# Službeni list L 179/8. s

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 179 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.8. srpnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 179

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.8. srpnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1071 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN) koju je provela Njemačka za zračnu luku Saarbrücken i zračne prijevoznike koji se koriste tom zračnom lukom (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5062) (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1072 od 1. listopada 2014. o mjerama koje je Njemačka poduzela u korist trgovačkog društva Propapier PM2 GmbH – DRŽAVNA POTPORA SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6837) (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1073 od 9. siječnja 2015. o državnim potporama SA.35888 (2013/C) (prethodno 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (prethodno 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (prethodno 2013/NN) koje je Cipar dodijelio zračnom prijevozniku Cyprus Airways (Public) Ltd (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014)9362) (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku) (
  1
  ) | 83 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1074 od 19. siječnja 2015. o državnoj potpori SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN) koju je provela Italija – Dodatna naknada za obavljanje javne usluge za trgovačko društvo CSTP (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015)74) (Vjerodostojan je samo talijanski tekst) (
  1
  ) | 112 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1075 od 19. siječnja 2015. o državnoj potpori SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN) koju je provela Italija – dodatna naknada za obavljanje javne usluge za trgovačko društvo Buonotourist (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015)75) (Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku) (
  1
  ) | 128 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1071 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN) koju je provela Njemačka za zračnu luku Saarbrücken i zračne prijevoznike koji se koriste tom zračnom lukom (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5062) (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku) (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5062)

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1072 od 1. listopada 2014. o mjerama koje je Njemačka poduzela u korist trgovačkog društva Propapier PM2 GmbH – DRŽAVNA POTPORA SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6837) (Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku) (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6837)

1

54

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1073 od 9. siječnja 2015. o državnim potporama SA.35888 (2013/C) (prethodno 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (prethodno 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (prethodno 2013/NN) koje je Cipar dodijelio zračnom prijevozniku Cyprus Airways (Public) Ltd (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014)9362) (Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku) (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014)9362)

1

83

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1074 od 19. siječnja 2015. o državnoj potpori SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN) koju je provela Italija – Dodatna naknada za obavljanje javne usluge za trgovačko društvo CSTP (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015)74) (Vjerodostojan je samo talijanski tekst) (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015)74)

1

112

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1075 od 19. siječnja 2015. o državnoj potpori SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN) koju je provela Italija – dodatna naknada za obavljanje javne usluge za trgovačko društvo Buonotourist (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015)75) (Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku) (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015)75)

1

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 8.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 179/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1071

od 1. listopada 2014.

o državnoj potpori SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN) koju je provela Njemačka za zračnu luku Saarbrücken i zračne prijevoznike koji se koriste tom zračnom lukom

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5062)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane stranke da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (2) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | U parlamentarnom pitanju iz 2008. zastupnik u Europskom parlamentu, Hiltrud Breyer, postavio je pitanje javnog financiranja trgovačkog društva Verkehrsholding Saarland (dalje u tekstu: „vh Saar”), zračne luke Saarbrücken i popusta odobrenih zračnim prijevoznicima koji se koriste tom zračnom lukom (3). Na parlamentarno pitanje odgovorio je povjerenik Tajani 5. rujna 2008. Osim toga, pitanje je upisano kao pritužba pod brojem CP 171/2008. |
| --- | --- |

(1)

U parlamentarnom pitanju iz 2008. zastupnik u Europskom parlamentu, Hiltrud Breyer, postavio je pitanje javnog financiranja trgovačkog društva Verkehrsholding Saarland (dalje u tekstu: „vh Saar”), zračne luke Saarbrücken i popusta odobrenih zračnim prijevoznicima koji se koriste tom zračnom lukom (3). Na parlamentarno pitanje odgovorio je povjerenik Tajani 5. rujna 2008. Osim toga, pitanje je upisano kao pritužba pod brojem CP 171/2008.

| (2) | U parlamentarnom pitanju navedeno je da je trgovačko društvo vh Saar primilo 11 milijuna EUR iz državnog proračuna Saarlanda u obliku povećanja kapitala. Tvrdilo se da su se ta sredstva iskoristila za pokrivanje gubitaka trgovačkog društva koje upravlja zračnom lukom, koje je pripadalo društvu kćeri trgovačkog društva vh Saar. Upravitelj zračne luke, njegovo matično društvo i vh Saar navodno su bili povezani ugovorima o prijenosu dobiti i gubitka (dalje u tekstu: „ugovori o dobiti i gubitku”). Navodna svrha tog mehanizma bilo je tajno i trajno subvencioniranje neprofitabilne zračne luke. |
| --- | --- |

(2)

