjelandet har skriftligen meddelat kommissionen områdets namn.

| b) | Områdets namn anges i sundhetscertifikatet under rubriken ”ursprungsort”. |
| --- | --- |

b)

Områdets namn anges i sundhetscertifikatet under rubriken ”ursprungsort”.

3.   Om de angivna växterna har sitt ursprung i ett område där det är känt att den angivna skadegöraren förekommer, ska följande anges i sundhetscertifikatet under rubriken ”Tilläggsdeklaration”:

| a) | De angivna växterna har producerats på en eller flera platser som uppfyller villkoren i punkt 4. |
| --- | --- |

a)

De angivna växterna har producerats på en eller flera platser som uppfyller villkoren i punkt 4.

| b) | Den nationella växtskyddsmyndigheten i det berörda tredjelandet har skriftligen meddelat kommissionen förteckningen över platserna, inklusive deras lokalisering i landet. |
| --- | --- |

b)

Den nationella växtskyddsmyndigheten i det berörda tredjelandet har skriftligen meddelat kommissionen förteckningen över platserna, inklusive deras lokalisering i landet.

| c) | Fytosanitära behandlingar mot den angivna skadegörarens vektorer tillämpas på platsen och i den zon som avses i punkt 4 c. |
| --- | --- |

c)

Fytosanitära behandlingar mot den angivna skadegörarens vektorer tillämpas på platsen och i den zon som avses i punkt 4 c.

| d) | Representativa prover av varje art av de angivna växterna från varje plats har genomgått årlig testning vid den lämpligaste tidpunkten och den angivna skadegörarens frånvaro har bekräftats på grundval av tester som genomförts i enlighet med internationellt validerade testmetoder. |
| --- | --- |

d)

Representativa prover av varje art av de angivna växterna från varje plats har genomgått årlig testning vid den lämpligaste tidpunkten och den angivna skadegörarens frånvaro har bekräftats på grundval av tester som genomförts i enlighet med internationellt validerade testmetoder.

| e) | De angivna växterna har transporterats i förslutna behållare eller förpackningar, för att säkerställa att ingen infektion med den angivna skadegöraren eller någon av dess kända vektorer kan förekomma. |
| --- | --- |

e)

De angivna växterna har transporterats i förslutna behållare eller förpackningar, för att säkerställa att ingen infektion med den angivna skadegöraren eller någon av dess kända vektorer kan förekomma.

| f) | Så nära tidpunkten för export som möjligt har partierna av angivna växter genomgått officiell okulärbesiktning, provtagning och molekylära tester i enlighet med internationellt validerade testmetoder som bekräftar den angivna skadegörarens frånvaro, enligt ett provtagningsschema som med 99 % tillförlitlighet kan identifiera en förekomst av angripna växter av minst 1 % och som är särskilt inriktat på växter som uppvisar misstänkta symtom på skadegöraren. |
| --- | --- |

f)

Så nära tidpunkten för export som möjligt har partierna av angivna växter genomgått officiell okulärbesiktning, provtagning och molekylära tester i enlighet med internationellt validerade testmetoder som bekräftar den angivna skadegörarens frånvaro, enligt ett provtagningsschema som med 99 % tillförlitlighet kan identifiera en förekomst av angripna växter av minst 1 % och som är särskilt inriktat på växter som uppvisar misstänkta symtom på skadegöraren.

| g) | Omedelbart före export har partierna av angivna växter varit föremål för fytosanitära behandlingar mot någon av den angivna skadegörarens kända vektorer. |
| --- | --- |

g)

Omedelbart före export har partierna av angivna växter varit föremål för fytosanitära behandlingar mot någon av den angivna skadegörarens kända vektorer.

I det sundhetscertifikat som avses i punkt 1 a ska dessutom den plats som avses i led a anges under rubriken ”ursprungsort”.

