# Uradni list C 160/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 160 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5813. maj 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 160

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5813. maj 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | 28. zasedanje je potekalo od 1. do 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija). |
| 2015/C 160/01 | Skupna Parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v ponedeljek, 1. decembra 2014 | 1 |
| 2015/C 160/02 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v četrtek, 2. decembra 2014 | 5 |
| 2015/C 160/03 | Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v sredo, 3. decembra 2014 | 9 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

28. zasedanje je potekalo od 1. do 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija).

2015/C 160/01

Skupna Parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v ponedeljek, 1. decembra 2014

1

2015/C 160/02

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v četrtek, 2. decembra 2014

5

2015/C 160/03

Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v sredo, 3. decembra 2014

9

---

| UPORABLJENI ZNAKI






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek (prva obravnava) |
| ***II | Redni zakonodajni postopek (druga obravnava) |
| ***III | Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava) |

UPORABLJENI ZNAKI

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)

***II

Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)

***III

Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

KRATICE IMEN PARLAMENTARNIH ODBOROV

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in enakost spolov |
| PETI | Odbor za peticije |
| DROI | Pododbor za človekove pravice |
| SEDE | Pododbor za varnost in obrambo |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in enakost spolov

PETI

Odbor za peticije

DROI

Pododbor za človekove pravice

SEDE

Pododbor za varnost in obrambo

KRATICE IMEN POLITIČNIH SKUPIN

| PPE | Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu |
| ECR | Evropski konzervativci in reformisti |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| EFDD | Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE

Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov)

S&D

Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu

ECR

Evropski konzervativci in reformisti

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

EFDD

Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

28. zasedanje je potekalo od 1. do 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija).

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 160/1

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI IN EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 1. DECEMBRA 2014

(2015/C 160/01)

Vsebina

| Uradna ustanovna seja | 1 |
| --- | --- |

| Zasedanje Skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Sestava Skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP101.704) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika zadnje seje 27. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 345, 2.10.2014) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva z dne 30. novembra 2014 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Mohameda Diareja, ministra za gospodarske zadeve in finance (Republika Gvineja) in predsedujočega Svetu AKP | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Čas za vprašanja Svetu AKP | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Razprava s Svetom AKP – brez seznama govornikov | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Nujna tema 1: Izbruh ebole | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Nacionalni park Virunga | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 1. DECEMBRA 2014

(Seja se je začela ob 11.00.)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

Louis Michel, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine, in Fitz A. Jackson, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine.

(Seja je bila prekinjena ob 12.00 in se je nadaljevala ob 15.00.)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

Zasedanje Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse udeležence.

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov Skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Sopredsednik je sporočil, da so zaradi izrednih okoliščin v skladu s členom 17(1) Sporazuma iz Cotonouja in členom 1(2) poslovnika Skupne parlamentarne skupščine prejeli dve prošnji za akreditacijo predstavnikov, ki niso poslanci. Navzočnost predstavnikov bo zabeležena, njihovo ime pa zapisano v prilogi k zapisniku.

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP101.704)

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v zapisniku.

2.   Sprejetje zapisnika zadnje seje 27. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 345, 2.10.2014)

Zapisniki so bili sprejeti.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva z dne 30. novembra 2014

Sopredsednik je poročal o sklepih seje predsedstva z dne 30. novembra 2014.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| (a) | Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila: | Odbor za politične zadeve







  — | Ocena mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila:

Odbor za politične zadeve

—

Ocena mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | Štirideset let partnerstva: ocena vpliva na trgovino in razvoj držav AKP in obeti za vzpostavitev trajnih odnosov med državami AKP in Evropsko unijo |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

Štirideset let partnerstva: ocena vpliva na trgovino in razvoj držav AKP in obeti za vzpostavitev trajnih odnosov med državami AKP in Evropsko unijo

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | Kako izboljšati gospodarske in socialne razmere držav v razvoju, vključno s prispevkom družinskih podjetji, da bi preprečili zdravstvene katastrofe. |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

Kako izboljšati gospodarske in socialne razmere držav v razvoju, vključno s prispevkom družinskih podjetji, da bi preprečili zdravstvene katastrofe.

| (b) | Demokratična republika Kongo je predlagala, da bo država gostiteljica 12. regionalne seje, prvotno predvidene v tednu med 16. in 20. februarjem 2015. Sejo bi organizirala v predvidenem terminu, kraj pa še ni potrjen. Sprejeta sta bila osnutek dnevnega reda in delovni program. |
| --- | --- |

(b)

Demokratična republika Kongo je predlagala, da bo država gostiteljica 12. regionalne seje, prvotno predvidene v tednu med 16. in 20. februarjem 2015. Sejo bi organizirala v predvidenem terminu, kraj pa še ni potrjen. Sprejeta sta bila osnutek dnevnega reda in delovni program.

| (c) | Misija za ugotavljanje dejstev v Zimbabveju, ki je bila predvidena v letu 2012, bo organizirana leta 2015, čakajo pa se potrditev in predlogi o datumih. Misija bo organizirana, če zimbabvejska vlada ne bo postavljala pogojev v zvezi s programom. |
| --- | --- |

(c)

Misija za ugotavljanje dejstev v Zimbabveju, ki je bila predvidena v letu 2012, bo organizirana leta 2015, čakajo pa se potrditev in predlogi o datumih. Misija bo organizirana, če zimbabvejska vlada ne bo postavljala pogojev v zvezi s programom.

| (d) | Organizirana bo misija za ugotavljanje dejstev na Lampedusi (Italija), da bi se preučile zadeve, povezane z migracijo in trgovino z ljudmi. |
| --- | --- |

(d)

Organizirana bo misija za ugotavljanje dejstev na Lampedusi (Italija), da bi se preučile zadeve, povezane z migracijo in trgovino z ljudmi.

| (e) | Potrjeno je bilo, da bo 29. seja v tihomorski regiji potekala na Vanuatuju od 15. do 17. junija 2015. |
| --- | --- |

(e)

Potrjeno je bilo, da bo 29. seja v tihomorski regiji potekala na Vanuatuju od 15. do 17. junija 2015.

| (f) | 30. seja bo potekala od 5. do 9. decembra 2015 v Mozambiku v južni Afriki. |
| --- | --- |

(f)

30. seja bo potekala od 5. do 9. decembra 2015 v Mozambiku v južni Afriki.

Sopredsednik je sporočil naslednje roke:

| — | za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam (o izbruhu ebole in širitvi terorizma v Afriki): torek, 2. december 2014, ob 12.00; |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam (o izbruhu ebole in širitvi terorizma v Afriki): torek, 2. december 2014, ob 12.00;

| — | za vprašanja glede načinov glasovanja: sreda, 19. marec 2014, ob 10.00, pisno. |
| --- | --- |

—

za vprašanja glede načinov glasovanja: sreda, 19. marec 2014, ob 10.00, pisno.

João Ferreira in Carlos Zorrinho sta prosila za aktivno tolmačenje v portugalščino. Louis Michel je spomnil na sklep predsedstva Evropskega parlamenta o storitvah tolmačenja in prevajanja za zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in njenih teles.

4.   Izjava Mohameda Diareja, državnega ministra za gospodarske zadeve in finance (Republika Gvineja) in predsedujočega Svetu AKP

Mohamed Diaré, minister za gospodarske zadeve in finance Republike Gvineje, se je v svoji izjavi osredotočil na vlogo zasebnega sektorja in izpostavil okvir skupnega sodelovanja med AKP in EU na področju razvoja privatnega sektorja v državah AKP, ki ga je Svet ministrov AKP sprejel junija 2014. Minister je poleg tega poudaril strateško pomembnost kmetijskega sektorja, ki pri oskrbovanju ljudi s hrano predstavlja prioriteto. Dostop do vode je eden izmed ključnih dejavnikov za uresničitev zastavljenega cilja, v okviru katerega je minister posebej pohvalil nedavno sprejeti skupni program EU-FAO zoper dezertifikacijo. Nazadnje je poročal o katastrofi, ki jo je v njegovi državi povzročila ebola, in se zahvalil vladam, mednarodnim organizacijam in nevladnim organizacijam, ki so ponudile finančno in moralno podporo.

5.   Čas za vprašanja Svetu AKP

Mohamed Diaré je v imenu Sveta AKP odgovoril na naslednja vprašanja:

| | vprašanje številka 1, ki ga je zastavil Norbert Neuser, o izvajanju akcijskega načrta o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT); |
| --- | --- |

vprašanje številka 1, ki ga je zastavil Norbert Neuser, o izvajanju akcijskega načrta o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT);

| | vprašanje številka 2, ki ga je zastavil Charles Goerens (nadomeščal ga je Javier Nart), o obdobju po letu 2020; |
| --- | --- |

vprašanje številka 2, ki ga je zastavil Charles Goerens (nadomeščal ga je Javier Nart), o obdobju po letu 2020;

| | vprašanje številka 3, ki ga je zastavil Louis Aliot (nadomeščal ga je Jean-Luc Schaffhauser), o nudenju razvojne pomoči, ki bi temeljila na prizadevanjih držav izvora nezakonitih migracij; |
| --- | --- |

vprašanje številka 3, ki ga je zastavil Louis Aliot (nadomeščal ga je Jean-Luc Schaffhauser), o nudenju razvojne pomoči, ki bi temeljila na prizadevanjih držav izvora nezakonitih migracij;

| | vprašanje številka 4, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom o financiranju iz Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

vprašanje številka 4, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom o financiranju iz Evropskega razvojnega sklada;

| | vprašanje številka 5, ki ga je zastavil Javier Nart o nevarnosti, ki so jo sprožili pozivi k usklajenemu delovanju džihadistov v državah Magreba in arabskih državah; |
| --- | --- |

vprašanje številka 5, ki ga je zastavil Javier Nart o nevarnosti, ki so jo sprožili pozivi k usklajenemu delovanju džihadistov v državah Magreba in arabskih državah;

| | vprašanje številka 6, ki ga je zastavil Dariusz Rosati (nadomeščal ga je Davor Ivo Stier), o majhnih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

vprašanje številka 6, ki ga je zastavil Dariusz Rosati (nadomeščal ga je Davor Ivo Stier), o majhnih in srednjih podjetjih;

| | vprašanje številka 7, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o trgovanju z levjimi trofejami; |
| --- | --- |

vprašanje številka 7, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o trgovanju z levjimi trofejami;

| | vprašanje številka 8, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomeščal jo je Pavel Telička), o ukrepih zoper krčenje gozdov; |
| --- | --- |

vprašanje številka 8, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomeščal jo je Pavel Telička), o ukrepih zoper krčenje gozdov;

| | vprašanje številka 9, ki ga je zastavil Carlos Zorrinho, o izkoriščanju plina iz skrilavca v Afriki; |
| --- | --- |

vprašanje številka 9, ki ga je zastavil Carlos Zorrinho, o izkoriščanju plina iz skrilavca v Afriki;

| | vprašanje številka 10, ki ga je zastavila Marlene Mizzi (nadomeščala jo je Kashetu Kyenge), o izobraževanju: „Narediti spremembo v življenju žensk?“; |
| --- | --- |

vprašanje številka 10, ki ga je zastavila Marlene Mizzi (nadomeščala jo je Kashetu Kyenge), o izobraževanju: „Narediti spremembo v življenju žensk?“;

| | vprašanje številka 11, ki ga je zastavil Francesco Gambús, o oceni sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

vprašanje številka 11, ki ga je zastavil Francesco Gambús, o oceni sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| | vprašanje številka 12, ki ga je zastavil David Martin, o skupnem posvetovalnem odboru Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in državami Cariforuma; |
| --- | --- |

vprašanje številka 12, ki ga je zastavil David Martin, o skupnem posvetovalnem odboru Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in državami Cariforuma;

| | vprašanje številka 13, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge, o migraciji in človekovih pravicah v Afriki. |
| --- | --- |

vprašanje številka 13, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge, o migraciji in človekovih pravicah v Afriki.

Avtorji vprašanj št. 1, 4, 6, 10 in 11 niso imeli dodatnih vprašanj.

6.   Razprava s Svetom AKP – brez seznama govornikov

Govorniki: James Kembi Gitura (Kenija), Lidia Senra Rodríguez, João Ferreira, Mohamed El Moctar Zamel (Mavretanija), Hassad El Rasur Amir (Sudan), Enrique Guerrero Salom, Maria Heubuch in Louis Michel.

Poslanci so odprli širok nabor vprašanj, med drugim o gospodarskem partnerstvu, povezavi med razvojem in zasebnim sektorjem, ponovnem pogajanju o Sporazumu iz Cotonouja in vplivu čezoceanskih trgovinskih pogajanj na države AKP. Zahtevana bo študija o čezoceanskem partnerstvu za trgovino in naložbe in njegovem vplivu na države AKP.

7.   Nujna tema 1: izbruh ebole

Jean-Louis de Brouwer (Evropska komisija) je predstavil ukrepe proti bolezni virusa ebola (EVD), ki jih je sprejela Evropska unija.

Govorniki: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Teresa Efua Asangano (Ekvatorialna Gvineja), Enrique Guerrero Salom, Anastasie Moleko Moliwa (Demokratična Republika Kongo), Arne Gericke, Louis André Dacoury-Tabley (Slonokoščena obala), Juan Carlos Girauta Vida, Musa Hussein Naib (Eritreja), Lidia Senra Rodríguez, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Maria Heubuch, Netty Baldeh (Gambija), Piernicola Pedicini, Ofosu Asamoah (Gana), Jean-Luc Schaffhauser, Dharamkumar Seeraj (Gvajana), Mariya Gabriel, Mikael Philips (Jamajka), Norbert Neuser, Joyce Laboso (Kenija), Pavel Telička, James Munthali (Malavi), Kombo Gberi (Kamerun), Eleni Theocharous, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Mohamed El Moctar Zamel (Mavretanija), Juan Fernando López Aguilar, Adjedoue Weidou (Čad), Komi Selom Klassou (Togo), Carlos Zorrinho, Abdoulaye Sylla (Gvineja) in Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Poslanci so izrazili sožalje državam in družinam žrtev, ki so življenje izgubile med izbruhom bolezni virusa ebola, vsem humanitarnim in zdravstvenim delavcem pa so se iskreno zahvalili za trud, ki so ga vložili v boj proti epidemiji. Izrazili so tudi zaskrbljenost zaradi podcenjevanja krize s strani mednarodne skupnosti in odlašanja pri vzpostavljanju primerne in usklajene strategije oziroma zagotavljanju pomoči, pozdravili pa so naraščajočo vpletanje mednarodne skupnosti v boj proti eboli. Po njihovem mnenju tovrstna prizadevanja ne bi smela biti omejena zgolj na boj zoper bolezen, temveč bi morala tudi ustvarjati pogoje za socialno in gospodarsko obnovo prizadetih držav po eboli.

Razpravo je zaključil Jean-Louis de Brouwer (Evropska komisija).

8.   Nacionalni park Virunga

Razprava z Emmanuelom de Merodejem, direktorjem nacionalnega parka Virunga

Emmanuel de Merode, direktor nacionalnega parka Virunga (Demokratična republika Kongo), je izpostavil tri največje nevarnosti za ohranitev parka, in sicer: divji lov in krčenje gozdov; nenadzorovan ribolov in nezakonito pridobivanje nafte.

Govorniki: Netty Baldeh (Gambija), Joachim Zeller, Arne Gericke, Charles Nsimba Mwando (Demokratična republika Kongo), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Laura Agea, Catherine Bearder and Peter Craig McQuaide (Evropska komisija).

Poslanci so se strinjali, da sta za dane razmere dva glavna razloga: krhkost državnih institucij in ugodni pogoji za oblikovanje nezakonitih skupin. Priznali so vlogo, ki jo ima za razvoj trajnostnega gospodarstva in v okviru konkurenčnosti okolju neprijaznim korporacijam podeželska industrija, predvsem hidroelektrarne. Poslanci so se tudi strinjali, da je treba ohraniti biotsko raznovrstnost flore in favne, in sicer z ustreznim izvajanjem okoljske zakonodaje in s poostritvijo nadzora nad izvozom orožja.

Razpravo je zaključil Emmanuel de Merode.

(Seja se je končala ob 18.30.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 160/5

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V ČETRTEK, 2. DECEMBRA 2014

(2015/C 160/02)

Vsebina

| 1. | Družbene in gospodarske posledice neustrezne prehranjenosti v državah AKP | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izjava komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevena Mimice | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Razprava s komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevenom Mimico – brez seznama govornikov | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Čas za vprašanja Komisiji | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 27. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Poročilo gospodarskih in socialnih partnerjev | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Da, Afrika lahko uresniči svoje ambicije! | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Posebni izzivi in potrebe majhnih otoških držav v razvoju | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Strategija za razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami za trajnostni razvoj | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

Strategija za razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami za trajnostni razvoj

ZAPISNIK SEJE V ČETRTEK, 2. DECEMBRA 2014

(Seja se je začela ob 9.00.)

PREDSEDUJOČ: Fitz A. JACKSON

Sopredsednik

1.   Družbene in gospodarske posledice neustrezne prehranjenosti v državah AKP

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Alban Bagbin (Gana) in Norbert Neuser

Norbert Neuser je predstavil poročilo.

Govorili so: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Niger), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Čad), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tanzanija), Peter Craig McQuaide (Evropska komisija) in Norbert Neuser.

Člani so se strinjali, da je neustrezna prehranjenost vzrok za številne zdravstvene in družbene težave v državah AKP ter razpravljali o tem, kako bi lahko izboljšali prehrano, varstvo oskrbe s hrano in lokalno proizvodnjo hrane, da bi to stanje izboljšali. Nekateri člani AKP so vneto razpravljali o tem, kako neustrezna prehranjenost vpliva na njihovo prebivalstvo in pozvali k mednarodni pomoči pri boju proti temu pogosto skritemu problemu.

2.   Izjava komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevena Mimice

Neven Mimica je predstavil prednostne naloge svojega mandata: (i) doseči univerzalni razvojni program po letu 2015, v katerem bo morala vsaka država prevzeti odgovornost za lasten razvoj in prispevati ustrezni delež h globalnim prizadevanjem; (ii) pogajanja po okviru sporazuma iz Cotonuja, na podlagi skupni vrednot partnerstva AKP-EU; (iii) večje spodbujanje usklajenosti politik za razvoj. Komisar se je osredotočil tudi na trenutno epidemijo ebole in na odziv EU, ne samo glede humanitarne pomoči, ampak tudi razvojne pomoči najbolj prizadetim državam.

3.   Razprava s komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevenom Mimico –brez seznama govornikov

Govorili so: Adjedoue Weidou (Čad), Ismail Al Hag Musa (Sudan), Komi Selom Klassou (Togo), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambija), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Kenija), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Senegal), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), David Martin, Ahamada Soukouna (Mali), Louis André Dacoury-Tabley (Slonokoščena obala), Mikael Phillips (Jamajka), Mohamed Ben Oumar (Niger), Pedro Silva Pereira and Hermann Razafimbelo (Madagaskar).

V izmenjavi mnenj so se med drugim osredotočili na boj proti lakoti in neustrezni prehranjenosti, vlogo zasebnega sektorja pri spodbujanju trajnostnega razvoja, morebiten vpliv čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe (TTIP) med Združenimi državami in EU v Afriki, epidemijo ebole, stanje človekovih pravic v Etiopiji in Mavretaniji ter prihodnost partnerstva AKP-EU.

Komisar Neven Mimica je na vprašanja poslancev odgovarjal po postopku razprave brez seznama govornikov.

4.   Čas za vprašanja Komisiji

Na Komisijo je bilo skupaj naslovljenih 31 vprašanj,

na katera je predhodno pisno odgovorila. Komisar Neven Mimica je ustno odgovoril na dodatna vprašanja naslednjih poslancev:

| | Vprašanje 2 Juana Carlosa Giruata Vidala glede strategije preprečevanja širjenja epidemije ebole. |
| --- | --- |

Vprašanje 2 Juana Carlosa Giruata Vidala glede strategije preprečevanja širjenja epidemije ebole.

| | Vprašanje 3 Enriqueja Guerrera Saloma glede ebole. |
| --- | --- |

Vprašanje 3 Enriqueja Guerrera Saloma glede ebole.

| | Vprašanje 4 Pedra Silva Pereira glede obvladovanja epidemije ebola in naložb v trdne zdravstvene sisteme v zahodnoafriških državah. |
| --- | --- |

Vprašanje 4 Pedra Silva Pereira glede obvladovanja epidemije ebola in naložb v trdne zdravstvene sisteme v zahodnoafriških državah.

| | Vprašanje 9 Arneja Gerickeja glede odprave otroške paralize. |
| --- | --- |

Vprašanje 9 Arneja Gerickeja glede odprave otroške paralize.

| | Vprašanje 10 Marielle de Sarnez (zamenjal jo je Pavel Telička) glede dostopa do financiranja zdravil v državah AKP. |
| --- | --- |

Vprašanje 10 Marielle de Sarnez (zamenjal jo je Pavel Telička) glede dostopa do financiranja zdravil v državah AKP.

| | Vprašanje 12 Pavla Teličke glede podpore reform ter naložb v izobraževanje v Afriki. |
| --- | --- |

Vprašanje 12 Pavla Teličke glede podpore reform ter naložb v izobraževanje v Afriki.

| | Vprašanje 17 Davora Iva Stiera glede dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti v zvezi z raziskovanjem naravnih virov v državah AKP. |
| --- | --- |

Vprašanje 17 Davora Iva Stiera glede dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti v zvezi z raziskovanjem naravnih virov v državah AKP.

| | Vprašanje 18 Katarine Bearder glede slonov in trgovanja s slonovino. |
| --- | --- |

Vprašanje 18 Katarine Bearder glede slonov in trgovanja s slonovino.

| | Vprašanje 21 David Martina glede izvajanja fidžijskega sporazuma o gospodarskem partnerstvu. |
| --- | --- |

Vprašanje 21 David Martina glede izvajanja fidžijskega sporazuma o gospodarskem partnerstvu.

| | Vprašanje 22 Louisa-Josepha Manscourja (zamenjal ga je David Martin) glede udeležbe zasebnega sektorja pri razvojnem sodelovanju. |
| --- | --- |

Vprašanje 22 Louisa-Josepha Manscourja (zamenjal ga je David Martin) glede udeležbe zasebnega sektorja pri razvojnem sodelovanju.

| | Vprašanje 27 Keshetu Kyenge glede kombiniranja in trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

Vprašanje 27 Keshetu Kyenge glede kombiniranja in trajnostnega razvoja.

| | Vprašanje 30 Seba Danca (zamenjala ga je Linda McAvan) glede pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Sporazumu iz Catonuja. |
| --- | --- |

Vprašanje 30 Seba Danca (zamenjala ga je Linda McAvan) glede pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Sporazumu iz Catonuja.

Avtorji vprašanj št. 11, 13 in 16 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorjev vprašanj št. 1, 5, 6, 7, 8, 14, 15, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 28, 29 in 31 ni bilo na seji.

5.   Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 27. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine

Skupščini je bil posredovan dokument o nadaljnjih ukrepih v zvezi z resolucijami, sprejetimi v Strasbourgu. Neven Minica je predstavil najpomembnejše točke tega dokumenta.

6.   Poročilo gospodarskih in socialnih partnerjev

Predstavitev predsednika spremljevalnega odbora AKP Xavierja Verbovna, Evropski ekonomsko-socialni odbor – brez seznama govornikov

Predsednik spremljevalnega odbora AKP z Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Xavier Verboven je podal povzetek srečanja gospodarskih in socialnih interesnih skupin AKP in EU, ki je potekalo oktobra 2014.

Govorila sta: Mohamed Ben Oumar (Niger) in Adjedoue Weidou (Čad).

Člani so poudarili pomen organizacij civilne družbe in potrebo po okrepitvi njihovih kapacitet.

(Seja je bila prekinjena ob 12.35 in se je nadaljevala ob 15.06.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI in
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Sopredsednika | Generalna sosekretarja |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Sopredsednika

Generalna sosekretarja

PREDSEDUJOČ: Louis MICHEL

Sopredsednik

7.   Da, Afrika lahko uresniči svoje ambicije!

Glavna razprava

Nekdanji predsednik Nigerije Olusegun Obasanjo je celovito in živahno predstavil splošni razvoj raznolikosti afriških držav v zadnjih 50 letih. Še posebej je poudaril spremembe prejšnjega desetletja, ko so nove priložnosti ustvarile nova upanja in nove ambicije glede miru, demokracije, dobrega upravljanja, gospodarskega napredka in človekovega dostojanstva. Poudaril je, da Afrika v prvi vrsti potrebuje pogumno vizijo in vodstvo na podlagi analize lokalnih prednosti in slabosti.

Govorili so: Nick Westcott (ESZD), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Demokratčna republika Kongo), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritreja), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Netty Baldeh (Gambija), Co-President Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Kenija), Laura Agea, James Munthali (Malavi), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Mali), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tanzanija), Adjedoue Weidou (Čad), Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Mayria Gabriel in Sanghone Sall (Senegal).

Čeprav so se člani večinoma strinjali glede ambicij za vzpon Afrike, so hkrati tudi vztrajali, da je bolj kot nova vizija na ravni Afriške unije potrebno učinkovitejše izvajanje posameznih programov. Nekateri člani so poudarili, da sta boj proti korupciji in učinkovito obdavčevanje ključnega pomena za odpravo dolga. Člani so razpravljali tudi o problemih, kot so migracije in kulturna raznolikost na eni strani ter človekove pravice, izkoreninjenje revščine, fundamentalizem in pogojevanje razvojne pomoči na drugi. Razprava je potekala tudi o javno-zasebnem partnerstvu, sporazumih o gospodarskem partnerstvu in rasti, ki prinaša delovna mesta.

Olusegun Obasanjo je odgovarjal na vprašanja članov.

(Seja je bila prekinjena ob 18.00 in se je nadaljevala ob 18.05.)

8.   Posebni izzivi in potrebe majhnih otoških držav v razvoju

Razprava brez resolucije

Govorili so: Andre Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Norbert Neuser, sopredsednik Fitz A. Jackson, Mikael Phillips (Jamajka), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Zveza Dominika) in Peter Craig McQuaide (Evropska komisija).

Člani so opozorili, da je treba odločno ukrepati za obravnavanje številnih izzivov, s katerimi se spopadajo te države. Še posebej bi se bilo treba posvetiti njihovi izpostavljenosti zunanjim pretresom, naravnim katastrofam, podnebnim spremembam in zviševanju morske gladine, kar sovpada s tem, da je bilo leto 2014 razglašeno za mednarodno leto majhnih otoških državah v razvoju (SIDS). S trenutno razpravo v okviru razvojne agende za obdobje po letu 2015 se je ponudila priložnost, da se ti izzivi učinkovito obravnavajo. Pri oblikovanju razvojne strategije za te države bi bilo treba upoštevati tudi majhnost, oddaljenost, izolacijo, stopnjo razvoja in odvisnost SIDS od hrane in energije.

9.   Strategija za razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami za trajnostni razvoj

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca Arnaldo Andrade Ramos (Zelenortski otoki) in Bogdan Brunon Wenta

Arnaldo Andrade Ramos (Zelenortski otoki) in Joachim Zeller (zamenjal je Bogdana Bruna Wenta) sta predstavila poročilo.

Govorili so: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Kenija), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Čad), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Zambija), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Evropska komisija).

Člani so priznali pomembno vlogo zasebnega sektorja pri vključujočem in trajnostnem razvoju, kot glavnega gonila gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest, dostave blaga in storitev ter trgovine in inovacij. Izpostavili so tudi izzive, s katerimi se zasebni sektor srečuje, in priznali, da potrebuje bolj ugodno poslovno okolje z lažjim dostopom do financiranja in trgov.

Arnaldo Andrade Ramos (Zelenortski otoki) je zaključil razpravo.

(Seja se je končala ob 19.15.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 13.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 160/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 160/9

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 3. DECEMBRA 2014

(2015/C 160/03)

Vsebina

| 1. | Nujna tema št. 2: širjenje terorizma v Afriki | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izzivi nacionalne sprave v državah po spopadih in krizah | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 1. decembra 2014, ter dopoldanske in popoldanske seje v torek, 2. decembra 2014 | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Razno | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Datum in kraj 29. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| Priloga I | Abecedni seznam članov Skupne parlamentarne skupščine | 12 |
| --- | --- | --- |

Priloga I

| Priloga II | Seznam navzočih na zasedanju od 1. do 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija) | 17 |
| --- | --- | --- |

Priloga II

| Priloga III | Akreditacija neparlamentarnih odposlancev | 21 |
| --- | --- | --- |

Priloga III

| Priloga IV | Sprejeta besedila | 22 |
| --- | --- | --- |

Priloga IV

| — | resolucija o izzivih nacionalne sprave v državah po spopadih in krizah (ACP-EU/101.715/14/fin.) | 22 |
| --- | --- | --- |

—

| — | resolucija o strategiji za razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami, za trajnostni razvoj (ACP-EU/101.700/14/fin.) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | resolucija o družbenih in gospodarskih posledicah slabe prehranjenosti v državah AKP (ACP-EU/101.717/14/fin.) | 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | resolucija o izbruhu ebole (AKP-EU 101.727/14/fin.) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | resolucija o širjenju terorizma v Afriki (ACP-EU/101.728/14/fin.) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 3. DECEMBRA 2014

(Seja se je začela ob 9.05.)

PREDSEDUJOČI: Fitz A. JACKSON

sopredsednik

Predsedujoči je spomnil, da se predsednik, ki prihaja iz Italije, zaradi pomembnega glasovanja v italijanskem parlamentu ni mogel udeležiti seje, zato so bile vse točke, ki zahtevajo prisotnost Sveta EU, umaknjene z dnevnega reda.

1.   Nujna tema št. 2: Širjenje terorizma v Afriki

Direktor Evropskega centra za strateške informacije in varnost Claude Moniquet je govoril o nedavnih terorističnih napadih v Afriki in poudaril, a približno deset organizacij v Afriki želi povečati svoj vpliv in geografsko področje in da so te organizacije izkoristile pomanjkanje priložnosti za mlade.

Govorili so: Michael Gahler, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), Ahamada Soukouna (Mali), sopredsednik Louis Michel, Mohamed El Moctar Zamel (Mavretanija), Mohamed Ben Oumar (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Ignazio Corrao, Adjedoue Weidou (Čad), Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Jean-Luc Schaffhauser, Joachim Zeller, Joyce Laboso (Kenija), Mariya Gabriel in Musa Hussein Naib (Eritreja).