U parlamentarnom pitanju navedeno je da je trgovačko društvo vh Saar primilo 11 milijuna EUR iz državnog proračuna Saarlanda u obliku povećanja kapitala. Tvrdilo se da su se ta sredstva iskoristila za pokrivanje gubitaka trgovačkog društva koje upravlja zračnom lukom, koje je pripadalo društvu kćeri trgovačkog društva vh Saar. Upravitelj zračne luke, njegovo matično društvo i vh Saar navodno su bili povezani ugovorima o prijenosu dobiti i gubitka (dalje u tekstu: „ugovori o dobiti i gubitku”). Navodna svrha tog mehanizma bilo je tajno i trajno subvencioniranje neprofitabilne zračne luke.

| (3) | Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije 31. srpnja 2008., 24. rujna 2010., 24. ožujka 2011. i 8. kolovoza 2011. Njemačka je odgovorila na te zahtjeve i dostavila dodatne informacije 4. studenoga 2008., 17. siječnja 2011., 14. lipnja 2011. i 7. listopada 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije 31. srpnja 2008., 24. rujna 2010., 24. ožujka 2011. i 8. kolovoza 2011. Njemačka je odgovorila na te zahtjeve i dostavila dodatne informacije 4. studenoga 2008., 17. siječnja 2011., 14. lipnja 2011. i 7. listopada 2011.

| (4) | Dopisom od 22. veljače 2012. Komisija je obavijestila Njemačku da je odlučila pokrenuti formalni istražni postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu potpore. |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 22. veljače 2012. Komisija je obavijestila Njemačku da je odlučila pokrenuti formalni istražni postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu potpore.

| (5) | Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da dostave svoje primjedbe povezane s navodnom potporom. |
| --- | --- |

(5)

Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da dostave svoje primjedbe povezane s navodnom potporom.

| (6) | Komisija je 20. kolovoza 2012. zaprimila primjedbe jedne zainteresirane strane, trgovačkog društva Air Berlin. Proslijedila ih je Njemačkoj 1. listopada 2012. i dala joj priliku za odgovor u roku od mjesec dana. Primjedbe Njemačke zaprimljene su u dopisu od 29. listopada 2012. Privatne osobe poslale su svoje primjedbe u okviru postupka navodeći da javno financiranje odobreno zračnoj luci čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 20. kolovoza 2012. zaprimila primjedbe jedne zainteresirane strane, trgovačkog društva Air Berlin. Proslijedila ih je Njemačkoj 1. listopada 2012. i dala joj priliku za odgovor u roku od mjesec dana. Primjedbe Njemačke zaprimljene su u dopisu od 29. listopada 2012. Privatne osobe poslale su svoje primjedbe u okviru postupka navodeći da javno financiranje odobreno zračnoj luci čini državnu potporu.

| (7) | Nakon pokretanja formalnog istražnog postupka Komisija je zatražila dodatne informacije 24. veljače 2012., 23. travnja 2012., 16. listopada 2012., 26. studenoga 2013. i 14. ožujka 2014. Njemačka je odgovorila na te zahtjeve i dostavila dodatne informacije 17. travnja 2012., 4. svibnja 2012., 14. prosinca 2012., 14. siječnja 2014. i 3. travnja 2014. |
| --- | --- |

(7)

Nakon pokretanja formalnog istražnog postupka Komisija je zatražila dodatne informacije 24. veljače 2012., 23. travnja 2012., 16. listopada 2012., 26. studenoga 2013. i 14. ožujka 2014. Njemačka je odgovorila na te zahtjeve i dostavila dodatne informacije 17. travnja 2012., 4. svibnja 2012., 14. prosinca 2012., 14. siječnja 2014. i 3. travnja 2014.

| (8) | Komisija je 24. veljače 2014. obavijestila Njemačku da su Smjernice za zračni prijevoz iz 2014 (5). donesene 20. veljače 2014. i pozvala je Njemačku da dostavi primjedbe u roku od 20 radnih dana od objave novih Smjernica za zračni prijevoz u Službenom listu. Njemačka je odgovorila 6. svibnja 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 24. veljače 2014. obavijestila Njemačku da su Smjernice za zračni prijevoz iz 2014 (5). donesene 20. veljače 2014. i pozvala je Njemačku da dostavi primjedbe u roku od 20 radnih dana od objave novih Smjernica za zračni prijevoz u Službenom listu. Njemačka je odgovorila 6. svibnja 2014.

| (9) | Smjernice za zračni prijevoz za 2014. obavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije
   (6). Zamijenile su Smjernice za zračni prijevoz iz 2005 (7). |
| --- | --- |

(9)

Smjernice za zračni prijevoz za 2014. obavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije
   (6). Zamijenile su Smjernice za zračni prijevoz iz 2005 (7).

| (10) | U Službenom listu Europske unije objavljena je 15. travnja 2014. obavijest kojom se pozivaju države članice i zainteresirane stranke da u roku od 20 radnih dana od objave obavijesti dostave primjedbe o primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na ovaj slučaj (8). Trgovačko društvo Air Berlin dostavilo je primjedbe 5. svibnja 2014. |
| --- | --- |

(10)

U Službenom listu Europske unije objavljena je 15. travnja 2014. obavijest kojom se pozivaju države članice i zainteresirane stranke da u roku od 20 radnih dana od objave obavijesti dostave primjedbe o primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na ovaj slučaj (8). Trgovačko društvo Air Berlin dostavilo je primjedbe 5. svibnja 2014.

| (11) | Njemačka je 17. lipnja 2014. obavijestila Komisiju da iznimno prihvaća donošenje ove odluke na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(11)

Njemačka je 17. lipnja 2014. obavijestila Komisiju da iznimno prihvaća donošenje ove odluke na engleskom jeziku.