4.   Den plats som avses i punkt 3 a ska uppfylla följande villkor:

| a) | Den har av den nationella växtskyddsmyndigheten fastställts vara fri från den angivna skadegöraren och dess vektorer i enlighet med relevanta internationella standarder för fytosanitära åtgärder. |
| --- | --- |

a)

Den har av den nationella växtskyddsmyndigheten fastställts vara fri från den angivna skadegöraren och dess vektorer i enlighet med relevanta internationella standarder för fytosanitära åtgärder.

| b) | Den är fysiskt skyddad mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer. |
| --- | --- |

b)

Den är fysiskt skyddad mot att den angivna skadegöraren introduceras genom sina vektorer.

| c) | Den omges av en zon med en bredd av 200 m som genom officiell okulärbesiktning och, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, genom provtagning och testning har befunnits vara fri från den angivna skadegöraren och som är föremål för lämpliga fytosanitära behandlingar mot den angivna skadegörarens vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter. |
| --- | --- |

c)

Den omges av en zon med en bredd av 200 m som genom officiell okulärbesiktning och, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, genom provtagning och testning har befunnits vara fri från den angivna skadegöraren och som är föremål för lämpliga fytosanitära behandlingar mot den angivna skadegörarens vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter.

| d) | Den är föremål för fytosanitära behandlingar som syftar till att hålla den fri från den angivna skadegörarens vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter. |
| --- | --- |

d)

Den är föremål för fytosanitära behandlingar som syftar till att hålla den fri från den angivna skadegörarens vektorer. De behandlingarna kan vid behov omfatta avlägsnande av växter.

| e) | Den genomgår, tillsammans med den zon som avses i led c, årligen minst två officiella kontroller vid lämpliga tidpunkter. |
| --- | --- |

e)

Den genomgår, tillsammans med den zon som avses i led c, årligen minst två officiella kontroller vid lämpliga tidpunkter.

| f) | Under de angivna växternas hela produktionsperiod har inga symtom på den angivna skadegöraren eller dess vektorer påvisats eller, om misstänkta symtom iakttagits, har testning bekräftat den angivna skadegörarens frånvaro. |
| --- | --- |

f)

Under de angivna växternas hela produktionsperiod har inga symtom på den angivna skadegöraren eller dess vektorer påvisats eller, om misstänkta symtom iakttagits, har testning bekräftat den angivna skadegörarens frånvaro.

| g) | Under de angivna växternas hela produktionsperiod har inga symtom på den angivna skadegöraren påvisats i den zon som avses i led c eller, om misstänkta symtom iakttagits, har testning bekräftat den angivna skadegörarens frånvaro. |
| --- | --- |

g)

Under de angivna växternas hela produktionsperiod har inga symtom på den angivna skadegöraren påvisats i den zon som avses i led c eller, om misstänkta symtom iakttagits, har testning bekräftat den angivna skadegörarens frånvaro.

Artikel 18

Officiella kontroller vid införsel till unionen

1.   Alla sändningar av de angivna växterna som förs in till unionen från ett tredjeland ska kontrolleras officiellt vid införselorten i unionen eller vid bestämmelseorten i enlighet med artikel 1 i kommissionens direktiv 2004/103/EG (11) och, i förekommande fall, i enlighet med punkt 2 eller 3 och punkt 4.

2.   När det gäller angivna växter med ursprung i ett tredjeland där den angivna skadegöraren inte förekommer, ska det ansvariga officiella organet utföra följande kontroller:

| a) | En okulärbesiktning. |
| --- | --- |

a)

En okulärbesiktning.

| b) | Vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, provtagning och testning av varje parti av angivna växter för att bekräfta den angivna skadegörarens frånvaro eller symtom på dess förekomst. |
| --- | --- |

b)

Vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, provtagning och testning av varje parti av angivna växter för att bekräfta den angivna skadegörarens frånvaro eller symtom på dess förekomst.

3.   När det gäller angivna växter med ursprung i ett tredjeland där det är känt att den angivna skadegöraren förekommer, ska det ansvariga officiella organet utföra följande kontroller:

| a) | En okulärbesiktning. |
| --- | --- |

a)

En okulärbesiktning.

| b) | Provtagning och testning av varje parti av angivna växter för att bekräfta den angivna skadegörarens frånvaro eller symtom på dess förekomst. |
| --- | --- |

b)

Provtagning och testning av varje parti av angivna växter för att bekräfta den angivna skadegörarens frånvaro eller symtom på dess förekomst.