Člani so poudarili, da se bo treba na čedalje večje grožnje terorističnih mrež odzvati tako z dolgoročnimi ukrepi za odpravo temeljnih vzrokov kot tudi z nujno krepitvijo mednarodnih prizadevanj. Poudarili so povezave z organiziranim kriminalom in vse večja prizadevanja afriških držav v boju proti terorizmu, ki zahtevajo usklajevanje in podporo mednarodne skupnosti, da bi se ustrezno soočili s tem globaliziranim problemom.

Razpravo je zaključil Claude Moniquet. Kristin de Peyron (ESZD) je podala sklepne besede.

2.   Izzivi nacionalne sprave v državah po spopadih in krizah

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: Komi Selom Klassou (Togo) in Joachim Zeller

Komi Selom Klassou (Togo) in Joachim Zeller sta predstavila poročilo.

Govorili so: Boniface Yêhouétomè (Benin), Mariya Gabriel, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Laurent Ngon-Baba (Srednjeafriška republika), sopredsednik Louis Michel, Bodil Ceballos, Netty Baldeh (Gambija), Ignazio Corrao, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Davor Ivo Stier, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Francesca Gambús, Adjedoue Weidou (Čad) in Sangoné Sall (Senegal).

Člani so poudarili, da se spopadi ponovijo ali se začnejo novi spopadi, če se sprava po spopadih ne doseže. Strinjali so se, da je vzpostavitev pravičnega ravnovesja med tranzicijskim pravosodjem in spravo, spominom in socialnim mirom predpogoj za doseganje trajne sprave. Poudarili so, da treba upoštevati posebne nacionalne in lokalne vidike in da prizadevanja za spravo na nacionalni ravni niso dovolj, temveč da je treba tudi na lokalni ravni vključiti vse skupine, zlasti ženske in mlade.

Soporočevalca sta zaključila razpravo.

(Seja je bila prekinjena ob 11.05 in se je nadaljevala ob 12.10.)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

sopredsednik

3.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

Sopredsednik je skupščino opozoril na postopke glasovanja.

| — | Izzivi nacionalne sprave v državah po spopadih in krizah (ACP-EU/101.715/14/fin)
  Odbor za politične zadeve
  Poročilo Komija Seloma Klassouja (Togo) in Joachima Zellerja
  Sprejeti predlog spremembe: ustni predlog spremembe 1
  Brezpredmetna predloga sprememb: 1 in odstavek 17
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 55 glasovi za in enim glasom proti. |
| --- | --- |

—

Izzivi nacionalne sprave v državah po spopadih in krizah (ACP-EU/101.715/14/fin)

Odbor za politične zadeve

Poročilo Komija Seloma Klassouja (Togo) in Joachima Zellerja

Sprejeti predlog spremembe: ustni predlog spremembe 1

Brezpredmetna predloga sprememb: 1 in odstavek 17

Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 55 glasovi za in enim glasom proti.

| — | Strategija za razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami, za trajnostni razvoj (ACP-EU/101.700/14/fin)
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročilo Arnalda Andradeja Ramosa (Zelenortski otoki) in Bogdana Brunona Wente
  Sprejeta predloga sprememb: 1 in ustni predlog spremembe 1
  Brezpredmetni predlog sprememb: 2
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Strategija za razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami, za trajnostni razvoj (ACP-EU/101.700/14/fin)

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo Arnalda Andradeja Ramosa (Zelenortski otoki) in Bogdana Brunona Wente

Sprejeta predloga sprememb: 1 in ustni predlog spremembe 1

Brezpredmetni predlog sprememb: 2

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Socialne in gospodarske posledice neustrezne prehranjenosti v državah AKP (ACP-EU/101.717/14/fin)
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Poročilo Albana Bagbina (Gana) in Noberta Neuserja
  Zavrnjen predlog sprememb: 1
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 32, odstavku 33 in uvodni izjavi Aa, zaradi česar so bili ti zavrnjeni. Skupini S&D in ALDE sta zahtevali glasovanje po delih o uvodni izjavi N in vsi deli so bili sprejeti.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Socialne in gospodarske posledice neustrezne prehranjenosti v državah AKP (ACP-EU/101.717/14/fin)

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročilo Albana Bagbina (Gana) in Noberta Neuserja

Zavrnjen predlog sprememb: 1

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje predstavnikov AKP in EU o odstavku 32, odstavku 33 in uvodni izjavi Aa, zaradi česar so bili ti zavrnjeni. Skupini S&D in ALDE sta zahtevali glasovanje po delih o uvodni izjavi N in vsi deli so bili sprejeti.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

4.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Izbruh ebole (ACP-EU/101.727/14//fin)
  Sprejet predlog spremembe: 1
  Zavrnjen predlog spremembe: 3
  Umaknjen predlog spremembe: 2
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Izbruh ebole (ACP-EU/101.727/14//fin)

Sprejet predlog spremembe: 1

Zavrnjen predlog spremembe: 3

Umaknjen predlog spremembe: 2

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Širjenje terorizma v Afriki (ACP-UE/101.728/14/fin)
  Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta z enim vzdržanim glasom. |
| --- | --- |

—

Širjenje terorizma v Afriki (ACP-UE/101.728/14/fin)

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta z enim vzdržanim glasom.

5.   Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 1. decembra 2014, ter dopoldanske in popoldanske seje v torek, 2. decembra 2014

Zapisnik je bil sprejet.

6.   Razno

Catherine Bearder in sopredsednik Louis Michel sta skupščino obvestila, da je bil film „Virunga“ o narodnem parku na vzhodu Demokratične republike Kongo nedavno nominiran za oskarja za najboljši dokumentarec.

7.   Kraj in datum 29. zasedanja skupne parlamentarne skupščine

Naslednja seja bo potekala od 15. do 17. junija 2015 v Port Vili (Vanuatu).

(Seja se je zaključila ob 12.30.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| | |
| ANGOLA | ADINOLFI |
| ANTIGVA IN BARBUDA | AGEA |
| BAHAMI | ALIOT |
| BARBADOS (podpredsednik/-ca) | ARENA |
| BELIZE | BAY |
| BENIN | BEARDER |
| BOCVANA | BUONANNO |
| BURKINA FASO | CAMPBELL BANNERMAN |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN | CEBALLOS |
| ZELENORTSKI OTOKI | CHRISTENSEN |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | CORRAO |
| ČAD (podpredsednik/-ca) | DANCE |
| KOMORI | DELAHAYE |
| KONGO (demokratična republika) (podpredsednik/-ca) | DE SARNEZ |
| KONGO (Republika) | DUDA (podpredsednik/-ca) |
| COOKOVI OTOKI | DUNCAN |
| SLONOKOŠČENA OBALA | ENGSTRÖM |
| DŽIBUTI | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINIKA | FERRARA |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | FERREIRA (podpredsednik/-ca) |
| EKVATORIALNA GVINEJA (1) | FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ |
| ERITREJA | FLORENZ |
| ETIOPIJA (podpredsednik/-ca) | GABRIEL |
| FIDŽI | GÁL |
| GABON | GARDIAZABAL RUBIAL |
| GAMBIJA | GEBHARDT |
| GANA | GERICKE |
| GRENADA | GERINGER DE OEDENBERG |
| GVINEJA | GIRAUTA VIDAL |
| GVINEJA BISSAU | GIUFFRIDA |
| GVAJANA | GOERENS |
| HAITI | GRIESBECK |
| JAMAJKA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HANNAN (podpredsednik/-ca) |
| LESOTO | HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIJA | HETMAN |
| MADAGASKAR | HEUBUCH |
| MALAVI (podpredsednik/-ca) | ITURGAIZ |
| MALI | KARSKI |
| MARSHALLOVI OTOKI (Republika) | KYENGE (podpredsednik/-ca) |
| MAVRETANIJA | LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik/-ca) |
| MAURITIUS | LÖSING |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | MCAVAN |
| MOZAMBIK (podpredsednik/-ca) | MANSCOUR (podpredsednik/-ca) |
| NAMIBIJA | MARUSIK |
| NAURU | MIZZI |
| NIGER | MUSELIER (podpredsednik/-ca) |
| NIGERIJA (podpredsednik/-ca) | MUSSOLINI |
| NIUE (podpredsednik/-ca) | NART (podpredsednik/-ca) |
| PALAU | NEGRESCU |
| PAPUA NOVA GUINEJA | NEUSER |
| RUANDA | NOICHL |
| SAINT KITTS IN NEVIS | OMARJEE |
| SVETA LUCIJA | PAPADIMOULIS |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE | PEDICINI (podpredsednik/-ca) |
| SAMOA | PHILIPPOT |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | POGLIESE |
| SENEGAL (podpredsednik/-ca) | RIVASI (podpredsednik/-ca) |
| SEYCHELLES | ROLIN |
| SIERRA LEONE | ROSATI |
| SALOMONOVI OTOKI | RUAS (podpredsednik/-ca) |
| SOMALJIA | SALVINI |
| JUŽNA AFRIKA | SARGENTINI |
| SUDAN (podpredsednik/-ca) (1) | SCHREIJER-PIERIK |
| SURINAM (podpredsednik/-ca) | SENRA RODRÍGUEZ |
| SVAZI | STOLOJAN |
| TANZANIJA | THOMAS |
| VZHODNI TIMOR | VAIDERE |
| TOGO | WENTA |
| TONGA (podpredsednik/-ca) | WERNER |
| TRINIDAD IN TOBAGO | WIELAND |
| TUVALU | WIŚNIEWSKA (podpredsednik/-ca) |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZELLER |
| ZAMBIJA | ZORRINHO |
| ZIMBABVE | ZWIEFKA |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ADINOLFI

ANTIGVA IN BARBUDA

AGEA

BAHAMI

ALIOT

BARBADOS (podpredsednik/-ca)

ARENA

BELIZE

BAY

BENIN

BEARDER

BOCVANA

BUONANNO

BURKINA FASO

CAMPBELL BANNERMAN

BURUNDI

CASA

KAMERUN

CEBALLOS

ZELENORTSKI OTOKI

CHRISTENSEN

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

CORRAO

ČAD (podpredsednik/-ca)

DANCE

KOMORI

DELAHAYE

KONGO (demokratična republika) (podpredsednik/-ca)

DE SARNEZ

KONGO (Republika)

DUDA (podpredsednik/-ca)

COOKOVI OTOKI

DUNCAN

SLONOKOŠČENA OBALA

ENGSTRÖM

DŽIBUTI

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINIKA

FERRARA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

FERREIRA (podpredsednik/-ca)

EKVATORIALNA GVINEJA (1)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

ERITREJA

FLORENZ

ETIOPIJA (podpredsednik/-ca)

GABRIEL

FIDŽI

GÁL

GABON

GARDIAZABAL RUBIAL

GAMBIJA

GEBHARDT

GANA

GERICKE

GRENADA

GERINGER DE OEDENBERG

GVINEJA

GIRAUTA VIDAL

GVINEJA BISSAU

GIUFFRIDA

GVAJANA

GOERENS

HAITI

GRIESBECK

JAMAJKA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HANNAN (podpredsednik/-ca)

LESOTO

HERRANZ GARCÍA

LIBERIJA

HETMAN

MADAGASKAR

HEUBUCH

MALAVI (podpredsednik/-ca)

ITURGAIZ

MALI

KARSKI

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

KYENGE (podpredsednik/-ca)

MAVRETANIJA

LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik/-ca)

MAURITIUS

LÖSING

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MCAVAN

MOZAMBIK (podpredsednik/-ca)

MANSCOUR (podpredsednik/-ca)

NAMIBIJA

MARUSIK

NAURU

MIZZI

NIGER

MUSELIER (podpredsednik/-ca)

NIGERIJA (podpredsednik/-ca)

MUSSOLINI

NIUE (podpredsednik/-ca)

NART (podpredsednik/-ca)

PALAU

NEGRESCU

PAPUA NOVA GUINEJA

NEUSER

RUANDA

NOICHL

SAINT KITTS IN NEVIS

OMARJEE

SVETA LUCIJA

PAPADIMOULIS

SAINT VINCENT IN GRENADINE

PEDICINI (podpredsednik/-ca)

SAMOA

PHILIPPOT

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

POGLIESE

SENEGAL (podpredsednik/-ca)

RIVASI (podpredsednik/-ca)

SEYCHELLES

ROLIN

SIERRA LEONE

ROSATI

SALOMONOVI OTOKI

RUAS (podpredsednik/-ca)

SOMALJIA

SALVINI

JUŽNA AFRIKA

SARGENTINI

SUDAN (podpredsednik/-ca) (1)

SCHREIJER-PIERIK

SURINAM (podpredsednik/-ca)

SENRA RODRÍGUEZ

SVAZI

STOLOJAN

TANZANIJA

THOMAS

VZHODNI TIMOR

VAIDERE

TOGO

WENTA

TONGA (podpredsednik/-ca)

WERNER

TRINIDAD IN TOBAGO

WIELAND

TUVALU

WIŚNIEWSKA (podpredsednik/-ca)

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZELLER

ZAMBIJA

ZORRINHO

ZIMBABVE

ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Poslanci AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABVE), sopredsednik/-ca
  BURKINA FASO, podpredsednik/-ca
  WAIS (DŽIBUTI), podpredsednik/-ca | GOERENS, sopredsednik/-ca
  ZELLER, podpredsednik/-ca
  GUERRERO SALOM, podpredsednik/-ca |
| | |
| ANTIGVA IN BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA)
  DJABIR (KOMORI)
  KONGO, REPUBLIKA
  DACOURY-TABLEY (SLONOKOŠČENA OBALA)
  FIDŽI
  SEERAJ (GVAJANA)
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAJKA)
  LABOSO (KENIJA)
  LIBERIJA
  MUNTHALI (MALAVI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLOVI OTOKI
  SITHOLE (MOZAMBIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  NDUGAI (TANZANIJA)
  SANTOS (TIMOR-LESTE)
  KLASSOU (TOGO)
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Poslanci AKP

Poslanci EP

HLONGWANE (ZIMBABVE), sopredsednik/-ca

BURKINA FASO, podpredsednik/-ca

WAIS (DŽIBUTI), podpredsednik/-ca

GOERENS, sopredsednik/-ca

ZELLER, podpredsednik/-ca

GUERRERO SALOM, podpredsednik/-ca

ANTIGVA IN BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA)

DJABIR (KOMORI)

KONGO, REPUBLIKA

DACOURY-TABLEY (SLONOKOŠČENA OBALA)

FIDŽI

SEERAJ (GVAJANA)

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAJKA)

LABOSO (KENIJA)

LIBERIJA

MUNTHALI (MALAVI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLOVI OTOKI

SITHOLE (MOZAMBIK)

NAURU

SAINT VINCENT IN GRENADINE

NDUGAI (TANZANIJA)

SANTOS (TIMOR-LESTE)

KLASSOU (TOGO)

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Poslanci AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| TRINIDAD IN TOBAGO, sopredsednik/-ca
  KING-ROUSSEAU (TRINIDAD IN TOBAGO), podpredsednik/-ca
  TONGA, (podpredsednik/-ca) | FERRARA, sopredsednik/-ca
  ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednik/-ca
  MANSCOUR, podpredsednik/-ca |
| | |
| WORRELL (BARBADOS)
  BOCVANA
  KARERWA (BURUNDI)
  ZELENORTSKI OTOKI
  WA BASHARA (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO)
  EKVATORIALNA GVINEJA (2)

  DAGO (ETIOPJIA)
  SYLLA (GVINEJA)
  MANI (GVINEJA BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFIMBELO (MADAGASKAR)
  NAMIBIJA
  NIGERJIA
  NIUE
  SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONOVI OTOKI
  SAINT KITTS IN NEVIS
  SVETA LUCIJA
  MAGID (SUDAN) (2)

  PANKA (SURINAM)
  DLAMINI (SVAZI)
  OULANYAH (UGANDA)
  HAMUDULU (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Poslanci AKP

Poslanci EP

TRINIDAD IN TOBAGO, sopredsednik/-ca

KING-ROUSSEAU (TRINIDAD IN TOBAGO), podpredsednik/-ca

TONGA, (podpredsednik/-ca)

FERRARA, sopredsednik/-ca

ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednik/-ca

MANSCOUR, podpredsednik/-ca

WORRELL (BARBADOS)

BOCVANA

KARERWA (BURUNDI)

ZELENORTSKI OTOKI

WA BASHARA (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO)

EKVATORIALNA GVINEJA (2)

DAGO (ETIOPJIA)

SYLLA (GVINEJA)

MANI (GVINEJA BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFIMBELO (MADAGASKAR)

NAMIBIJA

NIGERJIA

NIUE

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

SALL (SENEGAL)

SALOMONOVI OTOKI

SAINT KITTS IN NEVIS

SVETA LUCIJA

MAGID (SUDAN) (2)

PANKA (SURINAM)

DLAMINI (SVAZI)

OULANYAH (UGANDA)

HAMUDULU (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Poslanci AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| GABON, sopredsednik/-ca
  BALDEH (GAMBIJA), podpredsednik/-ca
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA, podpredsednik/-ca | RIVASI, sopredsednik/-ca
  AGEA, podpredsednik/-ca
  MUSSOLINI, podpredsednik/-ca |
| | |
| PEREIRA (ANGOLA)
  BAHAMI
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (ČAD)
  COOKOVI OTOKI
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREJA)
  ASAMOAH (GANA)
  GARRAWAY (GRENADA)
  SOFONIA (LESOTO)
  ZAMEL (MAVRETANIJA)
  MAURITIUS
  MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)
  OUMAR (NIGER)
  KAWAI (PALAU)
  PAPUA NOVA GUINEJA
  UWMANIPAYE (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEJŠELI)
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALJIA
  DUNJWA (JUŽNA AFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  MARUSIK
  McAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Poslanci AKP

Poslanci EP

GABON, sopredsednik/-ca

BALDEH (GAMBIJA), podpredsednik/-ca

DOMINIKANSKA REPUBLIKA, podpredsednik/-ca

RIVASI, sopredsednik/-ca

AGEA, podpredsednik/-ca

MUSSOLINI, podpredsednik/-ca

PEREIRA (ANGOLA)

BAHAMI

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (ČAD)

COOKOVI OTOKI

DOMINIKA

NAIB (ERITREJA)

ASAMOAH (GANA)

GARRAWAY (GRENADA)

SOFONIA (LESOTO)

ZAMEL (MAVRETANIJA)

MAURITIUS

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

OUMAR (NIGER)

KAWAI (PALAU)

PAPUA NOVA GUINEJA

UWMANIPAYE (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEJŠELI)

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALJIA

DUNJWA (JUŽNA AFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

MARUSIK

McAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  S statusom opazovalca.

(2)  S statusom opazovalca.

---

PRILOGA II

SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 1. DO 3. DECEMBRA 2014 V STRASBOURGU (FRANCIJA)

| JACKSON (Jamajka), sopredsednik/-ca | MICHEL, sopredsednik |
| --- | --- |
| | |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (podpredsednik/-ca)
  YEHOUETOME (Benin)
  KARERWA (Burundi)
  GBERI (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Zelenortski otoki)
  DJABIR (Komori)
  NGON-BABA (Srednjeafriška republika)
  WEIDOU (Čad) (podpredsednik/-ca)
  NSIMBA MWANDO (Kongo, demokratična republika) (podpredsednik/-ca)
  NDOU ANE (Kongo, Republika)
  DACOURY-TABLEY (Slonokoščena obala)
  WAIS (Džibuti)
  JIMENEZ (Dominikanska republika)
  NAIB (Eritreja)
  DAGO (Etiopija) (podpredsednik/-ca)
  ASANGONO (Ekvatorialna Gvineja) (2)

  MILEBOU (Gabon)
  BALDEH (Gambija)
  ASAMOAH (Gana)
  GARRAWAY (Grenada)
  SYLLA (Gvineja)
  MANI (Gvineja Bissau)
  SEERAJ (Gvajana)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamajka)
  LABOSO (Kenija)
  SOFONIA (Lesoto)
  MUNTHALE (Liberija)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malavi)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mavretanija)
  SITHOLE (Mozambik)
  NAHOLO (Namibija)
  OUMAR (Niger)
  ATOSE (Nigerija)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua Nova Gvineja)
  UWMANIPAYE (Ruanda)
  LONG (Sveta Lucija)
  HUNT (Samoa)
  SALL (Senegal), podpredsednik/-ca
  POOLE (Sejšeli)
  BUNDU (Sierra Leone)
  DUNJWA (Južna Afrika)
  AMIR (Sudan) (2)

  PANKA (Surinam) (podpredsednik/-ca)
  DLAMINI (Svazi)
  NDUGAI (Tanzanija)
  SANTOS (Vzhodni Timor) (1)

  KLASSOU (Togo)
  KING-ROUSSEAU (Trinidad in Tobago) (1)

  TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  HAMUDULU (Zambija)
  RUKOBO (Zimbabve) | AGEA
  BEARDER
  CEBALLOS
  CORRAO
  FERREIRA (3)
   (4)

  GABRIEL
  GAHLER (namesto: GAL, K.)
  GAMBUS (namesto: HERRANZ GARCIA, E.)
  GERICKE
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GUERRERO SALOM (3)
   (4)

  HEUBUCH (3)
   (4)

  KYENGE (3)
   (5)

  LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

  MARTIN (namesto: MANSCOUR L. J.) (3)
   (4)

  McAVAN
  NART (3)

  NEUSER
  PEDICINI
  PONGA (namesto: DELAHAYE, A.)
  RIVASI (3)

  SCHAFFHAUSER (namesto: ALIOT, L.)
  SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

  SILVA PEREIRA (namesto: THOMAS, I.) (3)
   (4)

  STIER (namesto: CASA, D.)
  STOLOJAN
  TELICKA (namesto: DE SARNEZ, M.) (3)
   (4)

  THEOCHAROUS (namesto: MUSSOLINI, A.)
  WENTA (3)
   (5)

  WIELAND (3)

  ZELLER
  ZORRINHO (3)
   (4) |

JACKSON (Jamajka), sopredsednik/-ca

MICHEL, sopredsednik

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (podpredsednik/-ca)

YEHOUETOME (Benin)

KARERWA (Burundi)

GBERI (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Zelenortski otoki)

DJABIR (Komori)

NGON-BABA (Srednjeafriška republika)

WEIDOU (Čad) (podpredsednik/-ca)

NSIMBA MWANDO (Kongo, demokratična republika) (podpredsednik/-ca)

NDOU ANE (Kongo, Republika)

DACOURY-TABLEY (Slonokoščena obala)

WAIS (Džibuti)

JIMENEZ (Dominikanska republika)

NAIB (Eritreja)

DAGO (Etiopija) (podpredsednik/-ca)

ASANGONO (Ekvatorialna Gvineja) (2)

MILEBOU (Gabon)

BALDEH (Gambija)

ASAMOAH (Gana)

GARRAWAY (Grenada)

SYLLA (Gvineja)

MANI (Gvineja Bissau)

SEERAJ (Gvajana)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamajka)

LABOSO (Kenija)

SOFONIA (Lesoto)

MUNTHALE (Liberija)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malavi)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mavretanija)

SITHOLE (Mozambik)

NAHOLO (Namibija)

OUMAR (Niger)

ATOSE (Nigerija)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua Nova Gvineja)

UWMANIPAYE (Ruanda)

LONG (Sveta Lucija)

HUNT (Samoa)

SALL (Senegal), podpredsednik/-ca

POOLE (Sejšeli)

BUNDU (Sierra Leone)

DUNJWA (Južna Afrika)

AMIR (Sudan) (2)

PANKA (Surinam) (podpredsednik/-ca)

DLAMINI (Svazi)

NDUGAI (Tanzanija)

SANTOS (Vzhodni Timor) (1)

KLASSOU (Togo)

KING-ROUSSEAU (Trinidad in Tobago) (1)

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

HAMUDULU (Zambija)

RUKOBO (Zimbabve)

AGEA

BEARDER

CEBALLOS

CORRAO

FERREIRA (3)
   (4)

GABRIEL

GAHLER (namesto: GAL, K.)

GAMBUS (namesto: HERRANZ GARCIA, E.)

GERICKE

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GUERRERO SALOM (3)
   (4)

HEUBUCH (3)
   (4)

KYENGE (3)
   (5)

LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

MARTIN (namesto: MANSCOUR L. J.) (3)
   (4)

McAVAN

NART (3)

NEUSER

PEDICINI

PONGA (namesto: DELAHAYE, A.)

RIVASI (3)

SCHAFFHAUSER (namesto: ALIOT, L.)

SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

SILVA PEREIRA (namesto: THOMAS, I.) (3)
   (4)

STIER (namesto: CASA, D.)

STOLOJAN

TELICKA (namesto: DE SARNEZ, M.) (3)
   (4)

THEOCHAROUS (namesto: MUSSOLINI, A.)

WENTA (3)
   (5)

WIELAND (3)

ZELLER

ZORRINHO (3)
   (4)

Prisotni tudi:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEDRO

JAIME

PEDRO

ANDRÉ

SALAKIAKU

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOCVANA

MATAMBO

BURUNDI

MWIDOGO

HABONIMANA

NIYUBAHWE

NDAYIRORERE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGOUNGOURE SAMBA

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

NHON-BABA

NOUGANGA

ČAD

ADJI

MOG-NANGAR

GUELPINA

KONGO, Republika

TSATY MABIALA

INGANI

MVOUAMA

BANDOUBOULA

MADZOU

DOUMA

MENGA

KONGO, DEMOKRATIČNA REPUBLIKA

BASIALA MAKA

MOLEKO MOLIWA

MUKALAY

LUKUKA

MABAYA

SLONOKOŠČENA OBALA

S. TOURE

DŽIBUTI

GOUMANEH

EKVATORIALNA GVINEJA

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA MENGUE

ENGOGA MBO NCHAMA

GABON

MANGOUALA

NDONG NZONG

RISSONGA

NZEH ELLANG

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

CAMARA

GANA

ALIFO

NSIAH

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

SOUMAH

GVINEJA BISSAU

MANE

DIAS

JAMAJKA

PHILLIPS

KENYA

KEMBI GITURA

OCHIENG

SIALAI

MBAYA

NDINDIRI

CHEBET

KARWITHA

MADAGASKAR

VANOVASON

LEVAO

RAHARINIRINA

LIAHOSOA

RAZAFINDRATASY

MALAVI

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

PATEL

MALI

CISSE

M. DIALLO

MAVRETANIJA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

MOKHTAR

MINT HAMA OULD GHRIB

MOZAMBIK

NEMBA UAIENE

DAVA

MATE

NIGER

TIEMOKO

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

ILLO

MCAZALICA

NIGERJIA

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

SENEGAL

SECK

LO

TALL

SIERRA LEONE

KUYEMBEH

LEWALLY

SORIE

KOROMA

JUŽNA AFRIKA

STEENHUISEN

L.M. NZIMANDE

L. NZIMANDE

ROTHKEGEL

MADLALA

PAULSEN

SURINAM

NELSON

VISHNUDATT

TANZANIJA

MWANJELWA

YAKUBU

MAKWAI

TOGO

AZILAN

TRINIDAD IN TOBAGO

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

AKOL OKULLU

BAKO

TANNA

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

ZAMBIJA

KABWE

MUBANGA

MUMBA

NGULUBE

SVET AKP

MOHAMED DIARÉ, državni minister za gospodarske zadeve in finance (Republika Gvineja) in predsedujoči Svetu AKP

SVET EU

EVROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj

EVROPSKA SLUŽBA ZA ZUNANJE DELOVANJE

DE PEYRON, vodja oddelka, Pan-Afrika

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

VERBOVEN

AFRIŠKA UNIJA

IGUEH

SEKRETARIAT AKP

MUMUNI, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(1)  Država, ki je ne zastopa poslanec.

(2)  S statusom opazovalca.