2.   OPIS MJERA I OSNOVA ZA POKRETANJE POSTUPKA

2.1.   POZADINA ISTRAGE

2.1.1.   POVIJEST I RAZVOJ ZRAČNE LUKE SAARBRÜCKEN

| (12) | Zračna luka Saarbrücken zračna je luka Saarbrückena, glavnoga grada savezne zemlje Saarland (Land Saarland). Prema javno dostupnim informacijama zračna luka svečano je otvorena 1928. i radila je do 1939. kada je nakon što je počeo rat zatvorena. Zračna luka ponovno je počela s radom 1966. kada je izgrađena moderna pista prikladna za zrakoplove srednje veličine. Izgradnja novog terminala počela je 1999. i zahtijevala je ulaganja od otprilike 11,8 milijuna EUR. Novi terminal, koji je prema javno dostupnim podacima bio predviđen za do 8 00  000 putnika godišnje, otvoren je u svibnju 2005. Međutim, Njemačka tvrdi da je zbog ograničenja koja su bila posljedica sigurnosne infrastrukture stvarni kapacitet zračne luke samo 7 00  000 putnika godišnje. |
| --- | --- |

(12)

Zračna luka Saarbrücken zračna je luka Saarbrückena, glavnoga grada savezne zemlje Saarland (Land Saarland). Prema javno dostupnim informacijama zračna luka svečano je otvorena 1928. i radila je do 1939. kada je nakon što je počeo rat zatvorena. Zračna luka ponovno je počela s radom 1966. kada je izgrađena moderna pista prikladna za zrakoplove srednje veličine. Izgradnja novog terminala počela je 1999. i zahtijevala je ulaganja od otprilike 11,8 milijuna EUR. Novi terminal, koji je prema javno dostupnim podacima bio predviđen za do 8 00  000 putnika godišnje, otvoren je u svibnju 2005. Međutim, Njemačka tvrdi da je zbog ograničenja koja su bila posljedica sigurnosne infrastrukture stvarni kapacitet zračne luke samo 7 00  000 putnika godišnje.

| (13) | U tablicama 1. i 2. prikazan je razvoj zračne luke u pogledu broja putnika i kretanja zrakoplova. Zračni teretni promet nije važan za zračnu luku Saarbrücken.

  Tablica 1.


  Brojevi putnika 1998.–2012.
   (9)











  Godina | Komercijalni redovni | Komercijalni čarter | Kom. ukupno | Nekom. | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998. | 1 26  231 | 2 93  449 | 4 19  680 | 10  070 | 4 29  750 |
| 1999. | 1 34  228 | 3 08  634 | 4 42  862 | 3  810 | 4 46  672 |
| 2000. | 1 49  693 | 3 32  902 | 4 82  595 | 1  971 | 4 84  566 |
| 2001. | 1 41  676 | 3 38  354 | 4 80  030 | 831 | 4 80  861 |
| 2002. | 1 44  542 | 3 16  757 | 4 61  299 | 946 | 4 62  245 |
| 2003. | 1 35  100 | 3 23  083 | 4 58  183 | 1  502 | 4 59  685 |
| 2004. | 1 28  498 | 3 31  355 | 4 59  853 | 1  560 | 4 61  413 |
| 2005. | 1 36  178 | 3 50  052 | 4 86  230 | 1  256 | 4 87  486 |
| 2006. | 1 25  188 | 2 95  033 | 4 20  221 | 1  422 | 4 21  643 |
| 2007. | 1 76  690 | 1 73  263 | 3 49  953 | 639 | 3 50  592 |
| 2008. | 3 60  694 | 1 57  226 | 5 17  920 | 368 | 5 18  288 |
| 2009. | 3 35  684 | 1 34  249 | 4 69  933 | 214 | 4 70  147 |
| 2010. | 3 31  780 | 1 59  469 | 4 91  249 | 166 | 4 91  415 |
| 2011. | 3 68  314 | 84  000 | 4 52  314 | 1  338 | 4 53  652 |
| 2012. | 3 64  076 | 61  353 | 4 25  429 | 414 | 4 25  843 |

(13)

U tablicama 1. i 2. prikazan je razvoj zračne luke u pogledu broja putnika i kretanja zrakoplova. Zračni teretni promet nije važan za zračnu luku Saarbrücken.

Tablica 1.