4.   De prover som avses i punkterna 2 b och 3 b ska ha en storlek som gör det möjligt att med 99 % tillförlitlighet identifiera en förekomst av angripna växter av minst 1 %, med beaktande av ISPM nr 31.

Artikel 19

Efterlevnad

Medlemsstaterna ska upphäva eller ändra de åtgärder som de har vidtagit för att skydda sig mot introduktion och spridning av den angivna skadegöraren för att följa detta beslut. De ska omedelbart underrätta kommissionen om dessa åtgärder.

Artikel 20

Upphävande

Genomförandebeslut 2014/497/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 21

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 maj 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/87/EU av den 13 februari 2014 om åtgärder för att förhindra spridning av Xylella fastidiosa (Well och Raju) inom unionen (EUT L 45, 15.2.2014, s. 29).

2

Xylella fastidiosa

(3)  ”Scientific Opinion on the risks to plant health posed by Xylella fastidiosa in the EU territory, with the identification and evaluation of risk reduction options”, The EFSA Journal, vol. 13(2015):1, artikelnr 3989, 262 s..

3

Xylella fastidiosa

The EFSA Journal

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/497/EU av den 23 juli 2014 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Well och Raju) (EUT L 219, 25.7.2014, s. 56).

4

Xylella fastidiosa

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/917/EU av den 15 december 2014 om fastställande av genomförandebestämmelser för rådets direktiv 2000/29/EG vad gäller anmälan av förekomsten av skadegörare och de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit eller avser att vidta (EUT L 360, 17.12.2014, s. 59).

5

(6)  Methodologies for sampling of consignments, referensstandard ISPM nr 31, Internationella växtskyddskonventionens sekretariat, Rom. Offentliggjord 2008.

6

Methodologies for sampling of consignments,

(7)  Guidelines for pest eradication programmes, referensstandard ISPM nr 9, Internationella växtskyddskonventionens sekretariat, Rom. Offentliggjord den 15 december 2011.

7

Guidelines for pest eradication programmes

(8)  The use of integrated measures in a systems approach for pest risk management, referensstandard ISPM nr 14, Internationella växtskyddskonventionens sekretariat, Rom. Offentliggjord den 8 januari 2014.

8

The use of integrated measures in a systems approach for pest risk management

(9)  Kommissionens direktiv 92/90/EEG av den 3 november 1992 om förpliktelser som producenter och importörer av växter, växtprodukter eller andra föremål skall uppfylla och om närmare bestämmelser för registrering av sådana personer (EGT L 344, 26.11.1992, s. 38).

9

(10)  Kommissionens direktiv 92/105/EEG av den 3 december 1992 om en viss standardisering av växtpass för användning vid förflyttning av vissa växter, växtprodukter eller andra föremål inom gemenskapen och om närmare bestämmelser om utfärdande av sådana växtpass samt villkor och närmare bestämmelser om ersättande av växtpass (EGT L 4, 8.1.1993, s. 22).

10

(11)  Kommissionens direktiv 2004/103/EG av den 7 oktober 2004 om identitets- och växtskyddskontroller av växter, växtprodukter eller andra föremål som anges i del B i bilaga V till rådets direktiv 2000/29/EG, vilka får utföras på en annan plats än den ort där de förs in i gemenskapen eller på en plats i närheten, och om fastställande av villkoren för dessa kontroller (EUT L 313, 12.10.2004, s. 16).