(3)  Prisoten 1. decembra 2014

(4)  Prisoten 2. decembra 2014

(5)  Prisoten 3. decembra 2014

---

PRILOGA III

AKREDITACIJA NEPARLAMENTARNIH ODPOSLANCEV

Vzhodni Timor

Nelson SANTOS

veleposlanik

veleposlaništvo Vzhodnega Timorja

Trinidad in Tobago

Margaret Allison KING-ROUSSEAU

veleposlanica

veleposlaništvo Trinidada in Tobaga

---

PRILOGA IV

SPREJETA BESEDILA

RESOLUCIJA (1)

o izzivu nacionalne sprave v državah po spopadih in krizah

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 2 ter člena 21(1) in (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 2 ter člena 21(1) in (2);

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP in EU iz Cotonouja, zlasti člena 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP in EU iz Cotonouja, zlasti člena 11,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 235 o tranzicijskem pravosodju v Afriki, ki jo je sprejela Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev na svojem 53. rednem zasedanju v Banjulu (Gambija) od 9. do 22. aprila 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 235 o tranzicijskem pravosodju v Afriki, ki jo je sprejela Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev na svojem 53. rednem zasedanju v Banjulu (Gambija) od 9. do 22. aprila 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2005/2215(INI)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2005/2215(INI)),

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, mednarodnih paktov o človekovih pravicah, ženevskih konvencij z dne 12. avgusta 1949 in njihovih dodatnih protokolov z dne 8. junija 1977, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, mednarodnih paktov o človekovih pravicah, ženevskih konvencij z dne 12. avgusta 1949 in njihovih dodatnih protokolov z dne 8. junija 1977,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov o vladavini prava in tranzicijskem pravosodju v družbah v konfliktnih in pokonfliktnih razmerah (S/2004/616), vključno z zadevnimi priporočili v njem; ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o združevanju moči: krepitev podpore Združenih narodov za vladavino prava (A/61/636-S/2006/980) in o krepitvi mediacije in njenih podpornih dejavnosti (S/2009/189), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov o vladavini prava in tranzicijskem pravosodju v družbah v konfliktnih in pokonfliktnih razmerah (S/2004/616), vključno z zadevnimi priporočili v njem; ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o združevanju moči: krepitev podpore Združenih narodov za vladavino prava (A/61/636-S/2006/980) in o krepitvi mediacije in njenih podpornih dejavnosti (S/2009/189),

| — | ob upoštevanju resolucij Komisije Združenih narodov za človekove pravice, in sicer o človekovih pravicah in tranzicijskem pravosodju (2005/70 z dne 20. aprila 2005), nekaznovanosti (2005/81 z dne 21. aprila 2005) in pravici do resnice (2005/66 z dne 20. aprila 2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Komisije Združenih narodov za človekove pravice, in sicer o človekovih pravicah in tranzicijskem pravosodju (2005/70 z dne 20. aprila 2005), nekaznovanosti (2005/81 z dne 21. aprila 2005) in pravici do resnice (2005/66 z dne 20. aprila 2005),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 60/147 z dne 16. decembra 2005 o temeljnih načelih in smernicah glede pravice do pravnega sredstva in odškodnine za žrtve grobih kršitev mednarodnega prava človekovih pravic in hudih kršitev mednarodnega humanitarnega prava ter resolucij Sveta za človekove pravice št. 9/10 in 9/11 z dne 24. septembra 2008 o človekovih pravicah in tranzicijskem pravosodju oziroma o pravici do resnice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 60/147 z dne 16. decembra 2005 o temeljnih načelih in smernicah glede pravice do pravnega sredstva in odškodnine za žrtve grobih kršitev mednarodnega prava človekovih pravic in hudih kršitev mednarodnega humanitarnega prava ter resolucij Sveta za človekove pravice št. 9/10 in 9/11 z dne 24. septembra 2008 o človekovih pravicah in tranzicijskem pravosodju oziroma o pravici do resnice,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 12/12 z dne 12. oktobra 2009 o pravici do resnice, ki jo je sprejel Svet za človekove pravice Generalne skupščine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 12/12 z dne 12. oktobra 2009 o pravici do resnice, ki jo je sprejel Svet za človekove pravice Generalne skupščine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 16. aprila 2020 o izgradnji miru po konfliktih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 16. aprila 2020 o izgradnji miru po konfliktih,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 29. junija 2010 o spodbujanju in krepitvi vladavine prava pri ohranjanju mednarodnega miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 29. junija 2010 o spodbujanju in krepitvi vladavine prava pri ohranjanju mednarodnega miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2122 z dne 18. oktobra 2013, namenjene krepitvi vloge žensk na vseh stopnjah preprečevanja konfliktov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2122 z dne 18. oktobra 2013, namenjene krepitvi vloge žensk na vseh stopnjah preprečevanja konfliktov,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2151 z dne 28. aprila 2014 o ohranjanju mednarodnega miru in varnosti: reforma varnostnega sektorja: izzivi in priložnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2151 z dne 28. aprila 2014 o ohranjanju mednarodnega miru in varnosti: reforma varnostnega sektorja: izzivi in priložnosti,

| — | ob upoštevanju Unescove konvencije za zaščito kulturne lastnine v primeru oboroženega spopada, sprejete v Haagu leta 1954, ter njenega prvega protokola iz leta 1954 in drugega protokola z dne 26. marca 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Unescove konvencije za zaščito kulturne lastnine v primeru oboroženega spopada, sprejete v Haagu leta 1954, ter njenega prvega protokola iz leta 1954 in drugega protokola z dne 26. marca 1999,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije za resnico in spravo v Južni Afriki, katerega namen je bil popisati vse kršitve človekovih pravic, ki so bile v tej državi zagrešene od pokola v mestu Sharpeville leta 1960, da bi dosegli nacionalno spravo med žrtvami nasilja in storilci teh dejanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije za resnico in spravo v Južni Afriki, katerega namen je bil popisati vse kršitve človekovih pravic, ki so bile v tej državi zagrešene od pokola v mestu Sharpeville leta 1960, da bi dosegli nacionalno spravo med žrtvami nasilja in storilci teh dejanj,

| — | ob upoštevanju priročnika z naslovom „Reconciliation After Violent Conflict“ (Sprava po nasilnih spopadih), ki ga je izdal Mednarodni inštitut za demokracijo in pomoč pri volitvah (IDEA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika z naslovom „Reconciliation After Violent Conflict“ (Sprava po nasilnih spopadih), ki ga je izdal Mednarodni inštitut za demokracijo in pomoč pri volitvah (IDEA),

| — | ob upoštevanju priročnika z naslovom „OECD DAC Handbook on Security System Reform (SSR): Supporting Security and Justice“ (Priročnik OECD DAC o reformi varnostnega sistema: podpora varnosti in pravici), izdanega leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika z naslovom „OECD DAC Handbook on Security System Reform (SSR): Supporting Security and Justice“ (Priročnik OECD DAC o reformi varnostnega sistema: podpora varnosti in pravici), izdanega leta 2007,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o globalni razširjenosti terorizma: vloga interneta in družbenih medijev, sprejete v Strasbourgu dne 19. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o globalni razširjenosti terorizma: vloga interneta in družbenih medijev, sprejete v Strasbourgu dne 19. marca 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (ACP-EU/101.715/14/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (ACP-EU/101.715/14/fin.),

| A. | ker v številnih državah AKP in Evropske unije potekajo ali so potekali oboroženi notranji spopadi, ki so jim botrovala politična, družbena, gospodarska, etnična in verska trenja; |
| --- | --- |

A.

ker v številnih državah AKP in Evropske unije potekajo ali so potekali oboroženi notranji spopadi, ki so jim botrovala politična, družbena, gospodarska, etnična in verska trenja;

| B. | ker je vzpostavitev osnovnih socialno-gospodarskih pogojev ključnega pomena, da bi zagotovili dejansko vključujoč proces utrjevanja stabilnosti in razvoja ter sprave, in ker je tovrsten proces edini način za preprečevanje izbruha spopadov vedno znova; |
| --- | --- |

B.

ker je vzpostavitev osnovnih socialno-gospodarskih pogojev ključnega pomena, da bi zagotovili dejansko vključujoč proces utrjevanja stabilnosti in razvoja ter sprave, in ker je tovrsten proces edini način za preprečevanje izbruha spopadov vedno znova;

| C. | ker spori še poslabšajo lakoto in popolno revščino ter dolgoročno preprečujejo razvoj, zaradi česar obenem prihaja do številnih izjemno težavnih in dolgotrajnih razmer; |
| --- | --- |

C.

ker spori še poslabšajo lakoto in popolno revščino ter dolgoročno preprečujejo razvoj, zaradi česar obenem prihaja do številnih izjemno težavnih in dolgotrajnih razmer;

| D. | ker je od trajanja spopadov, stopnje nasilja in števila žrtev odvisno, kako težko je rešiti spore in doseči resnično spravo; |
| --- | --- |

D.

ker je od trajanja spopadov, stopnje nasilja in števila žrtev odvisno, kako težko je rešiti spore in doseči resnično spravo;

| E. | ker negativen učinek sporov na ženske in otroke ter posledično na mir in spravo ogroža stabilnost in razvoj; |
| --- | --- |

E.

ker negativen učinek sporov na ženske in otroke ter posledično na mir in spravo ogroža stabilnost in razvoj;

| F. | ker lahko določeni spori sprožijo preseljevanje velikega števila prebivalcev ter tako ovirajo gospodarstva in spreminjajo demografsko sliko celotnih regij; |
| --- | --- |

F.

ker lahko določeni spori sprožijo preseljevanje velikega števila prebivalcev ter tako ovirajo gospodarstva in spreminjajo demografsko sliko celotnih regij;

| G. | ker je pomembno, da se borimo proti rasističnim odklonom in težnjam k diskriminaciji in nestrpnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je pomembno, da se borimo proti rasističnim odklonom in težnjam k diskriminaciji in nestrpnosti;

| H. | ker sta zaščita pravic žensk in deklic ter njihovo polno in stalno vključevanje v reševanje sporov in procese narodne sprave ključnega pomena za vzpostavitev trajnega miru in varnosti; |
| --- | --- |

H.

ker sta zaščita pravic žensk in deklic ter njihovo polno in stalno vključevanje v reševanje sporov in procese narodne sprave ključnega pomena za vzpostavitev trajnega miru in varnosti;

| I. | ker je sprava obenem cilj in težnja, posledično pa je resnična sprava izjemno zapleten in dolgotrajen proces, ki lahko traja več generacij, obenem pa zahteva vsestransko in neomajno vztrajnost, da bi uspela, ter sodelovanje neodvisnih organizacij, ki jim zaupajo vse strani; |
| --- | --- |

I.

ker je sprava obenem cilj in težnja, posledično pa je resnična sprava izjemno zapleten in dolgotrajen proces, ki lahko traja več generacij, obenem pa zahteva vsestransko in neomajno vztrajnost, da bi uspela, ter sodelovanje neodvisnih organizacij, ki jim zaupajo vse strani;

| J. | ker sprava ni mogoča brez podrobnega popisa kršitev in zločinov, ki so jih zagrešile vse strani, resne in pravične preiskave vseh tovrstnih dejanj, priznanja dejanj in okoliščin, v katerih so bila storjena, s strani storilcev in žrtev ter neke vrste pravične odškodnine; |
| --- | --- |

J.

ker sprava ni mogoča brez podrobnega popisa kršitev in zločinov, ki so jih zagrešile vse strani, resne in pravične preiskave vseh tovrstnih dejanj, priznanja dejanj in okoliščin, v katerih so bila storjena, s strani storilcev in žrtev ter neke vrste pravične odškodnine;

| K. | ker so lahko ukrepi za dosego sprave učinkoviti le, v kolikor so skladni z mednarodnim pravom, zlasti pravom na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

K.

ker so lahko ukrepi za dosego sprave učinkoviti le, v kolikor so skladni z mednarodnim pravom, zlasti pravom na področju človekovih pravic;

| L. | ker številna kazniva dejanja spadajo v okvir pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je v nekaterih primerih edini organ, sposoben obravnave kaznivih dejanj, izrekanja kazni zanje in njihovega preganjanja, preprečevanja nekazovanja ter odvračanja od kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

L.

ker številna kazniva dejanja spadajo v okvir pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je v nekaterih primerih edini organ, sposoben obravnave kaznivih dejanj, izrekanja kazni zanje in njihovega preganjanja, preprečevanja nekazovanja ter odvračanja od kaznivih dejanj;

| M. | ker so storjena kazniva dejanja in prestopki v večini primerov skrajen izraz izjemnih zamer, ki vladajo med večino prebivalstva, zato bi se morali spopasti s temeljnimi vzroki teh zamer; |
| --- | --- |

M.

ker so storjena kazniva dejanja in prestopki v večini primerov skrajen izraz izjemnih zamer, ki vladajo med večino prebivalstva, zato bi se morali spopasti s temeljnimi vzroki teh zamer;

| N. | ker nekateri primeri kažejo na tiho strinjanje velikega deleža prebivalstva in dejansko na mednarodno soodgovornost; |
| --- | --- |

N.

ker nekateri primeri kažejo na tiho strinjanje velikega deleža prebivalstva in dejansko na mednarodno soodgovornost;

| O. | ker je bil v sodelovanju s sodišči razvit nov pristop, v okviru katerega je bilo vzpostavljenih več kot 20 komisij za resnico in spravo po vsem svetu, zlasti v Afriki, med katerimi največji ugled uživa komisija v Južni Afriki; |
| --- | --- |

O.

ker je bil v sodelovanju s sodišči razvit nov pristop, v okviru katerega je bilo vzpostavljenih več kot 20 komisij za resnico in spravo po vsem svetu, zlasti v Afriki, med katerimi največji ugled uživa komisija v Južni Afriki;

| P. | ker so, čeprav je resnica osnovni pogoj za pravico, povezave med pravico, spravo, spominom in socialnim mirom zapletene; ker je nekaznovanje pogosto v samem središču trenj med logiko pozabe, na katero se opirajo nekdanji zatiralci, in logiko pravice, h kateri stremijo žrtve; |
| --- | --- |

P.

ker so, čeprav je resnica osnovni pogoj za pravico, povezave med pravico, spravo, spominom in socialnim mirom zapletene; ker je nekaznovanje pogosto v samem središču trenj med logiko pozabe, na katero se opirajo nekdanji zatiralci, in logiko pravice, h kateri stremijo žrtve;

| Q. | ker so družbeno-politične razmere, ki so pripeljale do določene krize, in razmere, zaradi katerih se je kriza končala, edinstvene, kar zadeva to krizo, in ker bi bilo zato treba sprejeti ustrezno in ciljno usmerjeno strategijo, ki bi vodila k spravi ter povsem in pravično prepoznavala notranje in zunanje obveznosti; |
| --- | --- |

Q.

ker so družbeno-politične razmere, ki so pripeljale do določene krize, in razmere, zaradi katerih se je kriza končala, edinstvene, kar zadeva to krizo, in ker bi bilo zato treba sprejeti ustrezno in ciljno usmerjeno strategijo, ki bi vodila k spravi ter povsem in pravično prepoznavala notranje in zunanje obveznosti;

| R. | ker je ob upoštevanju dejstva, da je sprava dolgoročna zaveza, ključnega pomena utrditi načela pravičnosti, pravne države in politične stabilnosti ter zagotoviti, da proces ponovne vzpostavitve in utrjevanja zaupanja spremljajo posebni ukrepi na področju sociale, izobraževanja, gospodarskega povezovanja, razvoja in obnove z namenom odprave revščine; |
| --- | --- |

R.

ker je ob upoštevanju dejstva, da je sprava dolgoročna zaveza, ključnega pomena utrditi načela pravičnosti, pravne države in politične stabilnosti ter zagotoviti, da proces ponovne vzpostavitve in utrjevanja zaupanja spremljajo posebni ukrepi na področju sociale, izobraževanja, gospodarskega povezovanja, razvoja in obnove z namenom odprave revščine;

| S. | ker je lahko visokokakovosten nediskriminatoren izobraževalni sistem gonilo miru ter prispeva k preprečevanju nadaljnjih sporov; |
| --- | --- |

S.

ker je lahko visokokakovosten nediskriminatoren izobraževalni sistem gonilo miru ter prispeva k preprečevanju nadaljnjih sporov;

| T. | ker je med spori kulturna dediščina različnih etničnih ali verskih skupnosti pogosto tarča nasprotnih frakcij in ker uničevanje teh simbolov skupne zgodovine in tradicije vodi k ohranjanju sovraštva in zamer med zadevnimi stranmi, zaradi česar prihaja do pojava, znanega kot damnatio memoriae; |
| --- | --- |

T.

ker je med spori kulturna dediščina različnih etničnih ali verskih skupnosti pogosto tarča nasprotnih frakcij in ker uničevanje teh simbolov skupne zgodovine in tradicije vodi k ohranjanju sovraštva in zamer med zadevnimi stranmi, zaradi česar prihaja do pojava, znanega kot damnatio memoriae;

| 1. | odločno poziva vse udeležene v procesu obnove po končanju sporov, zlasti politike, naj prispevajo k narodni spravi prek tvornega, vključujočega, odprtega in trajnega dialoga, ker ponovna vzpostavitev miru in stabilnosti v eni državi pomeni tudi odpravo morebitnega tveganja v celotni podregiji; |
| --- | --- |

1.

odločno poziva vse udeležene v procesu obnove po končanju sporov, zlasti politike, naj prispevajo k narodni spravi prek tvornega, vključujočega, odprtega in trajnega dialoga, ker ponovna vzpostavitev miru in stabilnosti v eni državi pomeni tudi odpravo morebitnega tveganja v celotni podregiji;

| 2. | poudarja pomen nacionalnih parlamentov v procesu sprave in demokratizacije, saj odražajo nacionalno raznolikost in spodbujajo dialog med različnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen nacionalnih parlamentov v procesu sprave in demokratizacije, saj odražajo nacionalno raznolikost in spodbujajo dialog med različnimi skupnostmi;

| 3. | želi, da se ti akterji zavedajo pomena krepitve sporočil o spravi z odločnim ozaveščanjem in obveščanjem na način, s katerim bi zagotovili, da javnost močno podpira prizadevanja za spravo in v njih sodeluje; |
| --- | --- |

3.

želi, da se ti akterji zavedajo pomena krepitve sporočil o spravi z odločnim ozaveščanjem in obveščanjem na način, s katerim bi zagotovili, da javnost močno podpira prizadevanja za spravo in v njih sodeluje;

| 4. | priporoča, naj se tam, kjer je sodni sistem preobremenjen, vzpostavijo sodni in zunajsodni mehanizmi za tranzicijsko pravosodje, in sicer ob sodelovanju vseh skupin, vključno z ženskami, mladimi, skupnostjo in verskimi voditelji, pri čemer je treba pozornost posvetiti temu, da tovrstni mehanizmi nikoli ne pomenijo zlorab ali izkrivljanj celotnega delovanja pravosodja; |
| --- | --- |

4.

priporoča, naj se tam, kjer je sodni sistem preobremenjen, vzpostavijo sodni in zunajsodni mehanizmi za tranzicijsko pravosodje, in sicer ob sodelovanju vseh skupin, vključno z ženskami, mladimi, skupnostjo in verskimi voditelji, pri čemer je treba pozornost posvetiti temu, da tovrstni mehanizmi nikoli ne pomenijo zlorab ali izkrivljanj celotnega delovanja pravosodja;

| 5. | poudarja pomembno vlogo mednarodne skupnosti, zlasti Mednarodnega kazenskega sodišča, v boju proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomembno vlogo mednarodne skupnosti, zlasti Mednarodnega kazenskega sodišča, v boju proti nekaznovanju;

| 6. | poudarja, da je potrebno, da so komisije za pravico in spravo povsem neodvisne in imajo zadostna sredstva in pooblastila za ustrezno izpolnjevanje svojih nalog; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je potrebno, da so komisije za pravico in spravo povsem neodvisne in imajo zadostna sredstva in pooblastila za ustrezno izpolnjevanje svojih nalog;

| 7. | spodbuja k vzpostavitvi odbora za obravnavo vprašanj, povezanih s človekovimi pravicami, v okviru vsakega parlamenta; |
| --- | --- |

7.

spodbuja k vzpostavitvi odbora za obravnavo vprašanj, povezanih s človekovimi pravicami, v okviru vsakega parlamenta;

| 8. | poziva pogajalce na mirovnih pogajanjih, naj se uprejo skušnjavi, da bi v celovite sporazume vključili klavzule o amnestiji, saj lahko nekaznovanje, čeprav gre v kratkoročnem smislu za spodbudno orodje, vsebuje zametke novih konfliktov; |
| --- | --- |

8.

poziva pogajalce na mirovnih pogajanjih, naj se uprejo skušnjavi, da bi v celovite sporazume vključili klavzule o amnestiji, saj lahko nekaznovanje, čeprav gre v kratkoročnem smislu za spodbudno orodje, vsebuje zametke novih konfliktov;

| 9. | poudarja, da si je treba na vso moč prizadevati, da se s procesi nacionalne sprave dosežejo „mirovne dividende“, ki koristijo družbi kot celoti, vključno z njenimi najranljivejšimi člani; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da si je treba na vso moč prizadevati, da se s procesi nacionalne sprave dosežejo „mirovne dividende“, ki koristijo družbi kot celoti, vključno z njenimi najranljivejšimi člani;

| 10. | zlasti poudarja pomen zavedanja, da zločini proti človeštvu in vojni zločini ne zastarajo; |
| --- | --- |

10.

zlasti poudarja pomen zavedanja, da zločini proti človeštvu in vojni zločini ne zastarajo;

| 11. | poudarja vlogo, ki bi jo morala igrati mednarodna skupnost pri vzdrževanju pravega ravnotežja med potrebo po miru in potrebo po pravici v pokonfliktnem okolju, in poziva k nepristranskemu spodbujanju, ki bi ga spremljala zadostna tehnična pomoč; |
| --- | --- |

11.

poudarja vlogo, ki bi jo morala igrati mednarodna skupnost pri vzdrževanju pravega ravnotežja med potrebo po miru in potrebo po pravici v pokonfliktnem okolju, in poziva k nepristranskemu spodbujanju, ki bi ga spremljala zadostna tehnična pomoč;

| 12. | poziva mednarodne in regionalne organizacije, vključno z Evropsko unijo, naj pri podpori procesov normalizacije v nestabilnih državah sprejmejo celovit pristop, ki upošteva razlike med spoloma; vendar poudarja, da gre v vsakem primeru za edinstvene razmere, in izpostavlja potrebo po opredelitvi strategij, instrumentov in metod za ustvarjanje okolja vzajemnega zaupanja med institucijami in prebivalstvom ter med samim prebivalstvom, in sicer ob polnem spoštovanju raznolikosti; poziva tudi k podpiranju izobraževalnih programov za izgradnjo miru in sistemov socialnega varstva, usmerjenih k pomoči najranljivejšim; |
| --- | --- |

12.

poziva mednarodne in regionalne organizacije, vključno z Evropsko unijo, naj pri podpori procesov normalizacije v nestabilnih državah sprejmejo celovit pristop, ki upošteva razlike med spoloma; vendar poudarja, da gre v vsakem primeru za edinstvene razmere, in izpostavlja potrebo po opredelitvi strategij, instrumentov in metod za ustvarjanje okolja vzajemnega zaupanja med institucijami in prebivalstvom ter med samim prebivalstvom, in sicer ob polnem spoštovanju raznolikosti; poziva tudi k podpiranju izobraževalnih programov za izgradnjo miru in sistemov socialnega varstva, usmerjenih k pomoči najranljivejšim;

| 13. | poudarja pomen konkretnih ukrepov na lokalni ravni za spodbujanje sprave v samem srcu družbe, zlasti med mladimi, in sicer s kampanjami za obveščanje in skupnimi projekti, ki lahko premostijo etnične, verske in politične delitve, ki so vzrok konfliktov; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen konkretnih ukrepov na lokalni ravni za spodbujanje sprave v samem srcu družbe, zlasti med mladimi, in sicer s kampanjami za obveščanje in skupnimi projekti, ki lahko premostijo etnične, verske in politične delitve, ki so vzrok konfliktov;

| 14. | spodbuja mednarodno skupnost in vse udeležene akterje, naj zagotovijo, da pomoči potrebni, zlasti s premagane strani, niso prikrajšani za humanitarno pomoč v procesu sprave; |
| --- | --- |

14.

spodbuja mednarodno skupnost in vse udeležene akterje, naj zagotovijo, da pomoči potrebni, zlasti s premagane strani, niso prikrajšani za humanitarno pomoč v procesu sprave;

| 15. | poziva države, naj podprejo mirovne pobude in v procesih pokonfliktne rehabilitacije, ponovnega vključevanja in obnove upoštevajo potrebe žensk; |
| --- | --- |

15.

poziva države, naj podprejo mirovne pobude in v procesih pokonfliktne rehabilitacije, ponovnega vključevanja in obnove upoštevajo potrebe žensk;

| 16. | poziva mednarodne organizacije, zlasti Sklad Združenih narodov za otroke, naj podpirajo vlade pri sprejemanju in izvajanju akcijskih načrtov za otroke, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi; |
| --- | --- |

16.

poziva mednarodne organizacije, zlasti Sklad Združenih narodov za otroke, naj podpirajo vlade pri sprejemanju in izvajanju akcijskih načrtov za otroke, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi;

| 17. | poziva vse države, naj podpišejo, ratificirajo in izvajajo sporazum o trgovini z orožjem, ki bo začel veljati 24. decembra 2014, da bi zagotovili:






  — | da se odobritev za prenos izda le ob predložitvi dovoljenja ali posebne odobritve; |
| --- | --- | --- |

17.

poziva vse države, naj podpišejo, ratificirajo in izvajajo sporazum o trgovini z orožjem, ki bo začel veljati 24. decembra 2014, da bi zagotovili:

—

da se odobritev za prenos izda le ob predložitvi dovoljenja ali posebne odobritve;

| — | da se spoštujejo zaveze, ki izhajajo iz veljavnega mednarodnega prava; |
| --- | --- |

—

da se spoštujejo zaveze, ki izhajajo iz veljavnega mednarodnega prava;

| — | da se embargi, ki jih je določil Varnostni svet ZN, spoštujejo in izvajajo ter |
| --- | --- |

—

da se embargi, ki jih je določil Varnostni svet ZN, spoštujejo in izvajajo ter

| — | da se dovoljenja in odobritve ne izdajajo, če obstaja tveganje hudih kršitev človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava, in zlasti, če obstaja tveganje, da bo tovrstno orožje pristalo v rokah nepooblaščenih uporabnikov, kot so teroristi, plačanci in gverilski borci, kar bi ogrozilo notranjo in/ali regionalno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

—

da se dovoljenja in odobritve ne izdajajo, če obstaja tveganje hudih kršitev človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava, in zlasti, če obstaja tveganje, da bo tovrstno orožje pristalo v rokah nepooblaščenih uporabnikov, kot so teroristi, plačanci in gverilski borci, kar bi ogrozilo notranjo in/ali regionalno varnost in stabilnost;

| 18. | poziva države, naj podprejo vse pobude in programe, zasnovane za zagotavljanje, da se ženske žrtve postopoma ponovno vključijo v družbo kot njeni dejavni in tvorni člani; |
| --- | --- |

18.

poziva države, naj podprejo vse pobude in programe, zasnovane za zagotavljanje, da se ženske žrtve postopoma ponovno vključijo v družbo kot njeni dejavni in tvorni člani;

| 19. | poudarja ključno vlogo, ki bi jo civilna družba lahko igrala kot posrednik med oblastmi in organizacijami za spravo; |
| --- | --- |

19.

poudarja ključno vlogo, ki bi jo civilna družba lahko igrala kot posrednik med oblastmi in organizacijami za spravo;

| 20. | poudarja pomen pluralističnih, svobodnih in neodvisnih medijev, ki so ključni za ozaveščanje o procesih sprave, zagovarjanje teh procesov ter zagotavljanje, da so deležni javne podpore, obenem pa prispevajo k zagotavljanju demokratičnega nadzora in preglednosti procesov; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen pluralističnih, svobodnih in neodvisnih medijev, ki so ključni za ozaveščanje o procesih sprave, zagovarjanje teh procesov ter zagotavljanje, da so deležni javne podpore, obenem pa prispevajo k zagotavljanju demokratičnega nadzora in preglednosti procesov;

| 21. | priznava, da so odškodnine za zločine in kršitve pomemben del procesov sprave, in zato poziva, naj se v proračunih držav zanje nameni posebna vrstica; |
| --- | --- |

21.

priznava, da so odškodnine za zločine in kršitve pomemben del procesov sprave, in zato poziva, naj se v proračunih držav zanje nameni posebna vrstica;

| 22. | poudarja pomen spodbujanja pravne države in zagotavljanja pravice za vse, vključno prek razvoja učinkovitih, odgovornih in preglednih institucij; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen spodbujanja pravne države in zagotavljanja pravice za vse, vključno prek razvoja učinkovitih, odgovornih in preglednih institucij;

| 23. | poudarja pomen zaščite in varovanja materialne in nematerialne kulturne dediščine, zlasti dediščine s simbolično vrednostjo za različne vpletene etnične in verske skupnosti; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen zaščite in varovanja materialne in nematerialne kulturne dediščine, zlasti dediščine s simbolično vrednostjo za različne vpletene etnične in verske skupnosti;

| 24. | močno priporoča krepitev državnih struktur in institucij, zlasti tistih, povezanih s sodnim sistemom; poziva državne oblasti, naj dodelijo potrebne vire za ta namen; |
| --- | --- |

24.

močno priporoča krepitev državnih struktur in institucij, zlasti tistih, povezanih s sodnim sistemom; poziva državne oblasti, naj dodelijo potrebne vire za ta namen;

| 25. | poudarja dejstvo, da brez miru in stabilnosti ni razvoja; pozdravlja vključitev cilja trajnostnega razvoja št. 16 v končni dokument odprte delovne skupine ZN o globalnem razvojnem okviru za obdobje po letu 2015, ki zajema spodbujanje mirnih in vključujočih družb; poziva države AKP, države članice EU in mednarodno skupnost, naj vztrajajo na tem, da cilj trajnostnega razvoja št. 16 ostane samostojen cilj v novem okviru, in na pravicah temelječ pristop sprejmejo kot temelj strategije globalnega razvoja; |
| --- | --- |

25.

poudarja dejstvo, da brez miru in stabilnosti ni razvoja; pozdravlja vključitev cilja trajnostnega razvoja št. 16 v končni dokument odprte delovne skupine ZN o globalnem razvojnem okviru za obdobje po letu 2015, ki zajema spodbujanje mirnih in vključujočih družb; poziva države AKP, države članice EU in mednarodno skupnost, naj vztrajajo na tem, da cilj trajnostnega razvoja št. 16 ostane samostojen cilj v novem okviru, in na pravicah temelječ pristop sprejmejo kot temelj strategije globalnega razvoja;

| 26. | poudarja pomen podpiranja in spoštovanja neodvisnosti in nepristranskosti sodstva kot osnovnega pogoja za pravičnost in pošteno sojenje in kot demokratičnega instrumenta sprave; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen podpiranja in spoštovanja neodvisnosti in nepristranskosti sodstva kot osnovnega pogoja za pravičnost in pošteno sojenje in kot demokratičnega instrumenta sprave;

| 27. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam Afriške unije in Evropske unije, Svetu AKP, organizacijam skupine AKP za regionalno povezovanje in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

27.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam Afriške unije in Evropske unije, Svetu AKP, organizacijam skupine AKP za regionalno povezovanje in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

RESOLUCIJA (2)

o strategiji za razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami, za trajnostni razvoj

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (3) („sporazum iz Cotonouja“), kakor je bil prvič spremenjen v Luksemburgu dne 25. junija 2005 (4) in kakor je bil drugič spremenjen v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (3) („sporazum iz Cotonouja“), kakor je bil prvič spremenjen v Luksemburgu dne 25. junija 2005 (4) in kakor je bil drugič spremenjen v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (5),