Brojevi putnika 1998.–2012.
   (9)

Godina

Komercijalni redovni

Komercijalni čarter

Kom. ukupno

Nekom.

Ukupno

1998.

1 26  231

2 93  449

4 19  680

10  070

4 29  750

1999.

1 34  228

3 08  634

4 42  862

3  810

4 46  672

2000.

1 49  693

3 32  902

4 82  595

1  971

4 84  566

2001.

1 41  676

3 38  354

4 80  030

831

4 80  861

2002.

1 44  542

3 16  757

4 61  299

946

4 62  245

2003.

1 35  100

3 23  083

4 58  183

1  502

4 59  685

2004.

1 28  498

3 31  355

4 59  853

1  560

4 61  413

2005.

1 36  178

3 50  052

4 86  230

1  256

4 87  486

2006.

1 25  188

2 95  033

4 20  221

1  422

4 21  643

2007.

1 76  690

1 73  263

3 49  953

639

3 50  592

2008.

3 60  694

1 57  226

5 17  920

368

5 18  288

2009.

3 35  684

1 34  249

4 69  933

214

4 70  147

2010.

3 31  780

1 59  469

4 91  249

166

4 91  415

2011.

3 68  314

84  000

4 52  314

1  338

4 53  652

2012.

3 64  076

61  353

4 25  429

414

4 25  843

Tablica 2.

Kretanja zrakoplova
   (10)

| Godina | Komercijalni redovni | Komercijalni čarter | Kom. ukupno | Nekom. | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998. | 7  240 | 6  021 | 13  261 | 7  558 | 20  819 |
| 1999. | 7  491 | 7  192 | 14  683 | 7  280 | 21  963 |
| 2000. | 7  970 | 8  171 | 16  141 | 4  972 | 21  113 |
| 2001. | 6  740 | 4  624 | 11  364 | 3  582 | 14  946 |
| 2002. | 7  979 | 3  957 | 11  936 | 3  228 | 15  164 |
| 2003. | 7  256 | 4  377 | 11  633 | 3  378 | 15  011 |
| 2004. | 6  531 | 4  032 | 10  563 | 3  201 | 13  764 |
| 2005. | 6  291 | 4  453 | 10  744 | 3  458 | 14  202 |
| 2006. | 6  469 | 4  539 | 10  980 | 4  047 | 15  055 |
| 2007. | 7  046 | 4  011 | 11  057 | 3  464 | 14  521 |
| 2008. | 11  173 | 3  475 | 14  648 | 2  596 | 17  244 |
| 2009. | 9  686 | 2  912 | 12  598 | 3  093 | 15  691 |
| 2010. | 8  775 | 4  983 | 13  758 | 2  487 | 16  245 |
| 2011. | 7  307 | 4  641 | 11  948 | 2  535 | 14  483 |
| 2012. | 6  567 | 3  398 | 9  965 | 2  359 | 12  324 |

Godina

Komercijalni redovni

Komercijalni čarter

Kom. ukupno

Nekom.

Ukupno

1998.

7  240

6  021

13  261

7  558

20  819

1999.

7  491

7  192

14  683

7  280

21  963

2000.

7  970

8  171

16  141

4  972

21  113

2001.

6  740

4  624

11  364

3  582

14  946

2002.

7  979

3  957

11  936

3  228

15  164

2003.

7  256

4  377

11  633

3  378

15  011

2004.

6  531

4  032

10  563

3  201

13  764

2005.

6  291

4  453

10  744

3  458

14  202

2006.

6  469

4  539

10  980

4  047

15  055

2007.

7  046

4  011

11  057

3  464

14  521

2008.

11  173

3  475

14  648

2  596

17  244

2009.

9  686

2  912

12  598

3  093

15  691

2010.

8  775

4  983

13  758

2  487

16  245

2011.

7  307

4  641

11  948

2  535

14  483

2012.

6  567

3  398

9  965

2  359

12  324

| (14) | Najvažnije promjene za zračnu luku bile su odlazak trgovačkog Hapag Lloyd 2006., s jedne strane, i osnivanje trgovačkog društva Air Berlin 2007., s druge strane. Zračni prijevoznik za čarter letove, Hapag Lloyd (sada „TUIFly”) pridonosio je ukupnom prometu zračne luke Saarbrücken više od 1 90  000 putnika dok nije odlučio premjestiti svoje poslovanje u obližnju zračnu luku Zweibrücken. S druge strane, osnivanje trgovačkog društva Air Berlin označilo je znatno povećanje prometa redovnih letova u zračnoj luci Saarbrücken. Zbog toga su od 2007. za većinu putnika u zračnoj luci Saarbrücken odgovorni redovni letovi, dok su do 2006. u radu te zračne luke prevladavali čarter letovi. |
| --- | --- |

(14)