11

---

BILAGA I

Förteckning över växter som är kända för att vara mottagliga för europeiska och icke-europeiska isolat av den angivna skadegöraren (angivna växter)

| | Acacia longifolia (Andrews) Willd. |
| --- | --- |

Acacia longifolia (Andrews) Willd.

| | Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl.

| | Acer |
| --- | --- |

Acer

| | Aesculus |
| --- | --- |

Aesculus

| | Agrostis gigantea Roth |
| --- | --- |

Agrostis gigantea Roth

| | Albizia julibrissin Durazz. |
| --- | --- |

Albizia julibrissin Durazz.

| | Alnus rhombifolia Nutt. |
| --- | --- |

Alnus rhombifolia Nutt.

| | Alternanthera tenella Colla |
| --- | --- |

Alternanthera tenella Colla

| | Amaranthus blitoides S. Watson |
| --- | --- |

Amaranthus blitoides S. Watson

| | Ambrosia acanthicarpa Hook. |
| --- | --- |

Ambrosia acanthicarpa Hook.

| | Ambrosia artemisiifolia L. |
| --- | --- |

Ambrosia artemisiifolia L.

| | Ambrosia trifida L. |
| --- | --- |

Ambrosia trifida L.

| | Ampelopsis arborea (L.) Koehne |
| --- | --- |

Ampelopsis arborea (L.) Koehne

| | Ampelopsis cordata Michx. |
| --- | --- |

Ampelopsis cordata Michx.

| | Artemisia douglasiana Hook. |
| --- | --- |

Artemisia douglasiana Hook.

| | Artemisia vulgaris var. heterophylla (H. M. Hall & Clements) Jepson |
| --- | --- |

Artemisia vulgaris var. heterophylla (H. M. Hall & Clements) Jepson

| | Avena fatua L. |
| --- | --- |

Avena fatua L.

| | Baccharis halimifolia L. |
| --- | --- |

Baccharis halimifolia L.

| | Baccharis pilularis DC. |
| --- | --- |

Baccharis pilularis DC.

| | Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.) |
| --- | --- |

Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.)

| | Bidens pilosa L. |
| --- | --- |

Bidens pilosa L.

| | Brachiaria decumbens (Stapf) |
| --- | --- |

Brachiaria decumbens (Stapf)

| | Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc. |
| --- | --- |

Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc.

| | Brassica |
| --- | --- |

Brassica

| | Bromus diandrus Roth |
| --- | --- |

Bromus diandrus Roth

| | Callicarpa americana L. |
| --- | --- |

Callicarpa americana L.

| | Capsella bursa-pastoris (L.) Medik. |
| --- | --- |

Capsella bursa-pastoris (L.) Medik.

| | Carex |
| --- | --- |

Carex

| | Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch |
| --- | --- |

Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch

| | Cassia tora (L.) Roxb. |
| --- | --- |

Cassia tora (L.) Roxb.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Celastrus orbiculata Thunb. |
| --- | --- |

Celastrus orbiculata Thunb.

| | Celtis occidentalis L. |
| --- | --- |

Celtis occidentalis L.

| | Cenchrus echinatus L. |
| --- | --- |

Cenchrus echinatus L.

| | Cercis canadensis L. |
| --- | --- |

Cercis canadensis L.

| | Cercis occidentalis Torr. |
| --- | --- |

Cercis occidentalis Torr.

| | Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene |
| --- | --- |

Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene

| | Chenopodium quinoa Willd. |
| --- | --- |

Chenopodium quinoa Willd.

| | Chionanthus |
| --- | --- |

Chionanthus

| | Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura |
| --- | --- |

Chitalpa tashkinensis T. S. Elias & Wisura

| | Citrus |
| --- | --- |

Citrus

| | Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash |
| --- | --- |

Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash

| | Coffea |
| --- | --- |

Coffea

| | Commelina benghalensis L. |
| --- | --- |

Commelina benghalensis L.

| | Conium maculatum L. |
| --- | --- |

Conium maculatum L.

| | Convolvulus arvensis L. |
| --- | --- |

Convolvulus arvensis L.

| | Conyza canadensis (L.) Cronquist |
| --- | --- |

Conyza canadensis (L.) Cronquist

| | Cornus florida L. |
| --- | --- |

Cornus florida L.

| | Coronopus didymus (L.) Sm. |
| --- | --- |

Coronopus didymus (L.) Sm.