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki navaja: „Glavni cilj politike Unije na tem področju je zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine. Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki navaja: „Glavni cilj politike Unije na tem področju je zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine. Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“ (6),

| — | ob upoštevanju načrta za obdobje 2014–2017, sprejetega na četrtem srečanju na vrhu EU-Afrika, ki je potekalo aprila 2014 v Bruslju, ter zlasti odstavkov 30 do 32, ki poudarjajo pomen znanosti, tehnologije in inovacij kot ključnih področij sodelovanja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta za obdobje 2014–2017, sprejetega na četrtem srečanju na vrhu EU-Afrika, ki je potekalo aprila 2014 v Bruslju, ter zlasti odstavkov 30 do 32, ki poudarjajo pomen znanosti, tehnologije in inovacij kot ključnih področij sodelovanja (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011)0637), ki poudarja, da bi morala EU podpreti konkurenčne lokalne zasebne sektorje v državah v razvoju in razviti nove načine sodelovanja z zasebnih sektorjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011)0637), ki poudarja, da bi morala EU podpreti konkurenčne lokalne zasebne sektorje v državah v razvoju in razviti nove načine sodelovanja z zasebnih sektorjem,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Stronger Role of the Private Sector in Achieving Inclusive and Sustainable Growth in Developing Countries“ (Večja vloga zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju) (COM(2014)0263) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Stronger Role of the Private Sector in Achieving Inclusive and Sustainable Growth in Developing Countries“ (Večja vloga zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju) (COM(2014)0263) (8),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira za razvoj zasebnega sektorja v državah AKP (ACP/85/004/14), sprejetega aprila 2014, katerega namen je skupini AKP zagotoviti načela in splošne smernice, ki bi usmerjale prihodnje ukrepe za razvoj zasebnega sektorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira za razvoj zasebnega sektorja v državah AKP (ACP/85/004/14), sprejetega aprila 2014, katerega namen je skupini AKP zagotoviti načela in splošne smernice, ki bi usmerjale prihodnje ukrepe za razvoj zasebnega sektorja,

| — | ob upoštevanju skupnega okvira za sodelovanje med AKP in EU za podporo razvoju zasebnega sektorja v državah AKP (AKP-EU 2119/14 – sklep 7 z 99. zasedanja Sveta ministrov AKP, 16. do 18. junij 2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega okvira za sodelovanje med AKP in EU za podporo razvoju zasebnega sektorja v državah AKP (AKP-EU 2119/14 – sklep 7 z 99. zasedanja Sveta ministrov AKP, 16. do 18. junij 2014),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN, ki ga je 1. septembra 2009 sprejela Generalna skupščina ZN, z naslovom „Cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector“ (Sodelovanje med Združenimi narodi in vsemi zadevnimi partnerji, zlasti zasebnim sektorjem) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN, ki ga je 1. septembra 2009 sprejela Generalna skupščina ZN, z naslovom „Cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector“ (Sodelovanje med Združenimi narodi in vsemi zadevnimi partnerji, zlasti zasebnim sektorjem) (9),

| — | ob upoštevanju strategije za sodelovanje z zasebnim sektorjem (julija 2012) iz Programa Združenih narodov za razvoj (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za sodelovanje z zasebnim sektorjem (julija 2012) iz Programa Združenih narodov za razvoj (10),

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, zlasti odstavka 20, ki poudarja, da je treba v prizadevanju za razvoj in izkoreninjenje revščine razviti močna partnerstva z zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, zlasti odstavka 20, ki poudarja, da je treba v prizadevanju za razvoj in izkoreninjenje revščine razviti močna partnerstva z zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe (11),

| — | ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči z dne 2. marca 2005 in agende za ukrepanje iz Akre z dne 4. septembra 2008, pri čemer slednja opozarja, da je treba prevzeti vodilno vlogo pri usklajevanju pomoči na vseh ravneh v povezavi z drugimi razvojnimi viri ob posvetovanju z donatorji ter spodbujanju sodelovanja civilne družbe in zasebnega sektorja (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči z dne 2. marca 2005 in agende za ukrepanje iz Akre z dne 4. septembra 2008, pri čemer slednja opozarja, da je treba prevzeti vodilno vlogo pri usklajevanju pomoči na vseh ravneh v povezavi z drugimi razvojnimi viri ob posvetovanju z donatorji ter spodbujanju sodelovanja civilne družbe in zasebnega sektorja (12),

| — | ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, dogovorjenega dne 1. decembra 2011, zlasti odstavka 32, ki opozarja, da je treba priznati osrednjo vlogo zasebnega sektorja pri spodbujanju inovacij, ustvarjanju blaginje, prihodkov in delovnih mest, mobilizacije domačih virov in nenazadnje pri zmanjševanju revščine (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, dogovorjenega dne 1. decembra 2011, zlasti odstavka 32, ki opozarja, da je treba priznati osrednjo vlogo zasebnega sektorja pri spodbujanju inovacij, ustvarjanju blaginje, prihodkov in delovnih mest, mobilizacije domačih virov in nenazadnje pri zmanjševanju revščine (13),

| — | ob upoštevanju poročila s konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju za konferenco ZN o trajnostnem razvoju Rio+20 z 20. do 22. junija 2012 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila s konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju za konferenco ZN o trajnostnem razvoju Rio+20 z 20. do 22. junija 2012 (14),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (15),

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, ki jo je sprejela EU, zlasti njenega cilja, da v raziskave in razvoj vloži 3 % BDP, s čimer je v ospredje postavila potrebo po javnih in zasebnih naložbah v raziskave in razvoj ter zadevne cilje (COM(2010)2020) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020, ki jo je sprejela EU, zlasti njenega cilja, da v raziskave in razvoj vloži 3 % BDP, s čimer je v ospredje postavila potrebo po javnih in zasebnih naložbah v raziskave in razvoj ter zadevne cilje (COM(2010)2020) (16),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah (17),

| — | ob upoštevanju tristranske deklaracije o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranske deklaracije o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko (18),

| — | ob upoštevanju pobude Združenih narodov za globalni dogovor (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Združenih narodov za globalni dogovor (19),

| — | ob upoštevanju smernic OECD z naslovom „Guidelines for Multinational Enterprises: Complementarities and Distinctive Contributions“ (Smernice za večnacionalna podjetja: dopolnjevanja in posebni prispevki) (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD z naslovom „Guidelines for Multinational Enterprises: Complementarities and Distinctive Contributions“ (Smernice za večnacionalna podjetja: dopolnjevanja in posebni prispevki) (20),

| — | ob upoštevanju celostnega pristopa Svetovne banke k razvoju zasebnega sektorja v državah mednarodnega združenja za razvoj (IDA) (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celostnega pristopa Svetovne banke k razvoju zasebnega sektorja v državah mednarodnega združenja za razvoj (IDA) (21),

| — | ob upoštevanju strategije Afriške razvojne banke za razvoj zasebnega sektorja za obdobje 2013–2017 z naslovom „Supporting the transformation of the private sector in Africa“ (Podpora preoblikovanju zasebnega sektorja v Afriki) (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Afriške razvojne banke za razvoj zasebnega sektorja za obdobje 2013–2017 z naslovom „Supporting the transformation of the private sector in Africa“ (Podpora preoblikovanju zasebnega sektorja v Afriki) (22),

| — | ob upoštevanju strategije Vzhodnoafriške skupnosti za razvoj zasebnega sektorja (30. julij 2006) (23) in njene poznejše razvojne strategije za obdobje 2011–2012 do 2015–2016 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Vzhodnoafriške skupnosti za razvoj zasebnega sektorja (30. julij 2006) (23) in njene poznejše razvojne strategije za obdobje 2011–2012 do 2015–2016 (24),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU o vlogi zasebnega sektorja pri razvoju (zasedanje Sveta EU za zunanje zadeve, Luxembourg, 23. junij 2014) (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU o vlogi zasebnega sektorja pri razvoju (zasedanje Sveta EU za zunanje zadeve, Luxembourg, 23. junij 2014) (25),

| — | ob upoštevanju odprte delovne skupine za cilje trajnostnega razvoja, ki deluje pod okriljem Generalne skupščine ZN, in njenih predlogov za cilje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprte delovne skupine za cilje trajnostnega razvoja, ki deluje pod okriljem Generalne skupščine ZN, in njenih predlogov za cilje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske, finančne in trgovinske zadeve (ACP-EU/101.700/14/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske, finančne in trgovinske zadeve (ACP-EU/101.700/14/fin.),

| A. | ker je splošno priznano, da je zasebni sektor ključno gonilo gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest, zagotavljanja dobrin in storitev, trgovine in inovacij ter bistvenega pomena za razvoj bolj trajnostnih razvojnih rešitev z namenom prispevanja k družbeni, okoljski in gospodarski stabilnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je splošno priznano, da je zasebni sektor ključno gonilo gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest, zagotavljanja dobrin in storitev, trgovine in inovacij ter bistvenega pomena za razvoj bolj trajnostnih razvojnih rešitev z namenom prispevanja k družbeni, okoljski in gospodarski stabilnosti;

| B. | ker se mednarodna skupnost v splošnem vse bolj osredotoča na vlogo zasebnega sektorja pri spodbujanju razvoja ter poudarja pomen trdnega in stabilnega pravnega in regulativnega okolja za rast zasebnega sektorja, da bi vzajemno okrepili razvoj in poslovne rezultate; |
| --- | --- |

B.

ker se mednarodna skupnost v splošnem vse bolj osredotoča na vlogo zasebnega sektorja pri spodbujanju razvoja ter poudarja pomen trdnega in stabilnega pravnega in regulativnega okolja za rast zasebnega sektorja, da bi vzajemno okrepili razvoj in poslovne rezultate;

| C. | ker se zasebni sektor v državah AKP sooča z izzivi, vključno z naslednjimi: pomanjkljiva infrastruktura (zlasti na področju energetike in prometa); pomanjkanje dostopa ali popolna nezmožnost dostopa do financiranja, vključno z mikroposojili in semenskim kapitalom, ter do izobraževanja in razvijanja znanj in spretnosti; neustrezne nacionalne ureditve; omejujoče politike in obsežen neformalni sektor; |
| --- | --- |

C.

ker se zasebni sektor v državah AKP sooča z izzivi, vključno z naslednjimi: pomanjkljiva infrastruktura (zlasti na področju energetike in prometa); pomanjkanje dostopa ali popolna nezmožnost dostopa do financiranja, vključno z mikroposojili in semenskim kapitalom, ter do izobraževanja in razvijanja znanj in spretnosti; neustrezne nacionalne ureditve; omejujoče politike in obsežen neformalni sektor;

| D. | ker lahko zasebni sektor v državah AKP spodbudi naložbe v nizkoogljične rešitve, zasnovane za zagotavljanje učinkovite porabe virov z namenom prehoda na vključujoče zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

D.

ker lahko zasebni sektor v državah AKP spodbudi naložbe v nizkoogljične rešitve, zasnovane za zagotavljanje učinkovite porabe virov z namenom prehoda na vključujoče zeleno gospodarstvo;

| E. | ker se zasebni sektor, vključno z mikro-, malimi in srednjimi podjetji (MMSP), šteje za nujen pogoj za ustvarjanje delovnih mest, zlasti v najmanj razvitih državah, in ustvarjanje javnih prihodkov, krepitev dohodkov, spodbujanje dobrin in storitev, razvoj inovacij in zagotavljanje spodbud za prehod z neformalnega na formalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

E.

ker se zasebni sektor, vključno z mikro-, malimi in srednjimi podjetji (MMSP), šteje za nujen pogoj za ustvarjanje delovnih mest, zlasti v najmanj razvitih državah, in ustvarjanje javnih prihodkov, krepitev dohodkov, spodbujanje dobrin in storitev, razvoj inovacij in zagotavljanje spodbud za prehod z neformalnega na formalno gospodarstvo;

| F. | ker bi bilo treba, da bi povečali učinkovitost industrijske politike držav, izkoristiti potencial zasebnega sektorja kot finančnega partnerja, izvajalca, svetovalca in posrednika; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba, da bi povečali učinkovitost industrijske politike držav, izkoristiti potencial zasebnega sektorja kot finančnega partnerja, izvajalca, svetovalca in posrednika;

| G. | ker bi morali podporo razvoju zasebnega sektorja osredotočiti na področja z največjim učinkom na zmanjšanje revščine, ne da bi pri tem ustvarjali dodaten pritisk na okolje, in sicer prek ciljno usmerjenega, inovativnega in dobro zastavljenega vključevanja zasebnega sektorja, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi; |
| --- | --- |

G.

ker bi morali podporo razvoju zasebnega sektorja osredotočiti na področja z največjim učinkom na zmanjšanje revščine, ne da bi pri tem ustvarjali dodaten pritisk na okolje, in sicer prek ciljno usmerjenega, inovativnega in dobro zastavljenega vključevanja zasebnega sektorja, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi;

| H. | ker je sodelovanje med mednarodnimi/nadnacionalnimi in regionalnimi/lokalnimi subjekti v zasebnem sektorju v vse večji meri prepoznano kot učinkovito orodje za zagotavljanje podpore razvoju zasebnega sektorja in uveljavljanje družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

H.

ker je sodelovanje med mednarodnimi/nadnacionalnimi in regionalnimi/lokalnimi subjekti v zasebnem sektorju v vse večji meri prepoznano kot učinkovito orodje za zagotavljanje podpore razvoju zasebnega sektorja in uveljavljanje družbene odgovornosti podjetij;

| I. | ker je treba posebno pozornost nameniti podjetništvu in zaposlovanju žensk in mladih ter njihovemu dostopu do virov, izobraževanja, usposabljanja ter lokalnih in regionalnih trgov; |
| --- | --- |

I.

ker je treba posebno pozornost nameniti podjetništvu in zaposlovanju žensk in mladih ter njihovemu dostopu do virov, izobraževanja, usposabljanja ter lokalnih in regionalnih trgov;

| J. | ker je pobuda Global Compact odprta in prostovoljna državljanska podjetniška pobuda, v katero je vključen širok nabor sodelujočih po vsem svetu in ki podjetja poziva, naj v okviru svojega vpliva sprejmejo, podpirajo in izvajajo sklop ključnih načel na področju človekovih pravic, delovnih standardov, varstva okolja in boja proti korupciji; |
| --- | --- |

J.

ker je pobuda Global Compact odprta in prostovoljna državljanska podjetniška pobuda, v katero je vključen širok nabor sodelujočih po vsem svetu in ki podjetja poziva, naj v okviru svojega vpliva sprejmejo, podpirajo in izvajajo sklop ključnih načel na področju človekovih pravic, delovnih standardov, varstva okolja in boja proti korupciji;

| K. | ker po navedbah Afriške banke za razvoj zasebni sektor že ustvarja dve tretjini naložb v Afriki in tri četrtine njenih gospodarskih rezultatov ter predstavlja devet desetin njenega formalnega in neformalnega zaposlovanja; |
| --- | --- |

K.

ker po navedbah Afriške banke za razvoj zasebni sektor že ustvarja dve tretjini naložb v Afriki in tri četrtine njenih gospodarskih rezultatov ter predstavlja devet desetin njenega formalnega in neformalnega zaposlovanja;

| 1. | v luči njihove skupne odgovornosti, kar zadeva dosego razvojnih ciljev in bolj vključujoče rasti v državah AKP, poudarja pomen učinkovitega javno-zasebnega sodelovanja, okrepljenega partnerstva in dialoga med državnimi in lokalnimi oblastmi in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

1.

v luči njihove skupne odgovornosti, kar zadeva dosego razvojnih ciljev in bolj vključujoče rasti v državah AKP, poudarja pomen učinkovitega javno-zasebnega sodelovanja, okrepljenega partnerstva in dialoga med državnimi in lokalnimi oblastmi in zasebnim sektorjem;

| 2. | poudarja, da je v trenutnem okviru svetovnih gospodarskih sprememb in prizadevanj za gospodarski preboj rast zasebnega sektorja v državah AKP ključna za prispevanje k preboju gospodarstev držav AKP in izboljšanje življenjskih razmer prebivalstva; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je v trenutnem okviru svetovnih gospodarskih sprememb in prizadevanj za gospodarski preboj rast zasebnega sektorja v državah AKP ključna za prispevanje k preboju gospodarstev držav AKP in izboljšanje življenjskih razmer prebivalstva;

| 3. | poudarja, da sta mir in stabilnost ključna pogoja za blaginjo in gospodarsko rast; v zvezi s tem vztraja, da cilj trajnostnega razvoja št. 16, ki je predlagan v končnem dokumentu odprte delovne skupine ZN in zajema spodbujanje mirnih in vključujočih družb, dostop do sodnega varstva za vse ter oblikovanje učinkovitih, odgovornih in vključujočih institucij na vseh ravneh, ostane samostojen cilj v globalnem razvojnem okviru za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da sta mir in stabilnost ključna pogoja za blaginjo in gospodarsko rast; v zvezi s tem vztraja, da cilj trajnostnega razvoja št. 16, ki je predlagan v končnem dokumentu odprte delovne skupine ZN in zajema spodbujanje mirnih in vključujočih družb, dostop do sodnega varstva za vse ter oblikovanje učinkovitih, odgovornih in vključujočih institucij na vseh ravneh, ostane samostojen cilj v globalnem razvojnem okviru za obdobje po letu 2015;

| 4. | spodbuja sodelovanje zasebnega sektorja, zlasti mikro-, malih in srednjih podjetij, pri izvajanju razvojnih politik in strategij z namenom spodbujanja trajnostne rasti, ustvarjanja delovnih mest in zmanjšanja revščine; |
| --- | --- |

4.

spodbuja sodelovanje zasebnega sektorja, zlasti mikro-, malih in srednjih podjetij, pri izvajanju razvojnih politik in strategij z namenom spodbujanja trajnostne rasti, ustvarjanja delovnih mest in zmanjšanja revščine;

| 5. | meni, da je za gospodarsko rast potrebno spodbudno poslovno okolje, ki temelji na jasnem, stabilnem in preglednem regulativnem okviru, pravni varnosti, spoštovanju pravne države, dostopu do financiranja, odpravi nepotrebne birokracije, razvoju infrastrukture in spodbujanju podjetniškega duha. Tovrstno okolje bi spodbudilo konkurenčen in inovativen (lokalni) zasebni sektor, vključno z MMSP, ki je zmožen izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo svetovno in regionalno povezani trgi ter bančniški in finančni sektor; |
| --- | --- |

5.

meni, da je za gospodarsko rast potrebno spodbudno poslovno okolje, ki temelji na jasnem, stabilnem in preglednem regulativnem okviru, pravni varnosti, spoštovanju pravne države, dostopu do financiranja, odpravi nepotrebne birokracije, razvoju infrastrukture in spodbujanju podjetniškega duha. Tovrstno okolje bi spodbudilo konkurenčen in inovativen (lokalni) zasebni sektor, vključno z MMSP, ki je zmožen izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo svetovno in regionalno povezani trgi ter bančniški in finančni sektor;

| 6. | poudarja pomen inovacij v sodobnem podjetništvu ter spodbuja podpiranje podjetij, ki vlagajo v pionirske rešitve ali tovrstne rešitve nudijo drugim, kar je ključni dejavnik, ki ta podjetja spodbuja, da poslujejo v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen inovacij v sodobnem podjetništvu ter spodbuja podpiranje podjetij, ki vlagajo v pionirske rešitve ali tovrstne rešitve nudijo drugim, kar je ključni dejavnik, ki ta podjetja spodbuja, da poslujejo v zasebnem sektorju;

| 7. | poudarja potrebo po mednarodnem sodelovanju in učinkovitih ukrepih, da bi odpravili davčne utaje v državah AKP; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po mednarodnem sodelovanju in učinkovitih ukrepih, da bi odpravili davčne utaje v državah AKP;

| 8. | meni, da sta gospodarska rast v državah AKP v prihodnosti in pot do trajnostnega razvoja tesno povezani z razvojem lokalnega zasebnega sektorja, ki lahko prispeva k diverzifikaciji lokalnih gospodarstev, ustvarjanju dostojnih delovnih mest in krepitvi sposobnosti držav, da vzpostavijo učinkovit okvir za obravnavo številnih izzivov v teh državah, kot so pomanjkljiva infrastruktura, neustrezna regulacija, netrajnostno upravljanje z viri (na ključnih področjih, kot so ekstraktivne dejavnosti, gozdarstvo in ribištvo) ter pomanjkanje usposobljene delovne sile; |
| --- | --- |

8.

meni, da sta gospodarska rast v državah AKP v prihodnosti in pot do trajnostnega razvoja tesno povezani z razvojem lokalnega zasebnega sektorja, ki lahko prispeva k diverzifikaciji lokalnih gospodarstev, ustvarjanju dostojnih delovnih mest in krepitvi sposobnosti držav, da vzpostavijo učinkovit okvir za obravnavo številnih izzivov v teh državah, kot so pomanjkljiva infrastruktura, neustrezna regulacija, netrajnostno upravljanje z viri (na ključnih področjih, kot so ekstraktivne dejavnosti, gozdarstvo in ribištvo) ter pomanjkanje usposobljene delovne sile;

| 9. | poudarja nujnost nenehnega razvoja infrastrukture, in sicer tako v sektorju prometa kot v energetskem sektorju, saj pomanjkljivosti na tem področju ovirajo delovanje zasebnega sektorja, v nekaterih gospodarskih sektorjih pa ga celo onemogočajo; |
| --- | --- |

9.

poudarja nujnost nenehnega razvoja infrastrukture, in sicer tako v sektorju prometa kot v energetskem sektorju, saj pomanjkljivosti na tem področju ovirajo delovanje zasebnega sektorja, v nekaterih gospodarskih sektorjih pa ga celo onemogočajo;

| 10. | poudarja, da zasebni sektor potrebuje gospodarstvu naklonjeno okolje, ki omogoča učinkovito poslovanje podjetij, ter posebne institucije in politike, ki spodbujajo razvoj. Da bi ustvarile takšno privlačno okolje, bi morale države AKP zagotoviti makroekonomsko stabilnost, vzpostaviti učinkovit finančni sistem, spodbujati in zagotavljati konkurenco, pa tudi politično in družbeno stabilnost ter razvoj človeškega kapitala s posvečanjem posebne pozornosti izobraževanju in poklicnemu usposabljanju; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da zasebni sektor potrebuje gospodarstvu naklonjeno okolje, ki omogoča učinkovito poslovanje podjetij, ter posebne institucije in politike, ki spodbujajo razvoj. Da bi ustvarile takšno privlačno okolje, bi morale države AKP zagotoviti makroekonomsko stabilnost, vzpostaviti učinkovit finančni sistem, spodbujati in zagotavljati konkurenco, pa tudi politično in družbeno stabilnost ter razvoj človeškega kapitala s posvečanjem posebne pozornosti izobraževanju in poklicnemu usposabljanju;

| 11. | poudarja potrebo po krepitvi institucij in upravljanja, da bi podprli večjo udeležbo zasebnega sektorja v formalnem gospodarstvu in spodbudili prehod z neformalnega na formalno gospodarstvo, ter po uvedbi politik, ki bi pripomogle k razvoju lokalnega zasebnega sektorja in socialnega gospodarstva, da bi zagotovili osnovne storitve in prispevali k izkoriščanju domačih virov in razvoju infrastrukture; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po krepitvi institucij in upravljanja, da bi podprli večjo udeležbo zasebnega sektorja v formalnem gospodarstvu in spodbudili prehod z neformalnega na formalno gospodarstvo, ter po uvedbi politik, ki bi pripomogle k razvoju lokalnega zasebnega sektorja in socialnega gospodarstva, da bi zagotovili osnovne storitve in prispevali k izkoriščanju domačih virov in razvoju infrastrukture;

| 12. | poziva zasebni sektor in javne organe k izvajanju ambicioznega programa sodelovanja med Evropo in Afriko, ki bi temeljil na politiki vzajemne rasti in prispeval k zanesljivosti oskrbe z energijo in zagotavljanju dostopa do energije za vse; |
| --- | --- |

12.

poziva zasebni sektor in javne organe k izvajanju ambicioznega programa sodelovanja med Evropo in Afriko, ki bi temeljil na politiki vzajemne rasti in prispeval k zanesljivosti oskrbe z energijo in zagotavljanju dostopa do energije za vse;

| 13. | spodbuja vključevanje in sodelovanje zasebnega sektorja na evropski, mednarodni in lokalni ravni z namenom razvoja prek povezovanja in skupnih ukrepov, da bi spodbudili dejavnosti zasebnega sektorja na lokalni ravni, vključno s podpiranjem ustanavljanja podjetij z davčnimi spodbudami, dostopom do financiranja in mehanizmi za porazdelitev tveganja; |
| --- | --- |

13.

spodbuja vključevanje in sodelovanje zasebnega sektorja na evropski, mednarodni in lokalni ravni z namenom razvoja prek povezovanja in skupnih ukrepov, da bi spodbudili dejavnosti zasebnega sektorja na lokalni ravni, vključno s podpiranjem ustanavljanja podjetij z davčnimi spodbudami, dostopom do financiranja in mehanizmi za porazdelitev tveganja;

| 14. | poudarja, da sta boljša krepitev zmogljivosti in strokovno znanje ključnega pomena za močan in inovativen zasebni sektor in da tega ni mogoče doseči brez dostopa do izobraževanja, poklicnega usposabljanja in razvoja podjetniških veščin za vse ter več priložnosti za mobilnost strokovnjakov in študentov po vsem svetu; spodbuja programe mobilnosti študentov, tudi med šolami in univerzami v državah AKP; poudarja potencial za izmenjavo dobrih praks med EU in državami AKP, vključno na podlagi izkušenj EU s programoma Erasmus in Erasmus Plus; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da sta boljša krepitev zmogljivosti in strokovno znanje ključnega pomena za močan in inovativen zasebni sektor in da tega ni mogoče doseči brez dostopa do izobraževanja, poklicnega usposabljanja in razvoja podjetniških veščin za vse ter več priložnosti za mobilnost strokovnjakov in študentov po vsem svetu; spodbuja programe mobilnosti študentov, tudi med šolami in univerzami v državah AKP; poudarja potencial za izmenjavo dobrih praks med EU in državami AKP, vključno na podlagi izkušenj EU s programoma Erasmus in Erasmus Plus;

| 15. | poudarja potrebo po tem, da deležniki iz držav AKP tesno sodelujejo v programih in projektih, ki se izvajajo v okviru Evropskega razvojnega sklada, da bi zagotovili odgovornost; |
| --- | --- |

15.

poudarja potrebo po tem, da deležniki iz držav AKP tesno sodelujejo v programih in projektih, ki se izvajajo v okviru Evropskega razvojnega sklada, da bi zagotovili odgovornost;

| 16. | poudarja pomen medsebojnega dopolnjevanja različnih ravni ukrepanja (nacionalni okvirni programi, regionalni okvirni programi, skladi za države znotraj AKP itd.), da bi omogočili izkoriščanje dodane vrednosti na vsaki ravni, kar zadeva razvoj zasebnega sektorja v državah AKP; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen medsebojnega dopolnjevanja različnih ravni ukrepanja (nacionalni okvirni programi, regionalni okvirni programi, skladi za države znotraj AKP itd.), da bi omogočili izkoriščanje dodane vrednosti na vsaki ravni, kar zadeva razvoj zasebnega sektorja v državah AKP;

| 17. | spodbuja zasebni sektor k strateški uporabi nepovratnih sredstev za podporo naložbam v infrastrukturo in dostopa do posojil, in sicer, zlasti v primeru malih in srednjih podjetij, s tesnejšim sodelovanjem z mednarodnimi komercialnimi bankami, zmožnimi spodbujanja podjetništva med mladimi in ženskami ter ustvarjanja dostojnih delovnih mest; |
| --- | --- |

17.

spodbuja zasebni sektor k strateški uporabi nepovratnih sredstev za podporo naložbam v infrastrukturo in dostopa do posojil, in sicer, zlasti v primeru malih in srednjih podjetij, s tesnejšim sodelovanjem z mednarodnimi komercialnimi bankami, zmožnimi spodbujanja podjetništva med mladimi in ženskami ter ustvarjanja dostojnih delovnih mest;

| 18. | poudarja, da je treba zagotoviti boljše usklajevanje na področju javno-zasebnega sodelovanja ter skladnejši in celovitejši pristop EU in držav AKP – z učinkovitimi pravili – k sodelovanju z zasebnim sektorjem in k razvoju odgovornih poslovnih praks s socialnega, davčnega, okoljskega in proračunskega vidika, da bi prispevali k boju proti revščini in neenakosti; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba zagotoviti boljše usklajevanje na področju javno-zasebnega sodelovanja ter skladnejši in celovitejši pristop EU in držav AKP – z učinkovitimi pravili – k sodelovanju z zasebnim sektorjem in k razvoju odgovornih poslovnih praks s socialnega, davčnega, okoljskega in proračunskega vidika, da bi prispevali k boju proti revščini in neenakosti;

| 19. | poudarja pomen nacionalnih okvirnih programov, ki temeljijo na lastnih politikah in strategijah vlad ter so prilagojeni razmeram v posameznih državah in njihovim potrebam; poudarja potrebo po krepitvi operativne učinkovitosti in učinka zasebnega sektorja v procesih izvajanja; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen nacionalnih okvirnih programov, ki temeljijo na lastnih politikah in strategijah vlad ter so prilagojeni razmeram v posameznih državah in njihovim potrebam; poudarja potrebo po krepitvi operativne učinkovitosti in učinka zasebnega sektorja v procesih izvajanja;

| 20. | poziva EU in njene države članice, naj državam AKP prenesejo tehnologije, ki jim bodo omogočile učinkovitejše spopadanje s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

20.

poziva EU in njene države članice, naj državam AKP prenesejo tehnologije, ki jim bodo omogočile učinkovitejše spopadanje s podnebnimi spremembami;

| 21. | poudarja pomen sodelovanja med državami AKP, da bi podprli razvoj zasebnega sektorja v državah AKP v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada, ter potrebo po boljši obveščenosti držav AKP o obstoječih programih, instrumentih in orodjih za podporo razvoju zasebnega sektorja v okviru sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen sodelovanja med državami AKP, da bi podprli razvoj zasebnega sektorja v državah AKP v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada, ter potrebo po boljši obveščenosti držav AKP o obstoječih programih, instrumentih in orodjih za podporo razvoju zasebnega sektorja v okviru sporazuma iz Cotonouja;

| 22. | vztraja na pomenu obstoja in krepitve mehanizmov nadzora izvajanja razvojne pomoči, da bi karseda okrepili vlogo obstoječih instrumentov in orodij v podporo razvoju zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

22.