Najvažnije promjene za zračnu luku bile su odlazak trgovačkog Hapag Lloyd 2006., s jedne strane, i osnivanje trgovačkog društva Air Berlin 2007., s druge strane. Zračni prijevoznik za čarter letove, Hapag Lloyd (sada „TUIFly”) pridonosio je ukupnom prometu zračne luke Saarbrücken više od 1 90  000 putnika dok nije odlučio premjestiti svoje poslovanje u obližnju zračnu luku Zweibrücken. S druge strane, osnivanje trgovačkog društva Air Berlin označilo je znatno povećanje prometa redovnih letova u zračnoj luci Saarbrücken. Zbog toga su od 2007. za većinu putnika u zračnoj luci Saarbrücken odgovorni redovni letovi, dok su do 2006. u radu te zračne luke prevladavali čarter letovi.

| (15) | Njemačka je izvijestila da se prema najnovijim predviđanjima u zračnom prometu (kolovoz 2010.) može očekivati da će se broj putnika povećati i 2020. iznositi [...] (11) putnika. |
| --- | --- |

(15)

Njemačka je izvijestila da se prema najnovijim predviđanjima u zračnom prometu (kolovoz 2010.) može očekivati da će se broj putnika povećati i 2020. iznositi [...] (11) putnika.

2.1.2.   ZEMLJOPISNI POLOŽAJ I PRIHVATNO PODRUČJE

| (16) | Zračna luka Saarbrücken nalazi se otprilike 10 km jugoistočno od grada Saarbrückena. Ostale najbliže zračne luke su sljedeće (12):






  — | zračna luka Zweibrücken
  (oko 39 km, tj. oko 29 minuta vožnje automobilom), |
| --- | --- | --- |

(16)

Zračna luka Saarbrücken nalazi se otprilike 10 km jugoistočno od grada Saarbrückena. Ostale najbliže zračne luke su sljedeće (12):

—

zračna luka Zweibrücken
  (oko 39 km, tj. oko 29 minuta vožnje automobilom),

| — | zračna luka Metz-Nancy-Lorraine
  (oko 96 km, tj. oko 61 minuta vožnje automobilom), |
| --- | --- |

—

zračna luka Metz-Nancy-Lorraine
  (oko 96 km, tj. oko 61 minuta vožnje automobilom),

| — | zračna luka Luxembourg
  (oko 121 km, ili oko 77 minuta vožnje automobilom), |
| --- | --- |

—

zračna luka Luxembourg
  (oko 121 km, ili oko 77 minuta vožnje automobilom),

| — | zračna luka Frankfurt-Hahn
  (oko 128 km, tj. oko 85 minuta vožnje automobilom), |
| --- | --- |

—

zračna luka Frankfurt-Hahn
  (oko 128 km, tj. oko 85 minuta vožnje automobilom),

| — | zračna luka Strasbourg
  (oko 140 km, tj. oko 91 minuta vožnje automobilom), |
| --- | --- |

—

zračna luka Strasbourg
  (oko 140 km, tj. oko 91 minuta vožnje automobilom),

| — | zračna luka Frankfurt (Main)
  (oko 163 km, tj. oko 92 minute vožnje automobilom), |
| --- | --- |

—

zračna luka Frankfurt (Main)
  (oko 163 km, tj. oko 92 minute vožnje automobilom),

| — | zračna luka Karlsruhe/Baden-Baden
  (oko 161 km, tj. oko 104 minute vožnje automobilom). |
| --- | --- |

—

zračna luka Karlsruhe/Baden-Baden
  (oko 161 km, tj. oko 104 minute vožnje automobilom).

| (17) | Njemačka je izjavila da velika većina putnika dolazi iz regije. Navela je da je 71 % putnika iz Saarlanda, 15 % iz zapadnog dijela Falačkog Porajnja (uključujući regiju Zweibrückena), a oko 14 % potječe iz Francuske, Luksemburga i regije grada Triera. Očekuje se da će posljedica povećanja potražnje u Saarlandu biti i predviđeno povećanje broja putnika. |
| --- | --- |

(17)

Njemačka je izjavila da velika većina putnika dolazi iz regije. Navela je da je 71 % putnika iz Saarlanda, 15 % iz zapadnog dijela Falačkog Porajnja (uključujući regiju Zweibrückena), a oko 14 % potječe iz Francuske, Luksemburga i regije grada Triera. Očekuje se da će posljedica povećanja potražnje u Saarlandu biti i predviđeno povećanje broja putnika.