| | Cynodon dactylon (L.) Pers. |
| --- | --- |

Cynodon dactylon (L.) Pers.

| | Cyperus eragrostis Lam. |
| --- | --- |

Cyperus eragrostis Lam.

| | Cyperus esculentus L. |
| --- | --- |

Cyperus esculentus L.

| | Cytisus scoparius (L.) Link |
| --- | --- |

Cytisus scoparius (L.) Link

| | Datura wrightii Regel |
| --- | --- |

Datura wrightii Regel

| | Digitaria horizontalis Willd. |
| --- | --- |

Digitaria horizontalis Willd.

| | Digitaria insularis (L.) Ekman |
| --- | --- |

Digitaria insularis (L.) Ekman

| | Digitaria sanguinalis (L.) Scop. |
| --- | --- |

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

| | Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants |
| --- | --- |

Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants

| | Duranta erecta L. |
| --- | --- |

Duranta erecta L.

| | Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv. |
| --- | --- |

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

| | Encelia farinosa A. Gray ex Torr. |
| --- | --- |

Encelia farinosa A. Gray ex Torr.

| | Eriochloa contracta Hitchc. |
| --- | --- |

Eriochloa contracta Hitchc.

| | Erodium |
| --- | --- |

Erodium

| | Escallonia montevidensis Link & Otto |
| --- | --- |

Escallonia montevidensis Link & Otto

| | Eucalyptus camaldulensis Dehnh. |
| --- | --- |

Eucalyptus camaldulensis Dehnh.

| | Eucalyptus globulus Labill. |
| --- | --- |

Eucalyptus globulus Labill.

| | Eugenia myrtifolia Sims |
| --- | --- |

Eugenia myrtifolia Sims

| | Euphorbia hirta L. |
| --- | --- |

Euphorbia hirta L.

| | Fagus crenata Blume |
| --- | --- |

Fagus crenata Blume

| | Ficus carica L. |
| --- | --- |

Ficus carica L.

| | Fragaria vesca L. |
| --- | --- |

Fragaria vesca L.

| | Fraxinus americana L. |
| --- | --- |

Fraxinus americana L.

| | Fraxinus dipetala Hook. & Arn. |
| --- | --- |

Fraxinus dipetala Hook. & Arn.

| | Fraxinus latifolia Benth. |
| --- | --- |

Fraxinus latifolia Benth.

| | Fraxinus pennsylvanica Marshall |
| --- | --- |

Fraxinus pennsylvanica Marshall

| | Fuchsia magellanica Lam. |
| --- | --- |

Fuchsia magellanica Lam.

| | Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson |
| --- | --- |

Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson

| | Geranium dissectum L. |
| --- | --- |

Geranium dissectum L.

| | Ginkgo biloba L. |
| --- | --- |

Ginkgo biloba L.

| | Gleditsia triacanthos L. |
| --- | --- |

Gleditsia triacanthos L.

| | Hedera helix L. |
| --- | --- |

Hedera helix L.

| | Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

Helianthus annuus L.

| | Hemerocallis |
| --- | --- |

Hemerocallis

| | Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem. |
| --- | --- |

Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem.

| | Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker |
| --- | --- |

Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker

| | Hibiscus syriacus L. |
| --- | --- |

Hibiscus syriacus L.

| | Hordeum murinum L. |
| --- | --- |

Hordeum murinum L.

| | Hydrangea paniculata Siebold |
| --- | --- |

Hydrangea paniculata Siebold

| | Ilex vomitoria Sol. ex Aiton |
| --- | --- |

Ilex vomitoria Sol. ex Aiton

| | Ipomoea purpurea (L.) Roth |
| --- | --- |

Ipomoea purpurea (L.) Roth

| | Iva annua L. |
| --- | --- |

Iva annua L.

| | Jacaranda mimosifolia D. Don |
| --- | --- |

Jacaranda mimosifolia D. Don

| | Juglans |
| --- | --- |

Juglans

| | Juniperus ashei J. Buchholz |
| --- | --- |

Juniperus ashei J. Buchholz

| | Koelreuteria bipinnata Franch. |
| --- | --- |

Koelreuteria bipinnata Franch.