vztraja na pomenu obstoja in krepitve mehanizmov nadzora izvajanja razvojne pomoči, da bi karseda okrepili vlogo obstoječih instrumentov in orodij v podporo razvoju zasebnega sektorja;

| 23. | meni, da je ključnega pomena, da MMSP v državah AKP tesneje sodelujejo z MMSP v Evropi prek ciljno usmerjenih programov javne podpore, kot so programi, ki jih zagotavlja mreža Enterprise Europe Network, ki lahko služi kot model za krepitev sodelovanja med MSP in za vključevanje podjetij na lokalni ravni v evropske dobavne verige, zlasti na področju kmetijstva, s čimer bi omogočili prenos tehnologij in strokovnega znanja; |
| --- | --- |

23.

meni, da je ključnega pomena, da MMSP v državah AKP tesneje sodelujejo z MMSP v Evropi prek ciljno usmerjenih programov javne podpore, kot so programi, ki jih zagotavlja mreža Enterprise Europe Network, ki lahko služi kot model za krepitev sodelovanja med MSP in za vključevanje podjetij na lokalni ravni v evropske dobavne verige, zlasti na področju kmetijstva, s čimer bi omogočili prenos tehnologij in strokovnega znanja;

| 24. | poudarja vlogo Evropske investicijske banke pri podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP v okviru Sklada za spodbujanje naložb; |
| --- | --- |

24.

poudarja vlogo Evropske investicijske banke pri podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP v okviru Sklada za spodbujanje naložb;

| 25. | izraža upanje, da bo velik delež prihodnjega evropskega davka na finančne transakcije namenjen pomoči državam v razvoju; |
| --- | --- |

25.

izraža upanje, da bo velik delež prihodnjega evropskega davka na finančne transakcije namenjen pomoči državam v razvoju;

| 26. | poudarja, da bi morali podsaharski Afriki nameniti posebno pozornost v smislu kombiniranih posojil in nepovratnih sredstev, ter izraža podporo oblikovanju večsektorskega instrumenta za financiranje projektov na nacionalni ravni v podsaharski Afriki, ki bi zlasti omogočil dostop do financiranja malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi morali podsaharski Afriki nameniti posebno pozornost v smislu kombiniranih posojil in nepovratnih sredstev, ter izraža podporo oblikovanju večsektorskega instrumenta za financiranje projektov na nacionalni ravni v podsaharski Afriki, ki bi zlasti omogočil dostop do financiranja malim in srednjim podjetjem;

| 27. | poudarja, da se bodo optimalne rešitve ob upoštevanju različnih ravni potrebne institucionalne zmogljivosti, preglednosti, odgovornosti in spodbudnega poslovnega okolja razlikovale glede na državo AKP; kljub temu spodbuja izmenjavo najboljših praks, tudi med državami AKP, ter širjenje zgodb o uspehu; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se bodo optimalne rešitve ob upoštevanju različnih ravni potrebne institucionalne zmogljivosti, preglednosti, odgovornosti in spodbudnega poslovnega okolja razlikovale glede na državo AKP; kljub temu spodbuja izmenjavo najboljših praks, tudi med državami AKP, ter širjenje zgodb o uspehu;

| 28. | meni, da bi, da bi spodbudili gospodarsko rast in socialni napredek, naklonjen razvoju, morali sprejeti zakonodajo, ki bi upoštevala enakost med spoloma, da bi okrepili možnosti žensk za udejstvovanje v proizvodnih dejavnostih, in sicer ne le z zakonodajnimi reformami, ki bi omogočile dostop do posojil, temveč tudi s posebnimi programi usposabljanja, prek katerih bi napredek na področju izobraževanja v državah AKP lahko pretvorili v resnične gospodarske priložnosti; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi, da bi spodbudili gospodarsko rast in socialni napredek, naklonjen razvoju, morali sprejeti zakonodajo, ki bi upoštevala enakost med spoloma, da bi okrepili možnosti žensk za udejstvovanje v proizvodnih dejavnostih, in sicer ne le z zakonodajnimi reformami, ki bi omogočile dostop do posojil, temveč tudi s posebnimi programi usposabljanja, prek katerih bi napredek na področju izobraževanja v državah AKP lahko pretvorili v resnične gospodarske priložnosti;

| 29. | poziva k izvajanju zavez iz Busana glede skladnih razvojnih politik in vključevanja zasebnega sektorja za razvoj ter zavez, podanih v okviru Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre; poudarja potrebo po upoštevanju vloge zasebnega sektorja pri zasnovi in izvajanju globalnega okvira za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

29.

poziva k izvajanju zavez iz Busana glede skladnih razvojnih politik in vključevanja zasebnega sektorja za razvoj ter zavez, podanih v okviru Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre; poudarja potrebo po upoštevanju vloge zasebnega sektorja pri zasnovi in izvajanju globalnega okvira za obdobje po letu 2015;

| 30. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

30.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom ter regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (26)

o družbenih in gospodarskih posledicah slabe prehranjenosti v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP in EU (Sporazum iz Cotonouja), zlasti člena 25(1)(b) o izboljšanju prehranjenosti ter odpravi lakote in podhranjenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP in EU (Sporazum iz Cotonouja), zlasti člena 25(1)(b) o izboljšanju prehranjenosti ter odpravi lakote in podhranjenosti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2004 o pomoči v hrani in zanesljivi preskrbi s hrano (AKP-EU 3692/04fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2004 o pomoči v hrani in zanesljivi preskrbi s hrano (AKP-EU 3692/04fin.),

| — | ob upoštevanju 13-letnega celostnega izvedbenega načrta Svetovne zdravstvene organizacije za prehranjenost mater, dojenčkov in majhnih otrok (2012–2025), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 13-letnega celostnega izvedbenega načrta Svetovne zdravstvene organizacije za prehranjenost mater, dojenčkov in majhnih otrok (2012–2025),

| — | ob upoštevanju afriške regionalne strategije za prehrano (2005–2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afriške regionalne strategije za prehrano (2005–2015),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013 z naslovom „Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU“ (COM (2013)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013 z naslovom „Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU“ (COM (2013)0141),

| — | ob upoštevanju poziva evropskih in afriških poslancev z dne 8. junija 2013 k okrepitvi ukrepov proti podhranjenosti otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva evropskih in afriških poslancev z dne 8. junija 2013 k okrepitvi ukrepov proti podhranjenosti otrok,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/101.717/14/fin.),

| A. | ker slaba prehranjenost zajema tako čezmerno prehranjenost kot podhranjenost in ima neposredne negativne posledice v smislu bolezni in invalidnosti, razvoja možganov, pridobljene izobrazbe, možnosti za zaposlitev in dohodkovnega potenciala posameznikov in skupnosti; |
| --- | --- |

A.

ker slaba prehranjenost zajema tako čezmerno prehranjenost kot podhranjenost in ima neposredne negativne posledice v smislu bolezni in invalidnosti, razvoja možganov, pridobljene izobrazbe, možnosti za zaposlitev in dohodkovnega potenciala posameznikov in skupnosti;

| B. | ker po podatkih FAO približno 2 milijardi ljudi ne zaužijeta dovolj mikrohranil, kot so vitamini in minerali, kar lahko vodi k slabi prehranjenosti; |
| --- | --- |

B.

ker po podatkih FAO približno 2 milijardi ljudi ne zaužijeta dovolj mikrohranil, kot so vitamini in minerali, kar lahko vodi k slabi prehranjenosti;

| C. | ker na slabo prehranjenost vpliva vrsta dejavnikov, povezanih z revščino, nezanesljivo preskrbo s hrano, slabo oskrbo z vodo ter slabimi sanitarnimi in zdravstvenimi storitvami, ki lahko izvirajo iz redkih naravnih virov, slabega upravljanja, konfliktov, podnebnih sprememb, rasti prebivalstva, izvoznih subvencij, ki škodijo lokalnim trgom, visokih in nestabilnih cen hrane ter pomanjkanja naložb v družinske kmetije, ki pridelujejo hrano za lokalno porabo, in ker v afriških državah AKP zlasti prebivalce Sahela ogrožajo suša, širjenje puščav, pomanjkanje osnovnih izobraževalnih in zdravstvenih storitev ter izoliranost in slabe povezave; |
| --- | --- |

C.

ker na slabo prehranjenost vpliva vrsta dejavnikov, povezanih z revščino, nezanesljivo preskrbo s hrano, slabo oskrbo z vodo ter slabimi sanitarnimi in zdravstvenimi storitvami, ki lahko izvirajo iz redkih naravnih virov, slabega upravljanja, konfliktov, podnebnih sprememb, rasti prebivalstva, izvoznih subvencij, ki škodijo lokalnim trgom, visokih in nestabilnih cen hrane ter pomanjkanja naložb v družinske kmetije, ki pridelujejo hrano za lokalno porabo, in ker v afriških državah AKP zlasti prebivalce Sahela ogrožajo suša, širjenje puščav, pomanjkanje osnovnih izobraževalnih in zdravstvenih storitev ter izoliranost in slabe povezave;

| D. | ker slaba prehranjenost vodi ne le k podhranjenosti, temveč tudi k debelosti, obe pa negativno vplivata na zdravje in razvoj; ker je v podsaharski Afriki najbolj pereče vprašanje podhranjenost zaradi pomanjkanja hrane, medtem ko lahko v drugih regijah AKP z revščino povezana nezdrava prehrana vodi k pojavu debelosti poleg podhranjenosti; |
| --- | --- |

D.

ker slaba prehranjenost vodi ne le k podhranjenosti, temveč tudi k debelosti, obe pa negativno vplivata na zdravje in razvoj; ker je v podsaharski Afriki najbolj pereče vprašanje podhranjenost zaradi pomanjkanja hrane, medtem ko lahko v drugih regijah AKP z revščino povezana nezdrava prehrana vodi k pojavu debelosti poleg podhranjenosti;

| E. | ker so najbolj marginalizirane družbene skupine, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi, v večji meri izpostavljeni slabi prehranjenosti in njenim negativnim posledicam; |
| --- | --- |

E.

ker so najbolj marginalizirane družbene skupine, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi, v večji meri izpostavljeni slabi prehranjenosti in njenim negativnim posledicam;

| F. | ker so vzroki in posledice slabe prehranjenosti večplastni in zahtevajo večsektorske in vključujoče odzive, ki bi morali kratko- in dolgoročno postati del splošnejših strategij za varstvo pravice do hrane (razpoložljivost, dostopnost in zadostnost), da bi povečali obseg neposrednih ukrepov na področju prehrane, osredotočenih na nosečnice in otroke, mlajše od dveh let, ter razširili obseg razvojnih politik, ki posebno pozornost posvečajo prehrani; ker kljub temu, da predstavljajo posebej ranljivo skupino, v kateri zaradi stalne podhranjenosti prihaja do tega, da se težave, kot so prenizka teža in pomanjkanje hranilnih snovi, prenašajo iz ene generacije v drugo, ženske igrajo ključno vlogo pri izboljšanju prehrane družin in s tem otrok, ko se raven prihodkov poveča; |
| --- | --- |

F.

ker so vzroki in posledice slabe prehranjenosti večplastni in zahtevajo večsektorske in vključujoče odzive, ki bi morali kratko- in dolgoročno postati del splošnejših strategij za varstvo pravice do hrane (razpoložljivost, dostopnost in zadostnost), da bi povečali obseg neposrednih ukrepov na področju prehrane, osredotočenih na nosečnice in otroke, mlajše od dveh let, ter razširili obseg razvojnih politik, ki posebno pozornost posvečajo prehrani; ker kljub temu, da predstavljajo posebej ranljivo skupino, v kateri zaradi stalne podhranjenosti prihaja do tega, da se težave, kot so prenizka teža in pomanjkanje hranilnih snovi, prenašajo iz ene generacije v drugo, ženske igrajo ključno vlogo pri izboljšanju prehrane družin in s tem otrok, ko se raven prihodkov poveča;

| G. | ker lahko dolgotrajna prehrana, v kateri ni dovolj hranilnih snovi, in pogosta vnetja povzročijo zaostajanje v rasti, katerega posledice v smislu poznejšega motoričnega in kognitivnega razvoja so v veliki meri nepovratne; ker lahko obdobja pomanjkanja hrane in nezdravljene pogoste bolezni, kot sta driska in pljučnica, vodijo k hiranju in morda celo smrti in ker je pri podhranjenih ženskah in dekletih v rodni dobi možnost, da bodo rodile manjše otroke (tako po teži kot po višini), večja; |
| --- | --- |

G.

ker lahko dolgotrajna prehrana, v kateri ni dovolj hranilnih snovi, in pogosta vnetja povzročijo zaostajanje v rasti, katerega posledice v smislu poznejšega motoričnega in kognitivnega razvoja so v veliki meri nepovratne; ker lahko obdobja pomanjkanja hrane in nezdravljene pogoste bolezni, kot sta driska in pljučnica, vodijo k hiranju in morda celo smrti in ker je pri podhranjenih ženskah in dekletih v rodni dobi možnost, da bodo rodile manjše otroke (tako po teži kot po višini), večja;

| H. | ker je podhranjenost glavni vzrok 45 % smrti otrok, mlajših od 5 let; |
| --- | --- |

H.

ker je podhranjenost glavni vzrok 45 % smrti otrok, mlajših od 5 let;

| I. | ker smrtnost in obolevnost, povezani z slabo prehranjenostjo, predstavljata neposredno izgubo človeškega kapitala in produktivnosti gospodarstva, zlasti zaradi slabih kognitivnih sposobnosti in nižje dosežene stopnje izobrazbe, ki so posledica podhranjenosti v zgodnjem otroštvu; |
| --- | --- |

I.

ker smrtnost in obolevnost, povezani z slabo prehranjenostjo, predstavljata neposredno izgubo človeškega kapitala in produktivnosti gospodarstva, zlasti zaradi slabih kognitivnih sposobnosti in nižje dosežene stopnje izobrazbe, ki so posledica podhranjenosti v zgodnjem otroštvu;

| J. | ker je posameznik zaradi podhranjenosti v zgodnjem otroštvu kasneje bolj dovzeten za nenalezljive bolezni, vključno s sladkorno boleznijo in boleznimi srca in ožilja, kar zvišuje stroške zdravstva, ki jih imajo zdravstveni sistemi z že tako omejenimi viri; |
| --- | --- |

J.

ker je posameznik zaradi podhranjenosti v zgodnjem otroštvu kasneje bolj dovzeten za nenalezljive bolezni, vključno s sladkorno boleznijo in boleznimi srca in ožilja, kar zvišuje stroške zdravstva, ki jih imajo zdravstveni sistemi z že tako omejenimi viri;

| K. | ker se po ocenah skupni gospodarski stroški slabe prehranjenosti gibljejo od 2–3 % do celo 16 % bruto domačega proizvoda v najbolj prizadetih državah; |
| --- | --- |

K.

ker se po ocenah skupni gospodarski stroški slabe prehranjenosti gibljejo od 2–3 % do celo 16 % bruto domačega proizvoda v najbolj prizadetih državah;

| L. | ker je izboljšanje prehrane pogoj za dosego ciljev, kot so izkoreninjenje revščine in lakote, zmanjšanje umrljivosti otrok, izboljšanje zdravja mater, boj proti boleznim, krepitev vloge žensk in dosega osnovne izobrazbe za vse; |
| --- | --- |

L.

ker je izboljšanje prehrane pogoj za dosego ciljev, kot so izkoreninjenje revščine in lakote, zmanjšanje umrljivosti otrok, izboljšanje zdravja mater, boj proti boleznim, krepitev vloge žensk in dosega osnovne izobrazbe za vse;

| M. | ker po vsem svetu zaostajanje v rasti prizadene približno 165 milijonov ali četrtino vseh otrok, vsako leto pa za posledicami podhranjenosti umre 2,6 milijona otrok, mlajših od 5 let, pri čemer 90 % teh otrok živi v Afriki in Aziji; |
| --- | --- |

M.

ker po vsem svetu zaostajanje v rasti prizadene približno 165 milijonov ali četrtino vseh otrok, vsako leto pa za posledicami podhranjenosti umre 2,6 milijona otrok, mlajših od 5 let, pri čemer 90 % teh otrok živi v Afriki in Aziji;

| N. | ker velja, da je najbolj kritično obdobje za preprečevanje podhranjenosti in njenih posledic v odraslosti prvih 1  000 dni življenja otroka, vključno z obdobjem nosečnosti, in ker bi moralo biti prvih šest mesecev po rojstvu posvečenih izključno dojenju; |
| --- | --- |

N.

ker velja, da je najbolj kritično obdobje za preprečevanje podhranjenosti in njenih posledic v odraslosti prvih 1  000 dni življenja otroka, vključno z obdobjem nosečnosti, in ker bi moralo biti prvih šest mesecev po rojstvu posvečenih izključno dojenju;

| O. | ker se je po podatkih FAO raznovrstnost poljščin zmanjšala za 75 % v 20. stoletju in ker bi lahko tretjina obstoječih vrst izginila do leta 2050; ker le 30 poljščin zagotavlja 90 % kalorij za prehrano ljudi, le tri rastline (riž, pšenica in koruza) pa predstavljajo več kot polovico kalorij v prehrani ljudi; |
| --- | --- |

O.

ker se je po podatkih FAO raznovrstnost poljščin zmanjšala za 75 % v 20. stoletju in ker bi lahko tretjina obstoječih vrst izginila do leta 2050; ker le 30 poljščin zagotavlja 90 % kalorij za prehrano ljudi, le tri rastline (riž, pšenica in koruza) pa predstavljajo več kot polovico kalorij v prehrani ljudi;

| P. | ker ima zasebni sektor, vključno z globalnimi in nacionalnimi živilskimi podjetji ter malimi subjekti, kot so podjetniki, kmetje in trgovci, velik potencial za prispevanje k prizadevanjem več deležnikov, da bi izboljšali prehrano; ker morajo biti prizadevanja zasebnega sektorja del širših strategij za boj proti podhranjenosti, ki temeljijo na pravici do hrane, in jih je treba ustrezno urejati; |
| --- | --- |

P.

ker ima zasebni sektor, vključno z globalnimi in nacionalnimi živilskimi podjetji ter malimi subjekti, kot so podjetniki, kmetje in trgovci, velik potencial za prispevanje k prizadevanjem več deležnikov, da bi izboljšali prehrano; ker morajo biti prizadevanja zasebnega sektorja del širših strategij za boj proti podhranjenosti, ki temeljijo na pravici do hrane, in jih je treba ustrezno urejati;

| Q. | ker je mogoče zanesljivo preskrbo s hrano in hranljivimi snovmi doseči prek trajnostnih lokalnih, regionalnih in podregionalnih agroživilskih sistemov, ki temeljijo na modelu družinskih kmetij, pri katerem je dostop do proizvodnih sredstev (zemljišča, orodja, posojil itd.) zagotovljen in ki je malega obsega, raznolik, lokalen in v prvi vrsti usmerjen v zagotavljanje hrane za lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker je mogoče zanesljivo preskrbo s hrano in hranljivimi snovmi doseči prek trajnostnih lokalnih, regionalnih in podregionalnih agroživilskih sistemov, ki temeljijo na modelu družinskih kmetij, pri katerem je dostop do proizvodnih sredstev (zemljišča, orodja, posojil itd.) zagotovljen in ki je malega obsega, raznolik, lokalen in v prvi vrsti usmerjen v zagotavljanje hrane za lokalne skupnosti;

| R. | ker se v vse večji meri priznava, da slaba prehranjenost najbolj prizadene zmerno in kronično podhranjene, kar vodi k novi usmeritvi, ki se ne osredotoča zgolj na zdravljenje, temveč tudi na preprečevanje; |
| --- | --- |

R.

ker se v vse večji meri priznava, da slaba prehranjenost najbolj prizadene zmerno in kronično podhranjene, kar vodi k novi usmeritvi, ki se ne osredotoča zgolj na zdravljenje, temveč tudi na preprečevanje;

| S. | ker imajo ukrepi, ki posebno pozornost posvečajo prehrani, in programi na področju kmetijstva, mrež socialnih varnosti, razvoja v zgodnjem otroštvu in izobraževanja izjemen potencial za razširitev obsega in izboljšanje učinkovitosti ukrepov na področju prehrane; |
| --- | --- |

S.

ker imajo ukrepi, ki posebno pozornost posvečajo prehrani, in programi na področju kmetijstva, mrež socialnih varnosti, razvoja v zgodnjem otroštvu in izobraževanja izjemen potencial za razširitev obsega in izboljšanje učinkovitosti ukrepov na področju prehrane;

| T. | ker se v številnih državah v razvoju prebivalci v preveliki meri zanašajo na divje vire beljakovin (meso divjih živali), ki so netrajnostni, neprijavljeni in se zmanjšujejo, kar bi v bližnji prihodnosti lahko vodilo k potencialni prehrani brez beljakovin, kar bi še poslabšalo slabo prehranjenost; |
| --- | --- |

T.

ker se v številnih državah v razvoju prebivalci v preveliki meri zanašajo na divje vire beljakovin (meso divjih živali), ki so netrajnostni, neprijavljeni in se zmanjšujejo, kar bi v bližnji prihodnosti lahko vodilo k potencialni prehrani brez beljakovin, kar bi še poslabšalo slabo prehranjenost;

| U. | ker imajo najbolj ogrožene države AKP skupaj z donatorji, večstranskimi organizacijami in zasebnim sektorjem odgovornost, da povečajo dodelitve programom na področju prehrane in programom, ki prehrani posvečajo posebno pozornost; |
| --- | --- |

U.

ker imajo najbolj ogrožene države AKP skupaj z donatorji, večstranskimi organizacijami in zasebnim sektorjem odgovornost, da povečajo dodelitve programom na področju prehrane in programom, ki prehrani posvečajo posebno pozornost;

| V. | ker je v boju proti slabi prehranjenosti izjemnega pomena, da se vključijo družine in lokalne skupnosti, da bi dosegli tudi najbolj oddaljena območja, kjer so državne strukture šibke ali ne delujejo; |
| --- | --- |

V.

ker je v boju proti slabi prehranjenosti izjemnega pomena, da se vključijo družine in lokalne skupnosti, da bi dosegli tudi najbolj oddaljena območja, kjer so državne strukture šibke ali ne delujejo;

| W. | ker morajo te kritične naložbe v javno zdravje spremljati reforme sistemov preskrbe s hrano ter usklajena globalna prizadevanja za rešitev težav svetovne preskrbe s hrano, ki bi jih vodile vlade, a v katerih bi sodelovali tudi ključni akterji, kot so zasebni sektor, civilna družba in skupnosti; |
| --- | --- |

W.

ker morajo te kritične naložbe v javno zdravje spremljati reforme sistemov preskrbe s hrano ter usklajena globalna prizadevanja za rešitev težav svetovne preskrbe s hrano, ki bi jih vodile vlade, a v katerih bi sodelovali tudi ključni akterji, kot so zasebni sektor, civilna družba in skupnosti;

| X. | ker je pašništvo na sušnih in polsušnih območjih z vidika proizvodnje mesa in kalorične vrednosti na hektar produktivnejše od živinoreje, ki ne predvideva selitve živine, in ker pašništvo tako prispeva k oskrbi skupnosti s hrano in k izboljšanju zanesljive preskrbe s hrano in prehranjevanja ter k odpornosti pred pomanjkanjem hrane; ker bi mobilnost nomadskih živinorejcev in posledično njihova sposobnost, da se lažje prilagodijo podnebnim spremembam kot živinorejci, ki svoje živine ne selijo, lahko vodila k zanesljivejši preskrbi s hrano; |
| --- | --- |

X.

ker je pašništvo na sušnih in polsušnih območjih z vidika proizvodnje mesa in kalorične vrednosti na hektar produktivnejše od živinoreje, ki ne predvideva selitve živine, in ker pašništvo tako prispeva k oskrbi skupnosti s hrano in k izboljšanju zanesljive preskrbe s hrano in prehranjevanja ter k odpornosti pred pomanjkanjem hrane; ker bi mobilnost nomadskih živinorejcev in posledično njihova sposobnost, da se lažje prilagodijo podnebnim spremembam kot živinorejci, ki svoje živine ne selijo, lahko vodila k zanesljivejši preskrbi s hrano;

| Y. | ker je 50 od 79 držav AKP obalnih in ker več kot 60 držav AKP na regionalne in mednarodne trge izvaža ribe in ribiške proizvode; |
| --- | --- |

Y.

ker je 50 od 79 držav AKP obalnih in ker več kot 60 držav AKP na regionalne in mednarodne trge izvaža ribe in ribiške proizvode;

| Z. | ker morata biti politika razvojnega sodelovanja EU in skupna ribiška politika EU dosledni, medsebojno dopolnjujoči in ustrezno usklajeni; |
| --- | --- |

Z.

ker morata biti politika razvojnega sodelovanja EU in skupna ribiška politika EU dosledni, medsebojno dopolnjujoči in ustrezno usklajeni;

| 1. | poziva države AKP, naj v okviru svojih letnih državnih proračunov vzpostavijo posebno in v celoti financirano proračunsko vrstico za ukrepe na področju prehrane, ciljno usmerjene v prid vseh ljudi, vključno z najbolj marginaliziranimi, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi; |
| --- | --- |

1.

poziva države AKP, naj v okviru svojih letnih državnih proračunov vzpostavijo posebno in v celoti financirano proračunsko vrstico za ukrepe na področju prehrane, ciljno usmerjene v prid vseh ljudi, vključno z najbolj marginaliziranimi, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi;

| 2. | spodbuja EU, naj izpolni svoje zaveze, v skladu s katerimi naj bi podprla prizadevanja partnerskih držav, da do leta 2015 zmanjšajo število otrok, mlajših od pet let, ki zaostajajo v rasti, za sedem milijonov, podprla osnovno zdravstveno oskrbo in izvajala ukrepe na podlagi potreb za blažitev obdobij kriz zaradi pomanjkanja hrane, da bi se borili proti hiranju, ter, kjer je potrebno, združili strategije za boj proti zaostajanju v rasti in hiranju; |
| --- | --- |

2.

spodbuja EU, naj izpolni svoje zaveze, v skladu s katerimi naj bi podprla prizadevanja partnerskih držav, da do leta 2015 zmanjšajo število otrok, mlajših od pet let, ki zaostajajo v rasti, za sedem milijonov, podprla osnovno zdravstveno oskrbo in izvajala ukrepe na podlagi potreb za blažitev obdobij kriz zaradi pomanjkanja hrane, da bi se borili proti hiranju, ter, kjer je potrebno, združili strategije za boj proti zaostajanju v rasti in hiranju;

| 3. | poziva k večjim naložbam v dokazane in nadgradljive ukrepe za izboljšanje in dopolnjevanje prehrane, v kateri primanjkuje ključnih hranilnih snovi, vključno z nadgradnjo in obnovo obstoječih programov, dodelitvijo novih sredstev za vzpostavitev programov, kjer slednji še ne obstajajo, ter z osredotočanjem na ukrepe, kot so obogatitev osnovnih živil in začimb z dodajanjem mikrohranil; |
| --- | --- |

3.

poziva k večjim naložbam v dokazane in nadgradljive ukrepe za izboljšanje in dopolnjevanje prehrane, v kateri primanjkuje ključnih hranilnih snovi, vključno z nadgradnjo in obnovo obstoječih programov, dodelitvijo novih sredstev za vzpostavitev programov, kjer slednji še ne obstajajo, ter z osredotočanjem na ukrepe, kot so obogatitev osnovnih živil in začimb z dodajanjem mikrohranil;

| 4. | poziva države AKP, naj boj proti slabi prehranjenosti vključijo v vsa povezana področja razvojne politike, zlasti kmetijstvo in programe osnovnega zdravstvenega varstva, in sicer v okviru celovitejšega pristopa, osredotočenega na pravico do hrane, pri tem pa zagotovijo, da bodo v te politike in programe vključeni najbolj marginalizirani, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi, ter preverjajo skladnost drugih politik s cilji na področju prehrane; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP, naj boj proti slabi prehranjenosti vključijo v vsa povezana področja razvojne politike, zlasti kmetijstvo in programe osnovnega zdravstvenega varstva, in sicer v okviru celovitejšega pristopa, osredotočenega na pravico do hrane, pri tem pa zagotovijo, da bodo v te politike in programe vključeni najbolj marginalizirani, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi, ter preverjajo skladnost drugih politik s cilji na področju prehrane;

| 5. | opozarja, da v nekaterih državah obstaja tesna povezava med podhranjenostjo, slabo prehranjenostjo in dostopom do vode, ter poziva vlade in mednarodno skupnost, naj nadaljujejo s svojimi prizadevanji, da bi zagotovile dostop ljudi do pitne vode tako v mestnih kot v podeželskih območjih; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da v nekaterih državah obstaja tesna povezava med podhranjenostjo, slabo prehranjenostjo in dostopom do vode, ter poziva vlade in mednarodno skupnost, naj nadaljujejo s svojimi prizadevanji, da bi zagotovile dostop ljudi do pitne vode tako v mestnih kot v podeželskih območjih;

| 6. | poziva mednarodno skupnost, naj si prizadeva za pristop od spodaj navzgor ter spodbuja lokalna gospodarstva in trgovino, ki lahko podpira lokalne proizvajalce; poudarja, da morajo mednarodna trgovinska pravila dopuščati možnosti za politike, prek katerih bi podprli možnosti preživetja in delovna mesta tam, kjer ljudje živijo, ter zagotovili, da je hrana vedno na voljo na lokalni ravni; |
| --- | --- |

6.

poziva mednarodno skupnost, naj si prizadeva za pristop od spodaj navzgor ter spodbuja lokalna gospodarstva in trgovino, ki lahko podpira lokalne proizvajalce; poudarja, da morajo mednarodna trgovinska pravila dopuščati možnosti za politike, prek katerih bi podprli možnosti preživetja in delovna mesta tam, kjer ljudje živijo, ter zagotovili, da je hrana vedno na voljo na lokalni ravni;

| 7. | poziva Evropsko komisijo, naj s pomočjo držav AKP izpolni zavezo, podano v sporočilu iz marca 2013 z naslovom „Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU“, in sicer, da se število otrok, mlajših od 5 let, ki zaostajajo v rasti, do leta 2025 zmanjša za vsaj 10 %, in naj obravnava ključno težavo hude akutne slabe prehranjenosti; |
| --- | --- |

7.