2.1.3.   PRAVNA I GOSPODARSKA STRUKTURA ZRAČNE LUKE SAARBRÜCKEN

| (18) | Trgovačko društvo Flughafen Saarbrücken GmbH, koje je bilo prethodni vlasnik i upravitelj zračne luke, podijeljeno je 1997. u dva odvojena trgovačka društva: trgovačko društvo Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (dalje u tekstu: „FSBG”) dobilo je zadaću upravljanja zračnom lukom, a trgovačko društvo Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (dalje u tekstu: „FSBesitzG”) bilo je vlasnik zračne luke i zaduženo za održavanje infrastrukture. FSBG morao je plaćati najamninu FSBesitzG-u za upravljanje i komercijalno iskorištavanje zračne luke. |
| --- | --- |

(18)

Trgovačko društvo Flughafen Saarbrücken GmbH, koje je bilo prethodni vlasnik i upravitelj zračne luke, podijeljeno je 1997. u dva odvojena trgovačka društva: trgovačko društvo Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (dalje u tekstu: „FSBG”) dobilo je zadaću upravljanja zračnom lukom, a trgovačko društvo Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (dalje u tekstu: „FSBesitzG”) bilo je vlasnik zračne luke i zaduženo za održavanje infrastrukture. FSBG morao je plaćati najamninu FSBesitzG-u za upravljanje i komercijalno iskorištavanje zračne luke.

| (19) | Do 30. lipnja 2007., FSBesitzG je imao 48 % udjela u FSBG-u, trgovačko društvo Fraport AG (upravitelj zračne luke Frankfurt (Main)) imalo je 51 % udjela, a grad Saarbrücken imao je 1 % udjela. S druge strane, vlasnici FSBesitzG-a bili su vh Saar s 99,9 % udjela i savezna zemlja Saarland s 0,1 % udjela. Trgovačko društvo vh Saar cijelo je vrijeme bilo u izravnom vlasništvu savezne zemlje Saarland. |
| --- | --- |

(19)

Do 30. lipnja 2007., FSBesitzG je imao 48 % udjela u FSBG-u, trgovačko društvo Fraport AG (upravitelj zračne luke Frankfurt (Main)) imalo je 51 % udjela, a grad Saarbrücken imao je 1 % udjela. S druge strane, vlasnici FSBesitzG-a bili su vh Saar s 99,9 % udjela i savezna zemlja Saarland s 0,1 % udjela. Trgovačko društvo vh Saar cijelo je vrijeme bilo u izravnom vlasništvu savezne zemlje Saarland.

| (20) | Trgovačko društvo Fraport AG prodalo je svoj udio u FSBG-u FSBesitzG-u, koji je postao vlasnik 99 % FSBG-a. Ta su dva trgovačka društva početkom 2008. spojena radi ponovnog osnivanja trgovačkog društva Flughafen Saarbrücken GmbH (dalje u tekstu: „FSG”) i tako je u osnovi obnovljena situacija koja je postojala prije djelomične privatizacije u trgovačko društvo Fraport AG 1997. Od 2008. do danas stopostotni vlasnik FSG-a je trgovačko društvo vh Saar. |
| --- | --- |

(20)

Trgovačko društvo Fraport AG prodalo je svoj udio u FSBG-u FSBesitzG-u, koji je postao vlasnik 99 % FSBG-a. Ta su dva trgovačka društva početkom 2008. spojena radi ponovnog osnivanja trgovačkog društva Flughafen Saarbrücken GmbH (dalje u tekstu: „FSG”) i tako je u osnovi obnovljena situacija koja je postojala prije djelomične privatizacije u trgovačko društvo Fraport AG 1997. Od 2008. do danas stopostotni vlasnik FSG-a je trgovačko društvo vh Saar.

| (21) | Društvo vh Saar osnovalo je 1996. Ministarstvo gospodarstva i financija Saarlanda. Svrha je tog trgovačkog društva „koordinacija aktivnosti povezanih s izgradnjom, širenjem i poslovanjem javnih zračnih i morskih luka u Saarlandu”. U statutu trgovačkog društva vh Saar predviđeno je sklapanje ugovora o upravljanju s FSG-om. Upravni i nadzorni odbor imenuje Vlada savezne zemlje Saarland kao jedini dioničar. Pored FSG-a, društvo vh Saar vlasnik je i trgovačkog društva Hafenbetriebe Saarland GmbH (dalje u tekstu: „HSG”) koje je vlasnik i upravitelj brojnih luka u Saarlandu |
| --- | --- |

(21)

Društvo vh Saar osnovalo je 1996. Ministarstvo gospodarstva i financija Saarlanda. Svrha je tog trgovačkog društva „koordinacija aktivnosti povezanih s izgradnjom, širenjem i poslovanjem javnih zračnih i morskih luka u Saarlandu”. U statutu trgovačkog društva vh Saar predviđeno je sklapanje ugovora o upravljanju s FSG-om. Upravni i nadzorni odbor imenuje Vlada savezne zemlje Saarland kao jedini dioničar. Pored FSG-a, društvo vh Saar vlasnik je i trgovačkog društva Hafenbetriebe Saarland GmbH (dalje u tekstu: „HSG”) koje je vlasnik i upravitelj brojnih luka u Saarlandu

| (22) | Trgovačko društvo FSBesitzG osnovano je 4. srpnja 1997. kao zakonski sljednik izvornog trgovačkog društva FSG. Njegova svrha bila je „izgradnja, održavanje i iznajmljivanje zračne luke i vlasništvo dionica u [FSBG-u]”. Nadzorni odbor imenovala je Vlada Saarlanda, a njegova predsjednika izabralo je ministarstvo Saarlanda zaduženo za sektor zrakoplovstva. Upravni odbor trgovačkog društva obvezivale su upute Ministarstva gospodarstva i financija u pogledu ostvarivanja njegovih glasačkih prava na skupštini dioničara FSBG-a. |
| --- | --- |