| | Lactuca serriola L. |
| --- | --- |

Lactuca serriola L.

| | Lagerstroemia indica L. |
| --- | --- |

Lagerstroemia indica L.

| | Lavandula dentata L. |
| --- | --- |

Lavandula dentata L.

| | Ligustrum lucidum L. |
| --- | --- |

Ligustrum lucidum L.

| | Lippia nodiflora (L.) Greene |
| --- | --- |

Lippia nodiflora (L.) Greene

| | Liquidambar styraciflua L. |
| --- | --- |

Liquidambar styraciflua L.

| | Liriodendron tulipifera L. |
| --- | --- |

Liriodendron tulipifera L.

| | Lolium perenne L. |
| --- | --- |

Lolium perenne L.

| | Lonicera japonica (L.) Thunb. |
| --- | --- |

Lonicera japonica (L.) Thunb.

| | Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet |
| --- | --- |

Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet

| | Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner |
| --- | --- |

Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner

| | Lupinus villosus Willd. |
| --- | --- |

Lupinus villosus Willd.

| | Magnolia grandiflora L. |
| --- | --- |

Magnolia grandiflora L.

| | Malva |
| --- | --- |

Malva

| | Marrubium vulgare L. |
| --- | --- |

Marrubium vulgare L.

| | Medicago polymorpha L. |
| --- | --- |

Medicago polymorpha L.

| | Medicago sativa L. |
| --- | --- |

Medicago sativa L.

| | Melilotus |
| --- | --- |

Melilotus

| | Melissa officinalis L. |
| --- | --- |

Melissa officinalis L.

| | Metrosideros |
| --- | --- |

Metrosideros

| | Modiola caroliniana (L.) G. Don |
| --- | --- |

Modiola caroliniana (L.) G. Don

| | Montia linearis (Hook.) Greene |
| --- | --- |

Montia linearis (Hook.) Greene

| | Morus |
| --- | --- |

Morus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nandina domestica Murray |
| --- | --- |

Nandina domestica Murray

| | Neptunia lutea (Leavenw.) Benth. |
| --- | --- |

Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Nicotiana glauca Graham |
| --- | --- |

Nicotiana glauca Graham

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Origanum majorana L. |
| --- | --- |

Origanum majorana L.

| | Paspalum dilatatum Poir. |
| --- | --- |

Paspalum dilatatum Poir.

| | Persea americana Mill. |
| --- | --- |

Persea americana Mill.

| | Phoenix reclinata Jacq. |
| --- | --- |

Phoenix reclinata Jacq.

| | Phoenix roebelenii O'Brien |
| --- | --- |

Phoenix roebelenii O'Brien

| | Pinus taeda L. |
| --- | --- |

Pinus taeda L.

| | Pistacia vera L. |
| --- | --- |

Pistacia vera L.

| | Plantago lanceolata L. |
| --- | --- |

Plantago lanceolata L.

| | Platanus |
| --- | --- |

Platanus

| | Pluchea odorata (L.) Cass. |
| --- | --- |

Pluchea odorata (L.) Cass.

| | Poa annua L. |
| --- | --- |

Poa annua L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Polygonum arenastrum Boreau |
| --- | --- |

Polygonum arenastrum Boreau

| | Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre |
| --- | --- |

Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre

| | Polygonum persicaria Gray |
| --- | --- |

Polygonum persicaria Gray

| | Populus fremontii S. Watson |
| --- | --- |

Populus fremontii S. Watson

| | Portulaca |
| --- | --- |

Portulaca

| | Prunus |
| --- | --- |

Prunus

| | Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai |
| --- | --- |

Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai

| | Quercus |
| --- | --- |

Quercus

| | Ranunculus repens L. |
| --- | --- |

Ranunculus repens L.

| | Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl. |
| --- | --- |

Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rhus diversiloba Torr. & A. Gray |
| --- | --- |

Rhus diversiloba Torr. & A. Gray

| | Rosa californica Cham. & Schldl. |
| --- | --- |

Rosa californica Cham. & Schldl.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Rubus |
| --- | --- |