poziva Evropsko komisijo, naj s pomočjo držav AKP izpolni zavezo, podano v sporočilu iz marca 2013 z naslovom „Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU“, in sicer, da se število otrok, mlajših od 5 let, ki zaostajajo v rasti, do leta 2025 zmanjša za vsaj 10 %, in naj obravnava ključno težavo hude akutne slabe prehranjenosti;

| 8. | poudarja potrebo po vodenju, zavezanosti in odgovornosti na nacionalni in mednarodni ravni, kar zadeva namenjanje sredstev in spodbujanje naložb, ki na trajnosten način obravnavajo dolgoročne načrte na področju prehrane v državah AKP; v celoti podpira vlogo Odbora ZN za svetovno zanesljivost preskrbe s hrano pri izboljšanju usklajevanja in upravljanja svetovne preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

8.

poudarja potrebo po vodenju, zavezanosti in odgovornosti na nacionalni in mednarodni ravni, kar zadeva namenjanje sredstev in spodbujanje naložb, ki na trajnosten način obravnavajo dolgoročne načrte na področju prehrane v državah AKP; v celoti podpira vlogo Odbora ZN za svetovno zanesljivost preskrbe s hrano pri izboljšanju usklajevanja in upravljanja svetovne preskrbe s hrano;

| 9. | opozarja na zavezo držav AKP, da bodo 10 % svojih domačih proračunov namenile razvoju kmetijstva, in jih v zvezi s tem poziva, naj prednostno obravnavajo družinske kmetije, ki proizvajajo hrano za lokalno porabo, da bi dosegle trajnostno in zanesljivo preskrbljenost svojega prebivalstva s hrano; |
| --- | --- |

9.

opozarja na zavezo držav AKP, da bodo 10 % svojih domačih proračunov namenile razvoju kmetijstva, in jih v zvezi s tem poziva, naj prednostno obravnavajo družinske kmetije, ki proizvajajo hrano za lokalno porabo, da bi dosegle trajnostno in zanesljivo preskrbljenost svojega prebivalstva s hrano;

| 10. | poudarja potrebo po usklajenem političnem odzivu na težavo slabe prehranjenosti na svetovni ravni; priporoča, naj države AKP v svoje politike na področju kmetijstva, zdravstva, izobraževanja, gospodarstva in socialne varnosti vključijo izrecne cilje na področju prehrane; |
| --- | --- |

10.

poudarja potrebo po usklajenem političnem odzivu na težavo slabe prehranjenosti na svetovni ravni; priporoča, naj države AKP v svoje politike na področju kmetijstva, zdravstva, izobraževanja, gospodarstva in socialne varnosti vključijo izrecne cilje na področju prehrane;

| 11. | v skladu s pristopom, osredotočenim na pravico do hrane, in njegovimi temeljnimi načeli poudarja potrebo po preglednih in zavezujočih zakonodajnih in regulativnih okvirih, ki bi urejali odgovornost živilske industrije v državah AKP za zagotavljanje proizvodov z visoko prehransko vrednostjo; |
| --- | --- |

11.

v skladu s pristopom, osredotočenim na pravico do hrane, in njegovimi temeljnimi načeli poudarja potrebo po preglednih in zavezujočih zakonodajnih in regulativnih okvirih, ki bi urejali odgovornost živilske industrije v državah AKP za zagotavljanje proizvodov z visoko prehransko vrednostjo;

| 12. | poudarja, da lahko zasebni sektor igra pomembno vlogo pri izboljšanju kakovosti javnih naložb in da bi morale naložbe v afriško kmetijstvo temeljiti na samozadostnosti; izraža zaskrbljenost glede grožnje, ki jo za lokalno prebivalstvo in proizvodnjo pomenita prilaščanje zemljišč in agroživilska industrija velikega obsega, saj vodita h kratkoročnemu čezmernemu izkoriščanju zemljišč, ki se kasneje ne bodo več obdelovala, uničenju naravnega kroga proizvodnje in izrinjanju lokalnega prebivalstva, ki nato opusti pridelavo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da lahko zasebni sektor igra pomembno vlogo pri izboljšanju kakovosti javnih naložb in da bi morale naložbe v afriško kmetijstvo temeljiti na samozadostnosti; izraža zaskrbljenost glede grožnje, ki jo za lokalno prebivalstvo in proizvodnjo pomenita prilaščanje zemljišč in agroživilska industrija velikega obsega, saj vodita h kratkoročnemu čezmernemu izkoriščanju zemljišč, ki se kasneje ne bodo več obdelovala, uničenju naravnega kroga proizvodnje in izrinjanju lokalnega prebivalstva, ki nato opusti pridelavo;

| 13. | poziva države AKP, naj ustanovijo ali okrepijo nacionalne agencije za znanost, tehnologijo in inovacije z zmogljivostjo spodbujanja tehnologij in strokovnega znanja na področju spremljanja rezultatov v zvezi s prehrano, da bi oblikovalcem politik pri zasnovi ukrepov, ki posebno pozornost posvečajo prehrani, zagotovili na dokazih temelječe informacije; |
| --- | --- |

13.

poziva države AKP, naj ustanovijo ali okrepijo nacionalne agencije za znanost, tehnologijo in inovacije z zmogljivostjo spodbujanja tehnologij in strokovnega znanja na področju spremljanja rezultatov v zvezi s prehrano, da bi oblikovalcem politik pri zasnovi ukrepov, ki posebno pozornost posvečajo prehrani, zagotovili na dokazih temelječe informacije;

| 14. | poziva države AKP, naj vzpostavijo ali okrepijo pregledne, dostopne in javne informacijske sisteme o učinkih slabe prehranjenosti in rešitvah zanjo ter ob upoštevanju priporočil Svetovne zdravstvene organizacije spodbujajo odločanje s ciljem doseganja boljših rezultatov na področju prehrane; poziva države AKP, naj omogočijo in spodbujajo zdravo prehrano ter dostop do visokokakovostne hrane v zadostni količini; poziva k podpiranju prehranske raznolikosti in krepitvi lokalne preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

14.

poziva države AKP, naj vzpostavijo ali okrepijo pregledne, dostopne in javne informacijske sisteme o učinkih slabe prehranjenosti in rešitvah zanjo ter ob upoštevanju priporočil Svetovne zdravstvene organizacije spodbujajo odločanje s ciljem doseganja boljših rezultatov na področju prehrane; poziva države AKP, naj omogočijo in spodbujajo zdravo prehrano ter dostop do visokokakovostne hrane v zadostni količini; poziva k podpiranju prehranske raznolikosti in krepitvi lokalne preskrbe s hrano;

| 15. | poziva Evropsko komisijo in države AKP, naj sprejmejo posebne ukrepe za obravnavo hude akutne slabe prehranjenosti ter slednjo prepoznajo kot razvojno prednostno nalogo in ne zgolj humanitarno vprašanje; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko komisijo in države AKP, naj sprejmejo posebne ukrepe za obravnavo hude akutne slabe prehranjenosti ter slednjo prepoznajo kot razvojno prednostno nalogo in ne zgolj humanitarno vprašanje;

| 16. | poziva zlasti države AKP, ki so preobremenjene s težavami v zvezi s podhranjenostjo, naj v obdobju načrtovanja nosečnosti in v obdobju odraščanja uvedejo na dokazih temelječe ukrepe na področju prehrane; |
| --- | --- |

16.

poziva zlasti države AKP, ki so preobremenjene s težavami v zvezi s podhranjenostjo, naj v obdobju načrtovanja nosečnosti in v obdobju odraščanja uvedejo na dokazih temelječe ukrepe na področju prehrane;

| 17. | poudarja, da se bodo v prihodnjih desetletjih države AKP soočile z velikim povečanjem števila prebivalstva, kar lahko pomeni priložnost, a tudi breme, v kolikor ne bodo sprejeti ukrepi za izboljšanje razvoja in izobraževanja otrok ter za spopadanje s hudo akutno slabo prehranjenostjo, ki v največji meri prizadene otroke; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se bodo v prihodnjih desetletjih države AKP soočile z velikim povečanjem števila prebivalstva, kar lahko pomeni priložnost, a tudi breme, v kolikor ne bodo sprejeti ukrepi za izboljšanje razvoja in izobraževanja otrok ter za spopadanje s hudo akutno slabo prehranjenostjo, ki v največji meri prizadene otroke;

| 18. | spodbuja oblikovanje partnerstev med vladami, donatorji, zasebnim sektorjem in civilno družbo, zlasti združenji kmetijskih proizvajalcev, pri ukrepih za izboljšanje prehranjenosti na ravni skupnosti in nacionalni ravni, zlasti prek gibanja Scaling Up Nutrition (SUN), ki premore strukture za spodbujanje, podpiranje in usklajevanje ukrepov; |
| --- | --- |

18.

spodbuja oblikovanje partnerstev med vladami, donatorji, zasebnim sektorjem in civilno družbo, zlasti združenji kmetijskih proizvajalcev, pri ukrepih za izboljšanje prehranjenosti na ravni skupnosti in nacionalni ravni, zlasti prek gibanja Scaling Up Nutrition (SUN), ki premore strukture za spodbujanje, podpiranje in usklajevanje ukrepov;

| 19. | ponovno poudarja pomen varstva vseh obstoječih zemljiških pravic, da bi zagotovili krepitev družinskega kmetijstva, ter pomen preprečevanja prilaščanja zemljišč s strani tujih podjetij, ki še dodatno ogroža zanesljivost preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

19.

ponovno poudarja pomen varstva vseh obstoječih zemljiških pravic, da bi zagotovili krepitev družinskega kmetijstva, ter pomen preprečevanja prilaščanja zemljišč s strani tujih podjetij, ki še dodatno ogroža zanesljivost preskrbe s hrano;

| 20. | poziva države AKP, naj v procese odločanja v zvezi z nacionalnimi in mednarodnimi odzivi na nacionalne in svetovne izzive, ki jih predstavljata zanesljivost oskrbe s hrano in prehrana, vključijo ženske in invalide, obenem pa naj v prehranske politike vključijo načelo enakosti spolov in ženskam zagotovijo boljša jamstva, kar zadeva dostop do virov, izobraževanja in socialnih storitev; |
| --- | --- |

20.

poziva države AKP, naj v procese odločanja v zvezi z nacionalnimi in mednarodnimi odzivi na nacionalne in svetovne izzive, ki jih predstavljata zanesljivost oskrbe s hrano in prehrana, vključijo ženske in invalide, obenem pa naj v prehranske politike vključijo načelo enakosti spolov in ženskam zagotovijo boljša jamstva, kar zadeva dostop do virov, izobraževanja in socialnih storitev;

| 21. | poziva države AKP in donatorje, naj priznajo pomen medgeneracijske solidarnosti pri odpravljanju lakote in izjemne revščine; poudarja pomen neplačanega dela mater kot skrbnic ter njihovo ključno vlogo pri vseh ukrepih na področju prehrane; |
| --- | --- |

21.

poziva države AKP in donatorje, naj priznajo pomen medgeneracijske solidarnosti pri odpravljanju lakote in izjemne revščine; poudarja pomen neplačanega dela mater kot skrbnic ter njihovo ključno vlogo pri vseh ukrepih na področju prehrane;

| 22. | spodbuja države AKP, naj sprejmejo in izvajajo zakonodajo za zaščito mater in očetov ter s tem povezane ukrepe, ki bi ženskam in moškim omogočali, da opravljajo svojo skrbniško vlogo, zadostijo prehranskim potrebam svojih otrok ter varujejo lastno zdravje, obenem pa zagotavljali zaposlitveno varnost; |
| --- | --- |

22.

spodbuja države AKP, naj sprejmejo in izvajajo zakonodajo za zaščito mater in očetov ter s tem povezane ukrepe, ki bi ženskam in moškim omogočali, da opravljajo svojo skrbniško vlogo, zadostijo prehranskim potrebam svojih otrok ter varujejo lastno zdravje, obenem pa zagotavljali zaposlitveno varnost;

| 23. | poziva razvojne partnerje, vključno z EU, naj nudijo tehnično pomoč državam AKP, da bi slednje okrepile svoje nacionalne večsektorske načrte in programe na področju prehrane z močnim poudarkom na krepitvi zmogljivosti človeških virov za zdravje; |
| --- | --- |

23.

poziva razvojne partnerje, vključno z EU, naj nudijo tehnično pomoč državam AKP, da bi slednje okrepile svoje nacionalne večsektorske načrte in programe na področju prehrane z močnim poudarkom na krepitvi zmogljivosti človeških virov za zdravje;

| 24. | poziva EU, naj humanitarne dejavnosti tesneje poveže z razvojnimi politikami, ki obravnavajo strukturne vzroke slabe prehranjenosti, in zagotovi, da se za razvojne projekte na področju kmetijstva izvedejo ocene učinka na prehrano; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, naj humanitarne dejavnosti tesneje poveže z razvojnimi politikami, ki obravnavajo strukturne vzroke slabe prehranjenosti, in zagotovi, da se za razvojne projekte na področju kmetijstva izvedejo ocene učinka na prehrano;

| 25. | poziva države AKP, naj oblikujejo in vzpostavijo ali okrepijo celovite in vključujoče sisteme socialnega in zdravstvenega varstva v lasti države, ki se osredotočajo na zanesljivost preskrbe s hrano in prehranjenost, zagotovijo dejavno in vključujoče sodelovanje več deležnikov ter spodbujajo širok dostop do njihovih storitev in do cenovno dostopnih in hranljivih prehrambenih proizvodov ter do vode in sanitarnih storitev; |
| --- | --- |

25.

poziva države AKP, naj oblikujejo in vzpostavijo ali okrepijo celovite in vključujoče sisteme socialnega in zdravstvenega varstva v lasti države, ki se osredotočajo na zanesljivost preskrbe s hrano in prehranjenost, zagotovijo dejavno in vključujoče sodelovanje več deležnikov ter spodbujajo širok dostop do njihovih storitev in do cenovno dostopnih in hranljivih prehrambenih proizvodov ter do vode in sanitarnih storitev;

| 26. | poziva države AKP in države članice EU, naj kot izrecen cilj in pričakovan rezultat programov, odzivov na izredne razmere, strategij in politik na področju kmetijstva, zanesljive preskrbe s hrano in prehrane, in sicer od zasnove do izvajanja, vključijo izboljšanje stanja prehranjenosti žensk, odraščajočih deklet, dojenčkov, otrok, starejših in invalidov ter pri tem upoštevajo skrito lakoto in pomanjkanje mikrohranil ter dejstvo, da je debelost nova pojavna oblika slabe prehranjenosti, poleg tega pa spodbujajo dojenje in ustrezno dopolnilno hranjenje ter zagotovijo ukrepe razglistenja in terapevtskega hranjenja; |
| --- | --- |

26.

poziva države AKP in države članice EU, naj kot izrecen cilj in pričakovan rezultat programov, odzivov na izredne razmere, strategij in politik na področju kmetijstva, zanesljive preskrbe s hrano in prehrane, in sicer od zasnove do izvajanja, vključijo izboljšanje stanja prehranjenosti žensk, odraščajočih deklet, dojenčkov, otrok, starejših in invalidov ter pri tem upoštevajo skrito lakoto in pomanjkanje mikrohranil ter dejstvo, da je debelost nova pojavna oblika slabe prehranjenosti, poleg tega pa spodbujajo dojenje in ustrezno dopolnilno hranjenje ter zagotovijo ukrepe razglistenja in terapevtskega hranjenja;

| 27. | poudarja, da bi morali posebno pozornost nameniti majhnim otoškim državam v razvoju, ki se razlikujejo glede na topografijo, podnebje, kulturo in gospodarski razvoj, a se pri doseganju trajnostnega razvoja soočajo s skupnimi izzivi; poudarja, da kljub temu, da delež podhranjenega prebivalstva na teh otokih upada, ustrezna prehrana ostaja vprašanje uživanja predelane hrane in zanašanja nanjo, kar vodi k višjim stopnjam debelosti ter obolevnosti za boleznimi srca in sladkorno boleznijo; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi morali posebno pozornost nameniti majhnim otoškim državam v razvoju, ki se razlikujejo glede na topografijo, podnebje, kulturo in gospodarski razvoj, a se pri doseganju trajnostnega razvoja soočajo s skupnimi izzivi; poudarja, da kljub temu, da delež podhranjenega prebivalstva na teh otokih upada, ustrezna prehrana ostaja vprašanje uživanja predelane hrane in zanašanja nanjo, kar vodi k višjim stopnjam debelosti ter obolevnosti za boleznimi srca in sladkorno boleznijo;

| 28. | poudarja, da morajo prizadevanja za boj proti slabi prehranjenosti spremljati strategije za preprečevanje in zdravljenje, ki združujejo zgodnje zdravljenje glavnih bolezni, ki povzročajo smrt, razdeljevanje prehranskih dodatkov, pripravljenih za uporabo, ter bolj razširjene programe cepljenja; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da morajo prizadevanja za boj proti slabi prehranjenosti spremljati strategije za preprečevanje in zdravljenje, ki združujejo zgodnje zdravljenje glavnih bolezni, ki povzročajo smrt, razdeljevanje prehranskih dodatkov, pripravljenih za uporabo, ter bolj razširjene programe cepljenja;

| 29. | poziva države AKP, države članice EU in mednarodno skupnost, naj zagotovijo, da bo globalni razvojni okvir za obdobje po letu 2015 vključeval ambiciozne cilje na področju boja proti slabi prehranjenosti; glede na pomen prehranjenosti za druge razvojne cilje te akterje poziva, naj si prizadevajo za vključevanje prehranjenosti v druge zadevne cilje, pri tem pa upoštevajo do sedaj pridobljene izkušnje v okviru prizadevanj za dosego razvojnih ciljev tisočletja, zlasti cilja 1; |
| --- | --- |

29.

poziva države AKP, države članice EU in mednarodno skupnost, naj zagotovijo, da bo globalni razvojni okvir za obdobje po letu 2015 vključeval ambiciozne cilje na področju boja proti slabi prehranjenosti; glede na pomen prehranjenosti za druge razvojne cilje te akterje poziva, naj si prizadevajo za vključevanje prehranjenosti v druge zadevne cilje, pri tem pa upoštevajo do sedaj pridobljene izkušnje v okviru prizadevanj za dosego razvojnih ciljev tisočletja, zlasti cilja 1;

| 30. | poziva Evropsko komisijo, naj države članice EU, ki bodo sodelovale na svetovni razstavi leta 2015, vključi v skupno pobudo na podlagi teme „Nahranimo planet: energija za življenje“, da bi opredelili obveze in zavezujoče cilje za boj proti lakoti in podhranjenosti ter raznolike strategije na področjih, ki segajo od kmetijstva do razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko komisijo, naj države članice EU, ki bodo sodelovale na svetovni razstavi leta 2015, vključi v skupno pobudo na podlagi teme „Nahranimo planet: energija za življenje“, da bi opredelili obveze in zavezujoče cilje za boj proti lakoti in podhranjenosti ter raznolike strategije na področjih, ki segajo od kmetijstva do razvojnega sodelovanja;

| 31. | poziva vlade držav AKP in EU k sodelovanju pri načrtovanju kmetijstva, vključno z divjimi viri beljakovin, zanesljivostjo preskrbe s hrano ter programi, odzivi na izredne razmere, strategijami in politikami na področju prehrane, in sicer od zasnove do izvajanja; |
| --- | --- |

31.

poziva vlade držav AKP in EU k sodelovanju pri načrtovanju kmetijstva, vključno z divjimi viri beljakovin, zanesljivostjo preskrbe s hrano ter programi, odzivi na izredne razmere, strategijami in politikami na področju prehrane, in sicer od zasnove do izvajanja;

| 32. | poziva EU, naj v okviru svojega proračuna za razvojno pomoč zagotovi posebno pomoč prebivalcem držav AKP v Atlantskem in Tihem oceanu, ki so skoraj povsem odvisni od ribištva, tako v smislu zaslužka kot v smislu zagotavljanja beljakovin, potrebnih za izboljšanje njihovega zdravja in zlasti za izboljšanje zdravja njihovih otrok; |
| --- | --- |

32.

poziva EU, naj v okviru svojega proračuna za razvojno pomoč zagotovi posebno pomoč prebivalcem držav AKP v Atlantskem in Tihem oceanu, ki so skoraj povsem odvisni od ribištva, tako v smislu zaslužka kot v smislu zagotavljanja beljakovin, potrebnih za izboljšanje njihovega zdravja in zlasti za izboljšanje zdravja njihovih otrok;

| 33. | poziva države AKP in EU, naj jasno priznajo, da lahko ribištvo pripomore k reševanju težave slabe prehranjenosti ter da že prispeva k preprečevanju lakote v državah AKP; |
| --- | --- |

33.

poziva države AKP in EU, naj jasno priznajo, da lahko ribištvo pripomore k reševanju težave slabe prehranjenosti ter da že prispeva k preprečevanju lakote v državah AKP;

| 34. | poziva obalne države AKP, naj ne sprejmejo tega, da se v mednarodne sporazume o ribištvu vključijo klavzule, ki spodkopavajo pravico prebivalcev držav AKP, da izkoriščajo lokalne ribolovne vire kot način obravnave težave slabe prehranjenosti; |
| --- | --- |

34.

poziva obalne države AKP, naj ne sprejmejo tega, da se v mednarodne sporazume o ribištvu vključijo klavzule, ki spodkopavajo pravico prebivalcev držav AKP, da izkoriščajo lokalne ribolovne vire kot način obravnave težave slabe prehranjenosti;

| 35. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu in Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

35.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu in Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

RESOLUCIJA (27)

o izbruhu ebole

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN št. 2177(2014) z dne 18. septembra 2014 o miru in varnosti v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN št. 2177(2014) z dne 18. septembra 2014 o miru in varnosti v Afriki,

| — | ob upoštevanju odločitve generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna, da oblikuje prvo nujno zdravstveno misijo ZN – misijo ZN za nujne ukrepe pri obvladovanju ebole (UNMEER), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna, da oblikuje prvo nujno zdravstveno misijo ZN – misijo ZN za nujne ukrepe pri obvladovanju ebole (UNMEER),

| — | ob upoštevanju zasedanja z dne 13. avgusta 2014, na katerem je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun sklical sestanek za sistemsko usklajenost Združenih narodov v boju proti trenutnem izbruhu ebole v zahodni Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zasedanja z dne 13. avgusta 2014, na katerem je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun sklical sestanek za sistemsko usklajenost Združenih narodov v boju proti trenutnem izbruhu ebole v zahodni Afriki,

| — | ob upoštevanju mednarodnega klica v sili generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna z dne 5. septembra in 16. oktobra 2014, v katerem je pozval k okrepitvi prizadevanj za odzivanje na krizo zaradi ebole in k nadgraditvi zavez v ukrepe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega klica v sili generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna z dne 5. septembra in 16. oktobra 2014, v katerem je pozval k okrepitvi prizadevanj za odzivanje na krizo zaradi ebole in k nadgraditvi zavez v ukrepe,

| — | ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije z dne 8. avgusta 2014, da se zaradi izbruha ebole v zahodni Afriki razglasijo izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije z dne 8. avgusta 2014, da se zaradi izbruha ebole v zahodni Afriki razglasijo izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja,

| — | ob upoštevanju načrta za ukrepanje proti eboli, objavljenega 28. avgusta 2014, in njegovih posodobitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta za ukrepanje proti eboli, objavljenega 28. avgusta 2014, in njegovih posodobitev,

| — | ob upoštevanju misije Afriške unije za podporo zahodni Afriki ob izbruhu ebole, oblikovane 21. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije Afriške unije za podporo zahodni Afriki ob izbruhu ebole, oblikovane 21. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju izjave skupine držav AKP z dne 6. novembra 2014 o izbruhu ebole v zahodni Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave skupine držav AKP z dne 6. novembra 2014 o izbruhu ebole v zahodni Afriki,

| — | ob upoštevanju celostnega okvira EU za odzivanje na izbruh virusa ebole v zahodni Afriki, ki sta ga pripravili Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celostnega okvira EU za odzivanje na izbruh virusa ebole v zahodni Afriki, ki sta ga pripravili Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o krizi zaradi ebole v zahodni Afriki z dne 15. avgusta, 20. oktobra in 17. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o krizi zaradi ebole v zahodni Afriki z dne 15. avgusta, 20. oktobra in 17. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 18. septembra 2014 o odzivu Evropske unije na izbruh ebole (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 18. septembra 2014 o odzivu Evropske unije na izbruh ebole (28),

| A. | ker je trenutni izbruh bolezni virusa ebola, ki je prizadel regijo zahodne Afrike, največji tovrsten zabeležen izbruh in se še širi; ker je Svetovna zdravstvena organizacija zaradi izbruha ebole razglasila izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja, ki zahtevajo usklajen mednarodni odziv; ker izbruh ebole predstavlja ne le zdravstveno in humanitarno katastrofo, temveč vpliva tudi na gospodarstvo, trgovino, finance in javno varnost ter družbeno tkivo celotne regije; |
| --- | --- |

A.

ker je trenutni izbruh bolezni virusa ebola, ki je prizadel regijo zahodne Afrike, največji tovrsten zabeležen izbruh in se še širi; ker je Svetovna zdravstvena organizacija zaradi izbruha ebole razglasila izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja, ki zahtevajo usklajen mednarodni odziv; ker izbruh ebole predstavlja ne le zdravstveno in humanitarno katastrofo, temveč vpliva tudi na gospodarstvo, trgovino, finance in javno varnost ter družbeno tkivo celotne regije;

| B. | ker je ebola od razglasitve izbruha 22. marca 2014 v Gvineji prizadela več kot 15  000 ljudi in povzročila skoraj 7  000 smrti, večinoma v Gvineji, Liberiji in Sieri Leone, in ker širjenje virusa še ni zajezeno; ker so bili v Maliju potrjeni novi primeri bolezni virusa ebola; ker je vendar Svetovna zdravstvena organizacija Nigerijo, Senegal in Demokratično republiko Kongo razglasila za države, v katerih virus ebole ni prisoten; ker zgoraj omenjeno število obolelih in umrlih zajema veliko število lokalnih in mednarodnih zdravstvenih in humanitarnih delavcev; ker so ocene števila prizadetih zaradi neprijavljenih primerov okužbe z virusom ebole in smrti zaradi okužbe morda prenizke; |
| --- | --- |

B.

ker je ebola od razglasitve izbruha 22. marca 2014 v Gvineji prizadela več kot 15  000 ljudi in povzročila skoraj 7  000 smrti, večinoma v Gvineji, Liberiji in Sieri Leone, in ker širjenje virusa še ni zajezeno; ker so bili v Maliju potrjeni novi primeri bolezni virusa ebola; ker je vendar Svetovna zdravstvena organizacija Nigerijo, Senegal in Demokratično republiko Kongo razglasila za države, v katerih virus ebole ni prisoten; ker zgoraj omenjeno število obolelih in umrlih zajema veliko število lokalnih in mednarodnih zdravstvenih in humanitarnih delavcev; ker so ocene števila prizadetih zaradi neprijavljenih primerov okužbe z virusom ebole in smrti zaradi okužbe morda prenizke;

| C. | ker so najbolj dejavne nevladne organizacije na terenu, kot sta Zdravniki brez meja in Mednarodna federacija organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca, že marca 2014 opozarjale, da se trenutni izbruh virusa ebola hitro širi in bo nevarnejši od prejšnjih izbruhov te bolezni; ker so te organizacije prvoten odziv mednarodne skupnosti kritizirale kot neustrezen v nevarni meri; |
| --- | --- |

C.

ker so najbolj dejavne nevladne organizacije na terenu, kot sta Zdravniki brez meja in Mednarodna federacija organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca, že marca 2014 opozarjale, da se trenutni izbruh virusa ebola hitro širi in bo nevarnejši od prejšnjih izbruhov te bolezni; ker so te organizacije prvoten odziv mednarodne skupnosti kritizirale kot neustrezen v nevarni meri;

| D. | ker je izbruh poudaril slabosti zdravstvenih sistemov v zadevnih državah, ki beležijo bistvene primanjkljaje, kar zadeva človeške, finančne in materialne vire, zaradi česar je ogrožena njihova zmožnost za zagotavljanje ustreznega odziva na bolezen; ker so te izredne zdravstvene razmere, ki jih je še poslabšal izjemen beg možganov, kar zadeva zdravstveno osebje v prizadetih državah v zadnjih desetletjih, poudarile nujno potrebo po krepitvi sistemov zdravstvenega varstva v večini afriških držav; |
| --- | --- |

D.

ker je izbruh poudaril slabosti zdravstvenih sistemov v zadevnih državah, ki beležijo bistvene primanjkljaje, kar zadeva človeške, finančne in materialne vire, zaradi česar je ogrožena njihova zmožnost za zagotavljanje ustreznega odziva na bolezen; ker so te izredne zdravstvene razmere, ki jih je še poslabšal izjemen beg možganov, kar zadeva zdravstveno osebje v prizadetih državah v zadnjih desetletjih, poudarile nujno potrebo po krepitvi sistemov zdravstvenega varstva v večini afriških držav;

| E. | ker prizadete države že pestijo pomanjkanje hrane, sanitarnih storitev in čiste vode ter gospodarski zlom, ki so ga povzročile motnje v trgovini, komercialnih poletih in pobiranju pridelkov, ki so posledica epidemije ebole; |
| --- | --- |

E.

ker prizadete države že pestijo pomanjkanje hrane, sanitarnih storitev in čiste vode ter gospodarski zlom, ki so ga povzročile motnje v trgovini, komercialnih poletih in pobiranju pridelkov, ki so posledica epidemije ebole;

| F. | ker ima mednarodna skupnost moralno dolžnost, da zagotovi pomoč državam, ki jih je prizadela ebola, ta dolžnost pa ne zajema le finančne pomoči, temveč tudi zdravstvene in operacijske zmogljivosti z usposobljenim osebjem in logistično podporo za zgodnje odkrivanje in osamitev primerov, sledenje in nadziranje stikov, takojšnjo zdravstveno oskrbo prizadetega prebivalstva in kampanje za obveščanje o virusu in preprečevanju okužbe z njim; |
| --- | --- |

F.

ker ima mednarodna skupnost moralno dolžnost, da zagotovi pomoč državam, ki jih je prizadela ebola, ta dolžnost pa ne zajema le finančne pomoči, temveč tudi zdravstvene in operacijske zmogljivosti z usposobljenim osebjem in logistično podporo za zgodnje odkrivanje in osamitev primerov, sledenje in nadziranje stikov, takojšnjo zdravstveno oskrbo prizadetega prebivalstva in kampanje za obveščanje o virusu in preprečevanju okužbe z njim;

| G. | ker je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun oktobra 2014 opozoril, da bo v naslednjih šestih mesecih za boj proti eboli potrebna vsaj milijarda USD; ker bo ta znesek morda treba povečati, zlasti če se bodo razmere še naprej slabšale; |
| --- | --- |