(22)

Trgovačko društvo FSBesitzG osnovano je 4. srpnja 1997. kao zakonski sljednik izvornog trgovačkog društva FSG. Njegova svrha bila je „izgradnja, održavanje i iznajmljivanje zračne luke i vlasništvo dionica u [FSBG-u]”. Nadzorni odbor imenovala je Vlada Saarlanda, a njegova predsjednika izabralo je ministarstvo Saarlanda zaduženo za sektor zrakoplovstva. Upravni odbor trgovačkog društva obvezivale su upute Ministarstva gospodarstva i financija u pogledu ostvarivanja njegovih glasačkih prava na skupštini dioničara FSBG-a.

| (23) | Trgovačko društvo FSBG osnovano je 4. srpnja 1997. Svrha mu je bila upravljanje zračnom lukom Saarbrücken. Upravni odbor imenovan je 75 %-tnom većinom u skupštini dioničara. Nadzorni odbor sastojao se od deset članova, od kojih je pet imenovalo trgovačko društvo Fraport AG, a ostalih pet trgovačko društvo FSBetzG. Od 2006. odbor se sastojao od šest članova, od kojih je dva imenovalo trgovačko društvo Fraport AG, a ostalih četiri trgovačko društvo FSBetzG. |
| --- | --- |

(23)

Trgovačko društvo FSBG osnovano je 4. srpnja 1997. Svrha mu je bila upravljanje zračnom lukom Saarbrücken. Upravni odbor imenovan je 75 %-tnom većinom u skupštini dioničara. Nadzorni odbor sastojao se od deset članova, od kojih je pet imenovalo trgovačko društvo Fraport AG, a ostalih pet trgovačko društvo FSBetzG. Od 2006. odbor se sastojao od šest članova, od kojih je dva imenovalo trgovačko društvo Fraport AG, a ostalih četiri trgovačko društvo FSBetzG.

| (24) | Trgovačko društvo FSG osnovano je 30. kolovoza 2008. Svrha mu je upravljanje zračnom lukom Saarbrücken za civilno zrakoplovstvo i povezanim poduzećima. Članove upravnog i nadzornog odbora imenuje Vlada Saarlanda. Predsjednika nadzornog odbora imenuje ministarstvo nadležno za zrakoplovstvo. |
| --- | --- |

(24)

Trgovačko društvo FSG osnovano je 30. kolovoza 2008. Svrha mu je upravljanje zračnom lukom Saarbrücken za civilno zrakoplovstvo i povezanim poduzećima. Članove upravnog i nadzornog odbora imenuje Vlada Saarlanda. Predsjednika nadzornog odbora imenuje ministarstvo nadležno za zrakoplovstvo.

2.2.   MJERE KOJE SU PREDMET ISTRAGE I RAZLOZI ZA POKRETANJE FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (25) | Komisija je istražila nekoliko mjera koje se odnose na zračnu luku Saarbrücken. Komisija je ocijenila čine li te mreže državnu potporu te može li se ta državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je istražila nekoliko mjera koje se odnose na zračnu luku Saarbrücken. Komisija je ocijenila čine li te mreže državnu potporu te može li se ta državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

| (26) | Sljedeće su mjere istražene kao moguća državna potpora trgovačkim društvima vh Saar, FSG i FSBesitzG:






  (a) | financiranje trgovačkih društava vh Saar, FSG i FSBesitzG; |
| --- | --- | --- |

(26)

Sljedeće su mjere istražene kao moguća državna potpora trgovačkim društvima vh Saar, FSG i FSBesitzG:

(a)

financiranje trgovačkih društava vh Saar, FSG i FSBesitzG;

| (b) | prijenos različitih zemljišnih čestica na trgovačko društvo FSBesitzG koje je izvršio Saarland; |
| --- | --- |

(b)

prijenos različitih zemljišnih čestica na trgovačko društvo FSBesitzG koje je izvršio Saarland;

| (c) | jamstva za kredite koje je Saarland odobrio trgovačkim društvima vh Saar i FSBesitzG. |
| --- | --- |

(c)

jamstva za kredite koje je Saarland odobrio trgovačkim društvima vh Saar i FSBesitzG.

| (27) | Istražena je mogućnost da ugovor o najmu između FSBesitzG-a i FSBG-a čini državnu potporu trgovačkom društvu FSBG. |
| --- | --- |

(27)

Istražena je mogućnost da ugovor o najmu između FSBesitzG-a i FSBG-a čini državnu potporu trgovačkom društvu FSBG.