Rubus

| | Rumex crispus L. |
| --- | --- |

Rumex crispus L.

| | Salix |
| --- | --- |

Salix

| | Salsola tragus L. |
| --- | --- |

Salsola tragus L.

| | Salvia mellifera Greene |
| --- | --- |

Salvia mellifera Greene

| | Sambucus |
| --- | --- |

Sambucus

| | Sapindus saponaria L. |
| --- | --- |

Sapindus saponaria L.

| | Schinus molle L. |
| --- | --- |

Schinus molle L.

| | Senecio vulgaris L. |
| --- | --- |

Senecio vulgaris L.

| | Setaria magna Griseb. |
| --- | --- |

Setaria magna Griseb.

| | Silybum marianum (L.) Gaertn. |
| --- | --- |

Silybum marianum (L.) Gaertn.

| | Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid. |
| --- | --- |

Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid.

| | Sisymbrium irio L. |
| --- | --- |

Sisymbrium irio L.

| | Solanum americanum Mill. |
| --- | --- |

Solanum americanum Mill.

| | Solanum elaeagnifolium Cav. |
| --- | --- |

Solanum elaeagnifolium Cav.

| | Solidago virgaurea L. |
| --- | --- |

Solidago virgaurea L.

| | Sonchus |
| --- | --- |

Sonchus

| | Sorghum |
| --- | --- |

Sorghum

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Spermacoce latifolia Aubl. |
| --- | --- |

Spermacoce latifolia Aubl.

| | Stellaria media (L.) Vill. |
| --- | --- |

Stellaria media (L.) Vill.

| | Tillandsia usneoides (L.) L. |
| --- | --- |

Tillandsia usneoides (L.) L.

| | Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene |
| --- | --- |

Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene

| | Trifolium repens L. |
| --- | --- |

Trifolium repens L.

| | Ulmus americana L. |
| --- | --- |

Ulmus americana L.

| | Ulmus crassifolia Nutt. |
| --- | --- |

Ulmus crassifolia Nutt.

| | Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt. |
| --- | --- |

Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt.

| | Urtica dioica L. |
| --- | --- |

Urtica dioica L.

| | Urtica urens L. |
| --- | --- |

Urtica urens L.

| | Vaccinium |
| --- | --- |

Vaccinium

| | Verbena litoralis Kunth |
| --- | --- |

Verbena litoralis Kunth

| | Veronica |
| --- | --- |

Veronica

| | Vicia faba L. |
| --- | --- |

Vicia faba L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Vitis |
| --- | --- |

Vitis

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

| | Xanthium spinosum L. |
| --- | --- |

Xanthium spinosum L.

| | Xanthium strumarium L. |
| --- | --- |

Xanthium strumarium L.

---

BILAGA II

Förteckning över växter som är kända för att vara mottagliga för europeiska isolat av den angivna skadegöraren (värdväxter)

| | Acacia saligna (Labill.) Wendl. |
| --- | --- |

Acacia saligna (Labill.) Wendl.

| | Catharanthus |
| --- | --- |

Catharanthus

| | Myrtus communis L. |
| --- | --- |

Myrtus communis L.

| | Nerium oleander L. |
| --- | --- |

Nerium oleander L.

| | Olea europaea L. |
| --- | --- |

Olea europaea L.

| | Polygala myrtifolia L. |
| --- | --- |

Polygala myrtifolia L.

| | Prunus avium (L.) L. |
| --- | --- |

Prunus avium (L.) L.

| | Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb |
| --- | --- |

Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb

| | Rhamnus alaternus L. |
| --- | --- |

Rhamnus alaternus L.

| | Rosmarinus officinalis L. |
| --- | --- |

Rosmarinus officinalis L.

| | Spartium junceum L. |
| --- | --- |

Spartium junceum L.

| | Vinca |
| --- | --- |

Vinca

| | Westringia fruticosa (Willd.) Druce |
| --- | --- |

Westringia fruticosa (Willd.) Druce

---