G.

ker je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun oktobra 2014 opozoril, da bo v naslednjih šestih mesecih za boj proti eboli potrebna vsaj milijarda USD; ker bo ta znesek morda treba povečati, zlasti če se bodo razmere še naprej slabšale;

| H. | ker je veliko število držav AKP prizadevanjem za zajezitev izbruha ebole v prizadetih zahodnoafriških državah zagotovilo finančno, materialno in tehnično pomoč; |
| --- | --- |

H.

ker je veliko število držav AKP prizadevanjem za zajezitev izbruha ebole v prizadetih zahodnoafriških državah zagotovilo finančno, materialno in tehnično pomoč;

| I. | ker je Evropska komisija dejavno sodelovala od samega začetka izbruha in okrepila svoj odziv na epidemijo ter nadzirala razmere prek svojega središča za odzivanje v izrednih razmerah, ki bi moral služiti kot platforma za usklajevanje pomoči EU; ker je Komisija sama namenila več kot 550 milijonov EUR za medicinske raziskave in zdravljenje, logistično podporo ter humanitarno in razvojno pomoč za prizadete države, vključno z opremo in osebjem; ker skupaj s prispevki držav članic EU skupni prispevek EU tako znaša več kot 1,1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropska komisija dejavno sodelovala od samega začetka izbruha in okrepila svoj odziv na epidemijo ter nadzirala razmere prek svojega središča za odzivanje v izrednih razmerah, ki bi moral služiti kot platforma za usklajevanje pomoči EU; ker je Komisija sama namenila več kot 550 milijonov EUR za medicinske raziskave in zdravljenje, logistično podporo ter humanitarno in razvojno pomoč za prizadete države, vključno z opremo in osebjem; ker skupaj s prispevki držav članic EU skupni prispevek EU tako znaša več kot 1,1 milijarde EUR;

| J. | ker je EU v regijo napotila humanitarne strokovnjake in spremlja razmere ter sodeluje s partnerskimi organizacijami in lokalnimi oblastmi; ker je bil na prošnjo Svetovne zdravstvene organizacije sprožen mehanizem EU na področju civilne zaščite, da bi spodbudili in podprli hitro napotitev pomoči in strokovnega znanja v regijo; ker je Evropska komisija pripravila svoje zmogljivosti za zdravstveno evakuacijo humanitarnih delavcev, napotenih v prizadete države; |
| --- | --- |

J.

ker je EU v regijo napotila humanitarne strokovnjake in spremlja razmere ter sodeluje s partnerskimi organizacijami in lokalnimi oblastmi; ker je bil na prošnjo Svetovne zdravstvene organizacije sprožen mehanizem EU na področju civilne zaščite, da bi spodbudili in podprli hitro napotitev pomoči in strokovnega znanja v regijo; ker je Evropska komisija pripravila svoje zmogljivosti za zdravstveno evakuacijo humanitarnih delavcev, napotenih v prizadete države;

| K. | ker je po podatkih Unicefa zaradi epidemije osirotelo približno 4  000 otrok in ker otroci ostajajo posebej ranljivi, številni med njimi pa so izpostavljeni izjemnim stiskam, ločeni od družin in primorani prekiniti šolanje; |
| --- | --- |

K.

ker je po podatkih Unicefa zaradi epidemije osirotelo približno 4  000 otrok in ker otroci ostajajo posebej ranljivi, številni med njimi pa so izpostavljeni izjemnim stiskam, ločeni od družin in primorani prekiniti šolanje;

| L. | ker morajo biti vsi ukrepi, sprejeti v okviru boja proti eboli, del usklajenega procesa, da bi zagotovili boljši odziv, kar so jasno izrazili voditelji zahodnoafriških držav na srečanju v Akri (Gana), in ker so voditelji držav za koordinatorja imenovali njegovo ekscelenco predsednika Toga; |
| --- | --- |

L.

ker morajo biti vsi ukrepi, sprejeti v okviru boja proti eboli, del usklajenega procesa, da bi zagotovili boljši odziv, kar so jasno izrazili voditelji zahodnoafriških držav na srečanju v Akri (Gana), in ker so voditelji držav za koordinatorja imenovali njegovo ekscelenco predsednika Toga;

| 1. | izraža iskreno sožalje državam in družinam tistih, ki so v izbruhu bolezni virusa ebola izgubili življenja; izjemno ceni prizadevanja vseh humanitarnih in zdravstvenih delavcev v boju proti tej epidemiji; |
| --- | --- |

1.

izraža iskreno sožalje državam in družinam tistih, ki so v izbruhu bolezni virusa ebola izgubili življenja; izjemno ceni prizadevanja vseh humanitarnih in zdravstvenih delavcev v boju proti tej epidemiji;

| 2. | poudarja, da gre po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije za najhujši tovrsten zabeležen izbruh v zgodovini, kar zadeva število primerov in smrti ter geografsko razširjenost, ter ostaja globoko zaskrbljena zaradi nadaljnjega širjenja virusa v več zahodnoafriških državah; se strinja z resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 2177(2014), da izbruh ebole predstavlja grožnjo mednarodnemu miru in varnosti; ponovno poudarja dejstvo, da gre pri epidemiji za več kot izredne razmere na področju javnega zdravja, saj ima tudi politične, varnostne, gospodarske in socialne posledice; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da gre po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije za najhujši tovrsten zabeležen izbruh v zgodovini, kar zadeva število primerov in smrti ter geografsko razširjenost, ter ostaja globoko zaskrbljena zaradi nadaljnjega širjenja virusa v več zahodnoafriških državah; se strinja z resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 2177(2014), da izbruh ebole predstavlja grožnjo mednarodnemu miru in varnosti; ponovno poudarja dejstvo, da gre pri epidemiji za več kot izredne razmere na področju javnega zdravja, saj ima tudi politične, varnostne, gospodarske in socialne posledice;

| 3. | obžaluje, da je mednarodna skupnost krizo podcenjevala in da je prišlo do zamude pri zagotavljanju ustrezne in usklajene strategije in pomoči; meni, da bi morala mednarodna skupnost igrati večjo vlogo pri nadzorovanju širjenja ebole in da bi morale tudi prizadete afriške države prevzeti svoj delež odgovornosti za soočanje z izzivi na področju svetovne varnosti in javnega zdravja, ki jih izbruh predstavlja; poziva mednarodno skupnost, naj izvaja in spoštuje svoje zaveze ter si še naprej močno prizadeva za zagotavljanje potrebne in ustrezne pomoči prizadetim državam v okviru splošnega vodstva in usklajevanja Združenih narodov; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da je mednarodna skupnost krizo podcenjevala in da je prišlo do zamude pri zagotavljanju ustrezne in usklajene strategije in pomoči; meni, da bi morala mednarodna skupnost igrati večjo vlogo pri nadzorovanju širjenja ebole in da bi morale tudi prizadete afriške države prevzeti svoj delež odgovornosti za soočanje z izzivi na področju svetovne varnosti in javnega zdravja, ki jih izbruh predstavlja; poziva mednarodno skupnost, naj izvaja in spoštuje svoje zaveze ter si še naprej močno prizadeva za zagotavljanje potrebne in ustrezne pomoči prizadetim državam v okviru splošnega vodstva in usklajevanja Združenih narodov;

| 4. | poudarja, da sedanja epidemija ogroža krhko gospodarstvo ter politično in socialno stabilnost prizadetih držav in regije kot celote; je prepričana, da te krize ni mogoče rešiti zgolj z izboljšanjem sistemov zdravstvenega varstva, temveč da je potreben usklajen pristop, pri katerem bi sodelovali nacionalni, regionalni in mednarodni akterji in ki bi vključeval različne sektorje, vključno s pomočjo na področjih izobraževanja, usposabljanja, sanitarnih storitev in hrane, da bi odpravili ključne vrzeli v teh bistvenih storitvah; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da sedanja epidemija ogroža krhko gospodarstvo ter politično in socialno stabilnost prizadetih držav in regije kot celote; je prepričana, da te krize ni mogoče rešiti zgolj z izboljšanjem sistemov zdravstvenega varstva, temveč da je potreben usklajen pristop, pri katerem bi sodelovali nacionalni, regionalni in mednarodni akterji in ki bi vključeval različne sektorje, vključno s pomočjo na področjih izobraževanja, usposabljanja, sanitarnih storitev in hrane, da bi odpravili ključne vrzeli v teh bistvenih storitvah;

| 5. | poudarja potrebo po izolaciji bolezni, ne da se pri tem izolirajo države, ki jih je prizadel izbruh; poleg tega poudarja potrebo po preprečevanju stigmatizacije preživelih, zlasti otrok; poziva k skladnemu izvajanju vseh potrebnih in učinkovitih ukrepov na področju mednarodnega potniškega prometa, ki prispevajo k preprečevanju nadaljnjega širjenja ebole iz najbolj prizadetih zahodnoafriških držav; |
| --- | --- |

5.

poudarja potrebo po izolaciji bolezni, ne da se pri tem izolirajo države, ki jih je prizadel izbruh; poleg tega poudarja potrebo po preprečevanju stigmatizacije preživelih, zlasti otrok; poziva k skladnemu izvajanju vseh potrebnih in učinkovitih ukrepov na področju mednarodnega potniškega prometa, ki prispevajo k preprečevanju nadaljnjega širjenja ebole iz najbolj prizadetih zahodnoafriških držav;

| 6. | pozdravlja zavezo držav članic EU in Evropske komisije za zagotavljanje, da se sprejmejo ustrezni varnostni ukrepi za varnost in zaščito mednarodnih humanitarnih in zdravstvenih delavcev in da so ti delavci deležni ustreznega usposabljanja; pozdravlja prizadevanja Evropske komisije in držav članic za obravnavo težave zdravstvene evakuacije (medevac) in dejstvo, da je bil sistem vzpostavljen za evakuacijo zdravstvenih delavcev iz regije; poudarja potrebo po nenehnem posodabljanju in izboljševanju sistema zdravstvene evakuacije ob upoštevanju morebitnega povečanja potreb v primeru povečanja števila zdravstvenih delavcev, napotenih v prizadete države; poziva države članice k usklajevanju letov in vzpostavitvi posebnih zračnih mostov za pošiljanje zdravstvenega osebja in opreme v prizadete države; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja zavezo držav članic EU in Evropske komisije za zagotavljanje, da se sprejmejo ustrezni varnostni ukrepi za varnost in zaščito mednarodnih humanitarnih in zdravstvenih delavcev in da so ti delavci deležni ustreznega usposabljanja; pozdravlja prizadevanja Evropske komisije in držav članic za obravnavo težave zdravstvene evakuacije (medevac) in dejstvo, da je bil sistem vzpostavljen za evakuacijo zdravstvenih delavcev iz regije; poudarja potrebo po nenehnem posodabljanju in izboljševanju sistema zdravstvene evakuacije ob upoštevanju morebitnega povečanja potreb v primeru povečanja števila zdravstvenih delavcev, napotenih v prizadete države; poziva države članice k usklajevanju letov in vzpostavitvi posebnih zračnih mostov za pošiljanje zdravstvenega osebja in opreme v prizadete države;

| 7. | poziva mednarodno skupnost, vključno z Evropsko unijo, Afriško unijo in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav, naj podpre države, ki jih je prizadela ebola, in zagotovi nujno potrebne vire in pomoč, vključno z zdravstvenimi zmogljivostmi, ki jih je mogoče premestiti, kot so poljske bolnišnice z usposobljenim in izkušenim osebjem, opremo, laboratorijskimi storitvami, podpornimi zmogljivostmi za logistiko, prevoz in gradnjo, zračnim prevozom in drugo letalsko podporo ter letalskimi zdravstvenimi storitvami; poudarja pomen zagotavljanja tehničnega strokovnega znanja, vključno z zmogljivostmi za hitro diagnosticiranje, ter usposabljanja zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

7.

poziva mednarodno skupnost, vključno z Evropsko unijo, Afriško unijo in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav, naj podpre države, ki jih je prizadela ebola, in zagotovi nujno potrebne vire in pomoč, vključno z zdravstvenimi zmogljivostmi, ki jih je mogoče premestiti, kot so poljske bolnišnice z usposobljenim in izkušenim osebjem, opremo, laboratorijskimi storitvami, podpornimi zmogljivostmi za logistiko, prevoz in gradnjo, zračnim prevozom in drugo letalsko podporo ter letalskimi zdravstvenimi storitvami; poudarja pomen zagotavljanja tehničnega strokovnega znanja, vključno z zmogljivostmi za hitro diagnosticiranje, ter usposabljanja zdravstvenih delavcev;

| 8. | poziva mednarodno skupnost, naj si na vse načine prizadeva za usklajevanje in krepitev medicinskih raziskav ter razvoj zdravljenja, zdravil in cepiv proti eboli, ki bi bila tako učinkovita kot skladna s pravili Svetovne zdravstvene organizacije glede varnosti; pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija naznanila, da bo namenila več sredstev za podporo kliničnim preskušanjem cepiv v Evropi in Afriki, skupaj z drugim raziskovalnim delom v zvezi z ebolo, vendar poudarja, da bodo še naprej potrebna dodatna prizadevanja mednarodne skupnosti za financiranje in usklajevanje obstoječih raziskovalnih in razvojnih programov za razvoj zdravljenja in cepiv proti eboli in drugim boleznim, ki s komercialnega vidika sedaj niso zanimive, vendar bi lahko v prihodnje povzročile podobne epidemije; v zvezi s tem meni, da razvoj cepiva proti tem boleznim ne more biti odvisen od morebitnega dobička farmacevtske industrije in zasebnih podjetij; |
| --- | --- |

8.

poziva mednarodno skupnost, naj si na vse načine prizadeva za usklajevanje in krepitev medicinskih raziskav ter razvoj zdravljenja, zdravil in cepiv proti eboli, ki bi bila tako učinkovita kot skladna s pravili Svetovne zdravstvene organizacije glede varnosti; pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija naznanila, da bo namenila več sredstev za podporo kliničnim preskušanjem cepiv v Evropi in Afriki, skupaj z drugim raziskovalnim delom v zvezi z ebolo, vendar poudarja, da bodo še naprej potrebna dodatna prizadevanja mednarodne skupnosti za financiranje in usklajevanje obstoječih raziskovalnih in razvojnih programov za razvoj zdravljenja in cepiv proti eboli in drugim boleznim, ki s komercialnega vidika sedaj niso zanimive, vendar bi lahko v prihodnje povzročile podobne epidemije; v zvezi s tem meni, da razvoj cepiva proti tem boleznim ne more biti odvisen od morebitnega dobička farmacevtske industrije in zasebnih podjetij;

| 9. | pozdravlja finančno podporo, ki jo je Evropska unija namenila misiji Afriške unije za podporo zahodni Afriki ob izbruhu ebole in prizadevanjem Afriške unije za zagotavljanje regionalne usklajenosti, vključno z odprtjem poti za oskrbo s humanitarno pomočjo iz Dakarja in regionalnim zračnim prevozom iz Abidžana, ter vzpostavitev koordinacijskega centra misije ZN za nujne ukrepe pri obvladovanju ebole v Akri; poziva Evropski svet in Evropsko komisijo, naj podpirata in spodbujata Afriško unijo, kar zadeva potrebo po holističnem akcijskem načrtu, ki bi zajel politične, varnostne, gospodarske in socialne posledice krize zaradi ebole, ki bo na regijo vplivala še dolgo po trenutnih izrednih zdravstvenih razmerah; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja finančno podporo, ki jo je Evropska unija namenila misiji Afriške unije za podporo zahodni Afriki ob izbruhu ebole in prizadevanjem Afriške unije za zagotavljanje regionalne usklajenosti, vključno z odprtjem poti za oskrbo s humanitarno pomočjo iz Dakarja in regionalnim zračnim prevozom iz Abidžana, ter vzpostavitev koordinacijskega centra misije ZN za nujne ukrepe pri obvladovanju ebole v Akri; poziva Evropski svet in Evropsko komisijo, naj podpirata in spodbujata Afriško unijo, kar zadeva potrebo po holističnem akcijskem načrtu, ki bi zajel politične, varnostne, gospodarske in socialne posledice krize zaradi ebole, ki bo na regijo vplivala še dolgo po trenutnih izrednih zdravstvenih razmerah;

| 10. | pozdravlja in spodbuja vse večje finančne zaveze Evropske komisije na področjih humanitarne in razvojne pomoči, logistike in raziskav v okviru odziva na krizo, ki skupaj znašajo več kot 550 milijonov EUR; poudarja, da bi morali te naložbe razširiti tudi na projekte v državah, ki mejijo na tiste, ki jih je virus že prizadel, da bi preprečili širjenje v druge zahodnoafriške države, kjer bi imel izbruh hude posledice; poziva EU, naj vzpostavi sisteme nadzora, da bi zagotovila ustrezno in učinkovito porabo sredstev, namenjenih boju proti epidemiji; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja in spodbuja vse večje finančne zaveze Evropske komisije na področjih humanitarne in razvojne pomoči, logistike in raziskav v okviru odziva na krizo, ki skupaj znašajo več kot 550 milijonov EUR; poudarja, da bi morali te naložbe razširiti tudi na projekte v državah, ki mejijo na tiste, ki jih je virus že prizadel, da bi preprečili širjenje v druge zahodnoafriške države, kjer bi imel izbruh hude posledice; poziva EU, naj vzpostavi sisteme nadzora, da bi zagotovila ustrezno in učinkovito porabo sredstev, namenjenih boju proti epidemiji;

| 11. | poziva EU, naj okrepi prizadevanja na področju razvojnega sodelovanja, da bi dolgoročno podprli in okrepili sisteme zdravstvenega varstva v državah AKP, kot je določeno v sporazumu iz Cotonouja, in zagotovi, da se zdravju nameni posebna pozornost v okviru nacionalnih okvirnih programov Evropskega razvojnega sklada za naslednje programsko obdobje za najbolj prizadete države ter v okviru programa za razvojno sodelovanje znotraj AKP pod okriljem 11. Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, naj okrepi prizadevanja na področju razvojnega sodelovanja, da bi dolgoročno podprli in okrepili sisteme zdravstvenega varstva v državah AKP, kot je določeno v sporazumu iz Cotonouja, in zagotovi, da se zdravju nameni posebna pozornost v okviru nacionalnih okvirnih programov Evropskega razvojnega sklada za naslednje programsko obdobje za najbolj prizadete države ter v okviru programa za razvojno sodelovanje znotraj AKP pod okriljem 11. Evropskega razvojnega sklada;

| 12. | poudarja, da finančne pomoči državam, ki jih je prizadela ebola, ne bi smeli zagotavljati na škodo dolgoročne razvojne pomoči, temveč bi prva slednjo morala dopolnjevati, in da bi pomoč morala presegati takojšnjo zdravstveno oskrbo in zajemati osnovne z zdravstvenim varstvom povezane storitve v prizadeti regiji, kot so sanitarne storitve in čista voda; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da finančne pomoči državam, ki jih je prizadela ebola, ne bi smeli zagotavljati na škodo dolgoročne razvojne pomoči, temveč bi prva slednjo morala dopolnjevati, in da bi pomoč morala presegati takojšnjo zdravstveno oskrbo in zajemati osnovne z zdravstvenim varstvom povezane storitve v prizadeti regiji, kot so sanitarne storitve in čista voda;

| 13. | poziva mednarodno skupnost, naj nemudoma ukrepa, da bi glede na zmanjšanje trgovine s hrano, vse višje cene in manjše pridelke preprečili krizo zaradi lakote, zagotovili zanesljivo preskrbo s hrano in zaščitili načine preživljanja na območjih, ki jih je prizadela ebola; |
| --- | --- |

13.

poziva mednarodno skupnost, naj nemudoma ukrepa, da bi glede na zmanjšanje trgovine s hrano, vse višje cene in manjše pridelke preprečili krizo zaradi lakote, zagotovili zanesljivo preskrbo s hrano in zaščitili načine preživljanja na območjih, ki jih je prizadela ebola;

| 14. | v zvezi s tem pozdravlja namen Afriške unije, da razširi mandat svojega posebnega sklada za pomoč v izrednih razmerah zaradi suše in lakote v Afriki, da bo zajemal izredne razmere na področju javnega zdravja in druge nesreče; podpira poziv Afriške unije svojim državam članicam, naj prostovoljno prispevajo v ta sklad; prav tako poziva k nemudnemu odzivu na prošnjo FAO za financiranje programa te organizacije za odziv na regionalni ravni za pomoč kmetijskim gospodinjstvom, ki jih je v največji meri prizadel izbruh ebole; |
| --- | --- |

14.

v zvezi s tem pozdravlja namen Afriške unije, da razširi mandat svojega posebnega sklada za pomoč v izrednih razmerah zaradi suše in lakote v Afriki, da bo zajemal izredne razmere na področju javnega zdravja in druge nesreče; podpira poziv Afriške unije svojim državam članicam, naj prostovoljno prispevajo v ta sklad; prav tako poziva k nemudnemu odzivu na prošnjo FAO za financiranje programa te organizacije za odziv na regionalni ravni za pomoč kmetijskim gospodinjstvom, ki jih je v največji meri prizadel izbruh ebole;

| 15. | pozdravlja oblikovanje misije ZN za nujne ukrepe pri obvladovanju ebole (UNMEER) in vzpostavitev projektne skupine EU za ebolo ter imenovanje komisarja Christosa Stylianidesa za evropskega koordinatorja za ebolo; pozdravlja odločnost komisarja glede krepitve skupnega odziva EU ter usklajevanja in spodbujanja tesnega sodelovanja z ZN, regionalnimi organizacijami in drugimi ključnimi partnerji; pozdravlja njegov obisk prizadete regije novembra 2014, da bi ocenil potrebe in vrzeli v prizadevanjih EU za zajezitev izbruha; se strinja, da je ta ocena na terenu ključnega pomena za določanje uspešnega načrta za ukrepanje; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja oblikovanje misije ZN za nujne ukrepe pri obvladovanju ebole (UNMEER) in vzpostavitev projektne skupine EU za ebolo ter imenovanje komisarja Christosa Stylianidesa za evropskega koordinatorja za ebolo; pozdravlja odločnost komisarja glede krepitve skupnega odziva EU ter usklajevanja in spodbujanja tesnega sodelovanja z ZN, regionalnimi organizacijami in drugimi ključnimi partnerji; pozdravlja njegov obisk prizadete regije novembra 2014, da bi ocenil potrebe in vrzeli v prizadevanjih EU za zajezitev izbruha; se strinja, da je ta ocena na terenu ključnega pomena za določanje uspešnega načrta za ukrepanje;

| 16. | poudarja, da so za uspešen odziv na ebolo potrebni stabilno upravljanje na svetovni ravni, učinkovita komunikacija z javnostjo in drugi ukrepi za izgradnjo zaupanja ter da to zajema izobraževanje in obveščanje za ozaveščanje o simptomih in preventivnih ukrepih, da bi spodbudili zaupanje v ukrepe za boj proti eboli in upoštevanje teh ukrepov s strani javnosti; poleg tega meni, da bi moralo biti lokalno zdravstveno osebje vključeno v zdravljenje obolelih in bolje usposobljeno za to ter posredovati med lokalnim prebivalstvom in mednarodnim zdravstvenim osebjem; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so za uspešen odziv na ebolo potrebni stabilno upravljanje na svetovni ravni, učinkovita komunikacija z javnostjo in drugi ukrepi za izgradnjo zaupanja ter da to zajema izobraževanje in obveščanje za ozaveščanje o simptomih in preventivnih ukrepih, da bi spodbudili zaupanje v ukrepe za boj proti eboli in upoštevanje teh ukrepov s strani javnosti; poleg tega meni, da bi moralo biti lokalno zdravstveno osebje vključeno v zdravljenje obolelih in bolje usposobljeno za to ter posredovati med lokalnim prebivalstvom in mednarodnim zdravstvenim osebjem;

| 17. | meni, da načrt Svetovne zdravstvene organizacije za ukrepanje proti eboli predstavlja temelj za prednostne dejavnosti v boju proti eboli; poziva EU in države AKP, naj pomagajo Svetovni zdravstveni organizaciji pri krepitvi njenega tehničnega vodenja in zagotavljanju operativne podpore vladam držav, ki jih je prizadela ebola, ter vladam sosednjih in drugih držav, ki bi lahko bile ogrožene, ter drugim partnerjem; poziva mednarodno skupnost, naj podpre izvajanje usklajenih čezmejnih ukrepov za boj proti trenutnem izbruhu ebole; poziva države članice EU, naj podprejo izvajanje celostnega okvira EU za odzivanje; |
| --- | --- |

17.

meni, da načrt Svetovne zdravstvene organizacije za ukrepanje proti eboli predstavlja temelj za prednostne dejavnosti v boju proti eboli; poziva EU in države AKP, naj pomagajo Svetovni zdravstveni organizaciji pri krepitvi njenega tehničnega vodenja in zagotavljanju operativne podpore vladam držav, ki jih je prizadela ebola, ter vladam sosednjih in drugih držav, ki bi lahko bile ogrožene, ter drugim partnerjem; poziva mednarodno skupnost, naj podpre izvajanje usklajenih čezmejnih ukrepov za boj proti trenutnem izbruhu ebole; poziva države članice EU, naj podprejo izvajanje celostnega okvira EU za odzivanje;

| 18. | poziva k sklicu mednarodne konference donatorjev za boj proti izbruhom ebole in podporo socialni in gospodarski obnovi po eboli, vključno s podporo za otroke, osirotele zaradi ebole, v prizadetih državah; |
| --- | --- |

18.

poziva k sklicu mednarodne konference donatorjev za boj proti izbruhom ebole in podporo socialni in gospodarski obnovi po eboli, vključno s podporo za otroke, osirotele zaradi ebole, v prizadetih državah;

| 19. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta generalnemu sekretarju OZN, generalnemu direktorju Svetovne zdravstvene organizacije, ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu svetu, Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in nacionalnim parlamentom držav EU, vladam in parlamentom držav AKP, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu in Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav. |
| --- | --- |

19.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta generalnemu sekretarju OZN, generalnemu direktorju Svetovne zdravstvene organizacije, ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu svetu, Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in nacionalnim parlamentom držav EU, vladam in parlamentom držav AKP, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu in Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav.

RESOLUCIJA (29)

o širjenju terorizma v Afriki

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 1. do 3. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP in EU iz Cotonouja, zlasti njegovega člena 11a, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP in EU iz Cotonouja, zlasti njegovega člena 11a,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU iz marca 2014 o globalni razširjenosti terorizma: vloga interneta in družbenih medijev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU iz marca 2014 o globalni razširjenosti terorizma: vloga interneta in družbenih medijev,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju resolucij št. 1373 (2001), št. 1566 (2004) in št. 1624 (2005) Varnostnega sveta Združenih narodov, ki vsebujejo bistvene elemente mednarodnega pravnega okvira za boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij št. 1373 (2001), št. 1566 (2004) in št. 1624 (2005) Varnostnega sveta Združenih narodov, ki vsebujejo bistvene elemente mednarodnega pravnega okvira za boj proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, sprejete 8. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, sprejete 8. septembra 2006,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine ZN št. 68/178 o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu, resolucije št. 68/187 z dne 18. decembra 2013 o tehnični pomoči pri izvajanju mednarodnih konvencij in protokolov o boju proti terorizmu ter resolucije št. 67/99 z dne 14. decembra 2012 o ukrepih za odpravo mednarodnega terorizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine ZN št. 68/178 o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu, resolucije št. 68/187 z dne 18. decembra 2013 o tehnični pomoči pri izvajanju mednarodnih konvencij in protokolov o boju proti terorizmu ter resolucije št. 67/99 z dne 14. decembra 2012 o ukrepih za odpravo mednarodnega terorizma,

| — | ob upoštevanju 455. zasedanja Mirovnega in varnostnega sveta na ravni voditeljev držav ali vlad v Nairobiju v Keniji dne 2. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 455. zasedanja Mirovnega in varnostnega sveta na ravni voditeljev držav ali vlad v Nairobiju v Keniji dne 2. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju resolucije ZN št. 2178 o grožnjah za mednarodni mir in varnost zaradi terorističnih dejanj, ki jo je sprejel Varnostni svet 24. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije ZN št. 2178 o grožnjah za mednarodni mir in varnost zaradi terorističnih dejanj, ki jo je sprejel Varnostni svet 24. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, zlasti člena 4, v katerem je zapisana nedotakljiva pravica do življenja in celovitosti ljudi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, zlasti člena 4, v katerem je zapisana nedotakljiva pravica do življenja in celovitosti ljudi,

| — | ob upoštevanju konvencije Organizacije afriške enotnosti o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, sprejete leta 1999, in akcijskega načrta medvladnega srečanja Afriške unije na visoki ravni o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, sprejetega leta 2002 v Alžiru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Organizacije afriške enotnosti o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, sprejete leta 1999, in akcijskega načrta medvladnega srečanja Afriške unije na visoki ravni o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, sprejetega leta 2002 v Alžiru,

| — | ob upoštevanju imenovanja posebnega predstavnika Afriške unije za sodelovanje v boju proti terorizmu oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju imenovanja posebnega predstavnika Afriške unije za sodelovanje v boju proti terorizmu oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila o preprečevanju terorizma in nasilnega ekstremizma v Afriki ter boja proti njemu, sprejetega na 455. zasedanju Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije dne 2. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila o preprečevanju terorizma in nasilnega ekstremizma v Afriki ter boja proti njemu, sprejetega na 455. zasedanju Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije dne 2. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov št. 3/04 in 7/06 ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi o boju proti rabi interneta za teroristične namene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov št. 3/04 in 7/06 ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi o boju proti rabi interneta za teroristične namene,

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti terorizmu z dne 30. novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti terorizmu z dne 30. novembra 2005,

| — | ob upoštevanju četrtega stebra strategije EU za varnost in razvoj Sahela iz septembra 2011, ki zadeva boj proti nasilnemu ekstremizmu in radikalizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega stebra strategije EU za varnost in razvoj Sahela iz septembra 2011, ki zadeva boj proti nasilnemu ekstremizmu in radikalizaciji,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za boj proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju globalnega pristopa EU h krizam in zunanjim konfliktom z dne 11. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega pristopa EU h krizam in zunanjim konfliktom z dne 11. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o strategiji EU za Afriški rog (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o strategiji EU za Afriški rog (30),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (31),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. julija 2014 o nedavnih napadih skupine Boko Haram v Nigeriji (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. julija 2014 o nedavnih napadih skupine Boko Haram v Nigeriji (32),

| — | ob upoštevanju sklepov ministrskega srečanja v Londonu glede varnosti v Nigeriji z dne 12. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov ministrskega srečanja v Londonu glede varnosti v Nigeriji z dne 12. junija 2014,

| A. | ker terorizem v vseh oblikah ostaja ena od najresnejših groženj miru, varnosti in razvoju; |
| --- | --- |

A.

ker terorizem v vseh oblikah ostaja ena od najresnejših groženj miru, varnosti in razvoju;

| B. | ker resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1624 (2005) države članice poziva, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni in ustrezni ter v skladu z njihovimi obveznostmi po mednarodnem pravu, da z zakonom prepovejo in preprečijo spodbujanje k terorističnim dejanjem; |
| --- | --- |

B.

ker resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1624 (2005) države članice poziva, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni in ustrezni ter v skladu z njihovimi obveznostmi po mednarodnem pravu, da z zakonom prepovejo in preprečijo spodbujanje k terorističnim dejanjem;

| C. | ker se je v zadnjem desetletju grožnja, ki jo predstavljajo terorizem in teroristična dejanja, v Afriki vrtoglavo povečevala in je globalna zbirka podatkov o terorizmu zgolj v letu 2012 zabeležila skoraj 1  200 primerov, pri katerih so bili udeleženi tako notranji kot zunanji dejavniki; |
| --- | --- |

C.

ker se je v zadnjem desetletju grožnja, ki jo predstavljajo terorizem in teroristična dejanja, v Afriki vrtoglavo povečevala in je globalna zbirka podatkov o terorizmu zgolj v letu 2012 zabeležila skoraj 1  200 primerov, pri katerih so bili udeleženi tako notranji kot zunanji dejavniki;

| D. | ker je lahko boj proti terorizmu učinkovit le, kadar se izvaja v okviru tesnega mednarodnega sodelovanja in v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

D.

ker je lahko boj proti terorizmu učinkovit le, kadar se izvaja v okviru tesnega mednarodnega sodelovanja in v skladu z mednarodnim pravom;

| E. | ker lahko številni dejavniki, kot so revščina, brezposelnost mladih, izključenost iz družbe, nestrpnost, pomanjkanje izobrazbe, socialne krivice, konflikti, slabo upravljanje in korupcija, predstavljajo plodna tla za radikalizacijo; |
| --- | --- |

E.

ker lahko številni dejavniki, kot so revščina, brezposelnost mladih, izključenost iz družbe, nestrpnost, pomanjkanje izobrazbe, socialne krivice, konflikti, slabo upravljanje in korupcija, predstavljajo plodna tla za radikalizacijo;

| F. | ker terorizma ne moremo in ne bi smeli povezovati z nobeno vero, nacionalno pripadnostjo, civilizacijo ali geografskim poreklom, pod pogojem, da verske prakse niso v nasprotju z načeli pravne države; |
| --- | --- |

F.

ker terorizma ne moremo in ne bi smeli povezovati z nobeno vero, nacionalno pripadnostjo, civilizacijo ali geografskim poreklom, pod pogojem, da verske prakse niso v nasprotju z načeli pravne države;

| G. | ker terorizem krepijo nezakonite dejavnosti, kot so zajemanje talcev in trgovina z ljudmi, orožjem, prepovedanimi drogami in naravnimi viri; |
| --- | --- |

G.

ker terorizem krepijo nezakonite dejavnosti, kot so zajemanje talcev in trgovina z ljudmi, orožjem, prepovedanimi drogami in naravnimi viri;

| H. | ker je EU skupino Boko Haram in njenega voditelja Abubakarja Shekauja po odločitvi ZN in drugih mednarodnih partnerjev, da Boko Haram opredelijo kot teroristično organizacijo, uvrstila na seznam potrjenih terorističnih organizacij; |
| --- | --- |

H.

ker je EU skupino Boko Haram in njenega voditelja Abubakarja Shekauja po odločitvi ZN in drugih mednarodnih partnerjev, da Boko Haram opredelijo kot teroristično organizacijo, uvrstila na seznam potrjenih terorističnih organizacij;

| I. | ker Boko Haram predstavlja vse večjo grožnjo ne le stabilnosti Nigerije, temveč tudi stabilnosti celotne zahodno- in srednjeafriške regije in Sahela; ker je nasilje, ki ga podpihuje ta skrajna islamistična džihadska organizacija, v zadnjih desetletjih povzročilo smrt na tisoče ljudi; ker ta organizacija vsevprek napada tiste, ki ne upoštevajo njenih dogmatskih in ekstremističnih pogledov; |
| --- | --- |

I.

ker Boko Haram predstavlja vse večjo grožnjo ne le stabilnosti Nigerije, temveč tudi stabilnosti celotne zahodno- in srednjeafriške regije in Sahela; ker je nasilje, ki ga podpihuje ta skrajna islamistična džihadska organizacija, v zadnjih desetletjih povzročilo smrt na tisoče ljudi; ker ta organizacija vsevprek napada tiste, ki ne upoštevajo njenih dogmatskih in ekstremističnih pogledov;

| J. | ker so EU in države članice pripravljene pomagati Nigeriji in drugim državam v regiji pri njihovih prizadevanjih, da zaščitijo prebivalce, premagajo terorizem in odpravijo kulturo nekaznovanja, zlasti kar zadeva spolno nasilje; |
| --- | --- |

J.

ker so EU in države članice pripravljene pomagati Nigeriji in drugim državam v regiji pri njihovih prizadevanjih, da zaščitijo prebivalce, premagajo terorizem in odpravijo kulturo nekaznovanja, zlasti kar zadeva spolno nasilje;

| K. | ker so Al Kaida in njene sorodne lokalne organizacije v podsaharski Afriki od devetdesetih let prejšnjega stoletja ohranile močno prisotnost in so tekom let prevzele odgovornost za več večjih napadov v Etiopiji, Keniji, Somaliji, Sudanu, Tanzaniji in Ugandi, pri čemer je Kenija najpogostejša tarča napadov organizacij Al Kaida in Al Šabab; |
| --- | --- |

K.

ker so Al Kaida in njene sorodne lokalne organizacije v podsaharski Afriki od devetdesetih let prejšnjega stoletja ohranile močno prisotnost in so tekom let prevzele odgovornost za več večjih napadov v Etiopiji, Keniji, Somaliji, Sudanu, Tanzaniji in Ugandi, pri čemer je Kenija najpogostejša tarča napadov organizacij Al Kaida in Al Šabab;

| L. | ker Al Kaida v muslimanskem Magrebu še naprej ogroža varnost in razvoj celotne regije na območju Sahela in Sahare; |
| --- | --- |

L.

ker Al Kaida v muslimanskem Magrebu še naprej ogroža varnost in razvoj celotne regije na območju Sahela in Sahare;

| M. | ker skupine Janjaweed, Osvobodilna vojska Sudana, Gibanje za pravičnost in enakost ter Demokratične sile za osvoboditev Ruande (FDLR) in druge izvajajo teroristična dejanja v Afriki, Josepha Konya in njegovo Gospodovo uporniško vojsko pa naj bi pregnali iz Ugande, tako da je ta vojska po navedbah razpršena po Južnem Sudanu, Demokratični republiki Kongo in Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

M.

ker skupine Janjaweed, Osvobodilna vojska Sudana, Gibanje za pravičnost in enakost ter Demokratične sile za osvoboditev Ruande (FDLR) in druge izvajajo teroristična dejanja v Afriki, Josepha Konya in njegovo Gospodovo uporniško vojsko pa naj bi pregnali iz Ugande, tako da je ta vojska po navedbah razpršena po Južnem Sudanu, Demokratični republiki Kongo in Srednjeafriški republiki;

| N. | ker imajo trenutne skrb vzbujajoče razmere v Siriji in Iraku z rastjo in krepitvijo skupine Islamska država Iraka in Levanta hude in destabilizacijske učinke na afriški kontinent, zlasti njegov severovzhodni del, in ker se teroristi iz nekaterih delov Afrike, npr. Somalije, premikajo proti Siriji in Iraku, da bi se pridružili silam Islamske države; |
| --- | --- |

N.

ker imajo trenutne skrb vzbujajoče razmere v Siriji in Iraku z rastjo in krepitvijo skupine Islamska država Iraka in Levanta hude in destabilizacijske učinke na afriški kontinent, zlasti njegov severovzhodni del, in ker se teroristi iz nekaterih delov Afrike, npr. Somalije, premikajo proti Siriji in Iraku, da bi se pridružili silam Islamske države;

| 1. | je globoko zaskrbljena zaradi vse večje grožnje, ki jo predstavlja terorizem v Afriki, zlasti v regiji Sahela in Sahare, na Afriškem rogu in v srednjeafriški regiji, in glede grozodejstev, ki jih v Nigeriji izvajata šeriatski skupini Ansaru in Boko Haram; |
| --- | --- |

1.

je globoko zaskrbljena zaradi vse večje grožnje, ki jo predstavlja terorizem v Afriki, zlasti v regiji Sahela in Sahare, na Afriškem rogu in v srednjeafriški regiji, in glede grozodejstev, ki jih v Nigeriji izvajata šeriatski skupini Ansaru in Boko Haram;

| 2. | je zaskrbljena glede vse več povezav med terorizmom, nasilnim ekstremizmom in nadnacionalnim organiziranim kriminalom ter glede vse večjega zbliževanja afriških skupin z globalnimi terorističnimi mrežami in tistimi, ki te mreže financirajo, ter trgovci z ljudmi; meni, da to predstavlja vse večjo grožnjo miru, varnosti, stabilnosti in razvoju v Afriki; |
| --- | --- |

2.

je zaskrbljena glede vse več povezav med terorizmom, nasilnim ekstremizmom in nadnacionalnim organiziranim kriminalom ter glede vse večjega zbliževanja afriških skupin z globalnimi terorističnimi mrežami in tistimi, ki te mreže financirajo, ter trgovci z ljudmi; meni, da to predstavlja vse večjo grožnjo miru, varnosti, stabilnosti in razvoju v Afriki;

| 3. | močno obsoja vsa teroristična dejanja na afriškem kontinentu, vključno z oboroženimi in bombnimi napadi, samomorilskimi napadi, ugrabitvami in drugimi nasilnimi dejanji zoper civilne, vladne in vojaške tarče s strani vseh terorističnih skupin, zlasti skupin Al Šabab, Al Kaida v muslimanskem Magrebu, Gibanje za enotnost in džihad v zahodni Afriki, Boko Haram in Gospodova uporniška vojska, ter škodljive dejavnosti skupin Demokratične sile za osvoboditev Ruande in Zavezništvo demokratičnih sil v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

3.

močno obsoja vsa teroristična dejanja na afriškem kontinentu, vključno z oboroženimi in bombnimi napadi, samomorilskimi napadi, ugrabitvami in drugimi nasilnimi dejanji zoper civilne, vladne in vojaške tarče s strani vseh terorističnih skupin, zlasti skupin Al Šabab, Al Kaida v muslimanskem Magrebu, Gibanje za enotnost in džihad v zahodni Afriki, Boko Haram in Gospodova uporniška vojska, ter škodljive dejavnosti skupin Demokratične sile za osvoboditev Ruande in Zavezništvo demokratičnih sil v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo;

| 4. | izraža popolno solidarnost s prizadetimi državami in žrtvami terorizma ter sočustvuje s tistimi, ki so izgubili prijatelje in člane družine; vztraja, da nobena država, ki je pripravljena prispevati k boju proti terorizmu, ne bi smela sama nositi posledic svojega sodelovanja; v enaki meri močno obžaluje izgube človeških življenj in kršitve človekovih pravic, ki so posledica nenadzorovanega ali napačno usmerjenega delovanja in nasilja s strani varnostnih sil; |
| --- | --- |

4.

izraža popolno solidarnost s prizadetimi državami in žrtvami terorizma ter sočustvuje s tistimi, ki so izgubili prijatelje in člane družine; vztraja, da nobena država, ki je pripravljena prispevati k boju proti terorizmu, ne bi smela sama nositi posledic svojega sodelovanja; v enaki meri močno obžaluje izgube človeških življenj in kršitve človekovih pravic, ki so posledica nenadzorovanega ali napačno usmerjenega delovanja in nasilja s strani varnostnih sil;

| 5. | pozdravlja prizadevanja Afriške unije za bolj proti ekstremizmu in terorizmu na afriškem kontinentu; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja prizadevanja Afriške unije za bolj proti ekstremizmu in terorizmu na afriškem kontinentu;

| 6. | poziva države AKP in EU, naj v celoti spoštujejo svoje obveznosti iz resolucij Varnostnega sveta ZN, v celoti sodelujejo z Odborom za boj proti terorizmu in izboljšajo nadzor ter razvijejo načine sodelovanja za preprečevanje terorističnih dejanj in vzpostavitev mehanizmov za izmenjavo informacij, med drugim o trgovini z orožjem, za nadzor meja, obveščevalne dejavnosti ter pomoč v zvezi s kazenskimi preiskavami in postopki v zvezi s financiranjem in podpiranjem terorističnih dejanj; poziva EU in druge mednarodne partnerje, naj podpirajo afriško vodstvo in domače zmogljivosti pri opredeljevanju rešitev v boju proti terorizmu, in sicer z zagotavljanjem potrebne pomoči na podlagi potreb in prednostnih nalog, kot jih opredelijo afriške države in njihovi partnerji; |
| --- | --- |

6.

poziva države AKP in EU, naj v celoti spoštujejo svoje obveznosti iz resolucij Varnostnega sveta ZN, v celoti sodelujejo z Odborom za boj proti terorizmu in izboljšajo nadzor ter razvijejo načine sodelovanja za preprečevanje terorističnih dejanj in vzpostavitev mehanizmov za izmenjavo informacij, med drugim o trgovini z orožjem, za nadzor meja, obveščevalne dejavnosti ter pomoč v zvezi s kazenskimi preiskavami in postopki v zvezi s financiranjem in podpiranjem terorističnih dejanj; poziva EU in druge mednarodne partnerje, naj podpirajo afriško vodstvo in domače zmogljivosti pri opredeljevanju rešitev v boju proti terorizmu, in sicer z zagotavljanjem potrebne pomoči na podlagi potreb in prednostnih nalog, kot jih opredelijo afriške države in njihovi partnerji;

| 7. | poziva države AKP in države članice EU, naj preprečijo gibanje teroristov in terorističnih skupin z učinkovitim nadzorom meja in preverjanjem istovetnosti; v zvezi s tem poziva vse države, naj izvajajo resolucijo ZN št. 2178 (2014); |
| --- | --- |

7.

poziva države AKP in države članice EU, naj preprečijo gibanje teroristov in terorističnih skupin z učinkovitim nadzorom meja in preverjanjem istovetnosti; v zvezi s tem poziva vse države, naj izvajajo resolucijo ZN št. 2178 (2014);

| 8. | poziva države AKP in EU, naj uporabijo ustrezne mehanizme, da bi preprečile priključevanje evropskih in afriških državljanov terorističnim skupinam; |
| --- | --- |

8.

poziva države AKP in EU, naj uporabijo ustrezne mehanizme, da bi preprečile priključevanje evropskih in afriških državljanov terorističnim skupinam;

| 9. | poziva države AKP in države članice EU, naj okrepijo svoja skupna prizadevanja za odpravo finančnih virov teroristov in terorističnih skupin, ter podpira omejitve, ki učinkovito preprečujejo medsebojno komunikacijo terorističnih skupin in njihov dostop do financiranja, obenem pa zagotavljajo polno spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in mednarodnega prava, zlasti svobode govora državljanov, svobode gibanja ter sodelovanja v demokratični opoziciji in razpravah; |
| --- | --- |

9.

poziva države AKP in države članice EU, naj okrepijo svoja skupna prizadevanja za odpravo finančnih virov teroristov in terorističnih skupin, ter podpira omejitve, ki učinkovito preprečujejo medsebojno komunikacijo terorističnih skupin in njihov dostop do financiranja, obenem pa zagotavljajo polno spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in mednarodnega prava, zlasti svobode govora državljanov, svobode gibanja ter sodelovanja v demokratični opoziciji in razpravah;

| 10. | poziva mednarodno skupnost, zlasti države AKP in države članice EU, k izvajanju obstoječih pravil, ki preprečujejo nadaljnje širjenje orožja in dobavo orožja terorističnim skupinam; poziva mednarodno skupnost, naj okrepi prizadevanja za ponovno vzpostavitev učinkovitega nadzora nad zalogami orožja na ozemlju Libije; |
| --- | --- |

10.

poziva mednarodno skupnost, zlasti države AKP in države članice EU, k izvajanju obstoječih pravil, ki preprečujejo nadaljnje širjenje orožja in dobavo orožja terorističnim skupinam; poziva mednarodno skupnost, naj okrepi prizadevanja za ponovno vzpostavitev učinkovitega nadzora nad zalogami orožja na ozemlju Libije;

| 11. | pozdravlja še vedno potekajoče sodelovanje med Afriško unijo in EU, zlasti napotitev misij EUFOR CAR, EUCAP Sahel Mali and EUTM Mali; z zadovoljstvom ugotavlja, da je misija EUTM Somalija prispevala k usposabljanju več kot 4  000 vojakov somalske nacionalne vojske; pozdravlja uspešne prispevke vojaških sil več afriških držav v okviru misij MISCA, MINUSMA in AMISOM; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja še vedno potekajoče sodelovanje med Afriško unijo in EU, zlasti napotitev misij EUFOR CAR, EUCAP Sahel Mali and EUTM Mali; z zadovoljstvom ugotavlja, da je misija EUTM Somalija prispevala k usposabljanju več kot 4  000 vojakov somalske nacionalne vojske; pozdravlja uspešne prispevke vojaških sil več afriških držav v okviru misij MISCA, MINUSMA in AMISOM;

| 12. | znova opozarja, da učinkovit boj proti terorizmu zahteva izkoreninjenje njegovih temeljnih vzrokov, vključno s socialno izključenostjo, neenakostjo, nezadostnim razvojem, korupcijo, poneverbo prihodkov iz izkoriščanja naravnih virov, radikalizacijo in pomanjkanjem upanja, politične udeležbe in možnosti, ki izhaja iz dolgotrajne revščine; poziva EU, naj sodeluje z državami AKP pri obravnavi teh temeljnih vzrokov in pomaga tako, da se bodo na področjih, ki sta jih prizadela terorizem in nestabilnost, izvajali posebni ukrepi za zagotavljanje enakega dostopa do izobraževanja, zdravstvenega varstva in drugih osnovnih storitev ter zagotavljanje teh storitev širši javnosti; |
| --- | --- |

12.

znova opozarja, da učinkovit boj proti terorizmu zahteva izkoreninjenje njegovih temeljnih vzrokov, vključno s socialno izključenostjo, neenakostjo, nezadostnim razvojem, korupcijo, poneverbo prihodkov iz izkoriščanja naravnih virov, radikalizacijo in pomanjkanjem upanja, politične udeležbe in možnosti, ki izhaja iz dolgotrajne revščine; poziva EU, naj sodeluje z državami AKP pri obravnavi teh temeljnih vzrokov in pomaga tako, da se bodo na področjih, ki sta jih prizadela terorizem in nestabilnost, izvajali posebni ukrepi za zagotavljanje enakega dostopa do izobraževanja, zdravstvenega varstva in drugih osnovnih storitev ter zagotavljanje teh storitev širši javnosti;

| 13. | opozarja, da so mladi in ranljivi v večji meri izpostavljeni procesom radikalizacije; poziva države, naj zagotovijo, da se nobena šola ne uporablja kot center za širjenje ekstremistične ideologije; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da so mladi in ranljivi v večji meri izpostavljeni procesom radikalizacije; poziva države, naj zagotovijo, da se nobena šola ne uporablja kot center za širjenje ekstremistične ideologije;

| 14. | poudarja, da sta mir in varnost temeljna pogoja za razvoj in blaginjo; meni, da bi moral globalni okvir za razvoj za obdobje po letu 2015 kot samostojen cilj opredeliti mir in vzpostavitev državnih struktur, ter poudarja, da bi moral zajemati krepitev vseh javnih politik, ki spodbujajo človekov in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da sta mir in varnost temeljna pogoja za razvoj in blaginjo; meni, da bi moral globalni okvir za razvoj za obdobje po letu 2015 kot samostojen cilj opredeliti mir in vzpostavitev državnih struktur, ter poudarja, da bi moral zajemati krepitev vseh javnih politik, ki spodbujajo človekov in trajnostni razvoj;

| 15. | poziva EU, naj nadalje spodbuja usklajevanje razvojnih politik in okrepi položaj razvojne politike EU v okviru zunanjega delovanja EU, zlasti kar zadeva območja, ki so jih prizadele krize in konflikti; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj nadalje spodbuja usklajevanje razvojnih politik in okrepi položaj razvojne politike EU v okviru zunanjega delovanja EU, zlasti kar zadeva območja, ki so jih prizadele krize in konflikti;

| 16. | poudarja, da zajezitev terorizma zahteva okrepljene vojaške in varnostne zmogljivosti pod demokratičnim nadzorom v najbolj prizadetih državah, vključno z ustrezno opremo in številom osebja; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da zajezitev terorizma zahteva okrepljene vojaške in varnostne zmogljivosti pod demokratičnim nadzorom v najbolj prizadetih državah, vključno z ustrezno opremo in številom osebja;

| 17. | pozdravlja afriški vzorčni zakon o boju proti terorizmu in spodbuja države članice Afriške unije, naj uporabijo vzročni zakon za izboljšanje lastne zakonodaje; poudarja pomen neodvisnega, nepristranskega in dostopnega pravosodnega sistema ter končanja nekaznovanja in okrepitve spoštovanja pravne države in temeljnih človekovih pravic; poudarja, da ukrepi za boj proti terorizmu in varstvo človekovih pravic nista nasprotujoča si cilja, temveč cilja, ki se medsebojno dopolnjujeta in krepita, ter da se morajo v boju proti terorizmu upoštevati vse zaveze v okviru mednarodnega prava; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja afriški vzorčni zakon o boju proti terorizmu in spodbuja države članice Afriške unije, naj uporabijo vzročni zakon za izboljšanje lastne zakonodaje; poudarja pomen neodvisnega, nepristranskega in dostopnega pravosodnega sistema ter končanja nekaznovanja in okrepitve spoštovanja pravne države in temeljnih človekovih pravic; poudarja, da ukrepi za boj proti terorizmu in varstvo človekovih pravic nista nasprotujoča si cilja, temveč cilja, ki se medsebojno dopolnjujeta in krepita, ter da se morajo v boju proti terorizmu upoštevati vse zaveze v okviru mednarodnega prava;

| 18. | poudarja pomen okrepljenega sodelovanja za odpravo temeljnih vzrokov za nestabilnost, krhkost in konflikte; poudarja pomen obravnave vseh delov kroga konfliktov, od preventivnih ukrepov do pokonfliktne obnove in razvoja; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen okrepljenega sodelovanja za odpravo temeljnih vzrokov za nestabilnost, krhkost in konflikte; poudarja pomen obravnave vseh delov kroga konfliktov, od preventivnih ukrepov do pokonfliktne obnove in razvoja;

| 19. | poziva države AKP in države članice EU, naj se soočijo z grožnjo, ki jo predstavlja terorizem, in sicer ne le z njegovimi oboroženimi pojavnimi oblikami, temveč tudi z vzroki zanj, in zato poziva k nujnemu izvajanju programov pomoči za prebivalstvo Sahela, ki mu grozijo suše, širjenje puščav, pomanjkanje osnovnih izobraževalnih in zdravstvenih storitev ter izoliranost in slabe povezave; |
| --- | --- |

19.

poziva države AKP in države članice EU, naj se soočijo z grožnjo, ki jo predstavlja terorizem, in sicer ne le z njegovimi oboroženimi pojavnimi oblikami, temveč tudi z vzroki zanj, in zato poziva k nujnemu izvajanju programov pomoči za prebivalstvo Sahela, ki mu grozijo suše, širjenje puščav, pomanjkanje osnovnih izobraževalnih in zdravstvenih storitev ter izoliranost in slabe povezave;

| 20. | poziva afriške države AKP, naj ponovno potrdijo svojo zavezanost preprečevanju spolnega nasilja v konfliktih ter krepitvi moči žensk in deklet in njihovi izobrazbi; najostreje obsoja vse oblike nasilja zoper ženske in dekleta ter neprekinjene napade in druga nasilna dejanja, ki jih je storila organizacija Boko Haram in ki so od leta 2009 po ocenah zahtevali prek 12  000 življenj; zahteva takojšnjo brezpogojno izpustitev šolark iz Chiboka in vseh otrok, ugrabljenih v Nigeriji; pozdravlja poskuse nigerijske vlade za sklenitev premirja z organizacijo Boko Haram in vodenje pogajanj o izpustitvi 219 šolark, ki jih je Boko Haram ugrabil aprila 2014; ostaja zaskrbljena, ker to ni preprečilo nasilja in nadaljnjih ugrabitev 60 deklet v vaseh Waga Mongoro in Gwarta ter 30 otrok v mestu Mafa v deželi Borno v tednu od 20. oktobra 2014; |
| --- | --- |

20.

poziva afriške države AKP, naj ponovno potrdijo svojo zavezanost preprečevanju spolnega nasilja v konfliktih ter krepitvi moči žensk in deklet in njihovi izobrazbi; najostreje obsoja vse oblike nasilja zoper ženske in dekleta ter neprekinjene napade in druga nasilna dejanja, ki jih je storila organizacija Boko Haram in ki so od leta 2009 po ocenah zahtevali prek 12  000 življenj; zahteva takojšnjo brezpogojno izpustitev šolark iz Chiboka in vseh otrok, ugrabljenih v Nigeriji; pozdravlja poskuse nigerijske vlade za sklenitev premirja z organizacijo Boko Haram in vodenje pogajanj o izpustitvi 219 šolark, ki jih je Boko Haram ugrabil aprila 2014; ostaja zaskrbljena, ker to ni preprečilo nasilja in nadaljnjih ugrabitev 60 deklet v vaseh Waga Mongoro in Gwarta ter 30 otrok v mestu Mafa v deželi Borno v tednu od 20. oktobra 2014;

| 21. | poziva Evropsko komisijo in mednarodne organizacije, kot so Odbor ZN za boj proti terorizmu, Interpol in Urad ZN za droge in kriminal, naj državam AKP nudijo potrebno pomoč, da bi slednje okrepile zmogljivosti za preprečevanje terorizma in boj proti njemu; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko komisijo in mednarodne organizacije, kot so Odbor ZN za boj proti terorizmu, Interpol in Urad ZN za droge in kriminal, naj državam AKP nudijo potrebno pomoč, da bi slednje okrepile zmogljivosti za preprečevanje terorizma in boj proti njemu;

| 22. | poziva vlade držav AKP in verske skupnosti v zadevnih državah, naj si dejavno prizadevajo za spravo in se zoperstavijo vsakršnim poskusom spodbujanja sovraštva med verskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

22.

poziva vlade držav AKP in verske skupnosti v zadevnih državah, naj si dejavno prizadevajo za spravo in se zoperstavijo vsakršnim poskusom spodbujanja sovraštva med verskimi skupnostmi;

| 23. | pozdravlja pripravljenost somalske vlade za začetek pogajanj s člani organizacije Al Šabab, ki so se predali; poudarja, da se lahko resni pogovori pričnejo šele, ko bo organizacija Al Šabab izjavila, da želi biti del rešitve za Somalijo; poudarja pomen nedavnega vojaškega napredka, ki so ga dosegle somalijska nacionalna vojska in sile Afriške unije, ko so mesta in poti osvobodile nadzora organizacije Al Šabab; je seznanjena s smrtjo Ahmeda Godaneja, vodje organizacije Al Šabab; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja pripravljenost somalske vlade za začetek pogajanj s člani organizacije Al Šabab, ki so se predali; poudarja, da se lahko resni pogovori pričnejo šele, ko bo organizacija Al Šabab izjavila, da želi biti del rešitve za Somalijo; poudarja pomen nedavnega vojaškega napredka, ki so ga dosegle somalijska nacionalna vojska in sile Afriške unije, ko so mesta in poti osvobodile nadzora organizacije Al Šabab; je seznanjena s smrtjo Ahmeda Godaneja, vodje organizacije Al Šabab;

| 24. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu parlamentu in Evropski komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

24.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu parlamentu in Evropski komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu ter regionalnim organizacijam držav AKP.

---

(1)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija).

1

(2)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija).

2

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

3

(4)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

4

(5)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

5

(6)  http://www.lisbon-treaty.org/wcm/the-lisbon-treaty/treaty-on-the-functioning-of-the-european-union–and-comments/part-5-external-action-by-the-union/title-3-cooperation-with-third-countries-and–humantarian-aid/chapter-1-development-cooperation/496-article-208.html

6

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/142094.pdf

7

(8)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/document/COM20140263.doc

8

(9)  http://www.un.org/partnerships/Docs/partnershipreport_a-56-323.pdf

9

(10)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Partnerships/Private%20Sector/UNDP Private-Sector-Strategy-final-draft-2012.pdf

10

(11)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

11

(12)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

13

(14)  http://www.uncsd2012.org/content/documents/814UNCSD%20REPORT%20final%20revs.pdf

14

(15)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

15

(16)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:EN:PDF

16

(17)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

17

(18)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/-- multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

18

(19)  http://www.unglobalcompact.org/AboutTheGC/

19

(20)  http://www.oecd.org/investment/mne/38783873.pdf

20

(21)  http://www.worldbank.org/ida/papers/ABCs/psd-2013.pdf

21

(22)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_- Private_Sector_Development_Strategy.pdf

22

(23)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=167&Itemid=163

23

(24)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=650&Itemid=163

24

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/143315.pdf

25

(26)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija).

26

(27)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija).

27

(28)  Sprejeta besedila, P8_(2014)0026.

28

(29)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija).

29

(30)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0006.

30

(31)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0513.

31

(32)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0008.

32

---