| (28) | Sljedeće su mjere istražene kao moguća državna potpora različitim zračnim prijevoznicima koji posluju u zračnoj luci Saarbrücken:






  (a) | popusti uvedeni 2007. za zračne prijevoznike koji po prvi put počinju poslovati u zračnoj luci Saarbrücken, koji voze na novim linijama ili povećavaju broj putnika; |
| --- | --- | --- |

(28)

Sljedeće su mjere istražene kao moguća državna potpora različitim zračnim prijevoznicima koji posluju u zračnoj luci Saarbrücken:

(a)

popusti uvedeni 2007. za zračne prijevoznike koji po prvi put počinju poslovati u zračnoj luci Saarbrücken, koji voze na novim linijama ili povećavaju broj putnika;

| (b) | ugovor o pomoći za početak poslovanja između trgovačkih društava FSBesitzG i Cirrus Airlines; |
| --- | --- |

(b)

ugovor o pomoći za početak poslovanja između trgovačkih društava FSBesitzG i Cirrus Airlines;

| (c) | ugovor o marketingu između trgovačkih društava FSG i Air Berlin. |
| --- | --- |

(c)

ugovor o marketingu između trgovačkih društava FSG i Air Berlin.

2.2.1.   FINANCIRANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA VS SAAR, FSG I FSBESITZG

Detaljni opis mjere

| (29) | Trgovačko društvo vh Saar financijski je povezano sa svojim društvom kćeri, koje je do 30. kolovoza 2008. bilo FSBesitzG, a od tada FSG, ugovorom o dobiti i gubitku zbog čega je trgovačko društvo vh Saar pokrivalo sve gubitke tih trgovačkih društava. Istovremeno je trgovačko društvo vh Saar primalo dobit svog drugog društva kćeri, HSG-a i izravna sredstva za dokapitalizaciju od svog jedinog dioničara, savezne zemlje Saarland. Tim se sredstvima osiguravalo da trgovačko društvo vh Saar uvijek ima sredstava za pokrivanje gubitaka trgovačkih društava FSBesitzG/FSG. Ugovor o dobiti i gubitku izvorno je sklopljen 1. siječnja 1997. između trgovačkog društva vh Saar i zakonskog prethodnika FSBesitzG-a, FSG-a. Nakon ponovnog osnivanja FSG trgovačko društvo FSG naslijedilo je FSBesitzG u ugovoru. |
| --- | --- |

(29)

Trgovačko društvo vh Saar financijski je povezano sa svojim društvom kćeri, koje je do 30. kolovoza 2008. bilo FSBesitzG, a od tada FSG, ugovorom o dobiti i gubitku zbog čega je trgovačko društvo vh Saar pokrivalo sve gubitke tih trgovačkih društava. Istovremeno je trgovačko društvo vh Saar primalo dobit svog drugog društva kćeri, HSG-a i izravna sredstva za dokapitalizaciju od svog jedinog dioničara, savezne zemlje Saarland. Tim se sredstvima osiguravalo da trgovačko društvo vh Saar uvijek ima sredstava za pokrivanje gubitaka trgovačkih društava FSBesitzG/FSG. Ugovor o dobiti i gubitku izvorno je sklopljen 1. siječnja 1997. između trgovačkog društva vh Saar i zakonskog prethodnika FSBesitzG-a, FSG-a. Nakon ponovnog osnivanja FSG trgovačko društvo FSG naslijedilo je FSBesitzG u ugovoru.

| (30) | Trgovačko društvo FSBG, koje je zakonski bilo odvojeno od trgovačkog društva FSBesitzG do 2008., redovno je zarađivalo dobit do 2006. Dobit se dijelila dioničarima (do 30. lipnja 2007. to su bila trgovačka društva FSBesitzG i Fraport AG) i u tom se slučaju unosila u bilance dioničara kao prihod za sljedeću godinu ili se ponovno ulagala. Kada je 2007. trgovačko društvo FSBesitzG postalo jedini dioničar trgovačkog društva FSBG, znatan godišnji gubitak pokriven je odgovarajućom dokapitalizacijom trgovačkog društva FSBesitzG. Trgovačka društva FSBesitzG i FSBG spojila su se početkom 2008. uz rezultat da će zajednički gubitak pokriti trgovačko društvo vh Saar. |
| --- | --- |

(30)

Trgovačko društvo FSBG, koje je zakonski bilo odvojeno od trgovačkog društva FSBesitzG do 2008., redovno je zarađivalo dobit do 2006. Dobit se dijelila dioničarima (do 30. lipnja 2007. to su bila trgovačka društva FSBesitzG i Fraport AG) i u tom se slučaju unosila u bilance dioničara kao prihod za sljedeću godinu ili se ponovno ulagala. Kada je 2007. trgovačko društvo FSBesitzG postalo jedini dioničar trgovačkog društva FSBG, znatan godišnji gubitak pokriven je odgovarajućom dokapitalizacijom trgovačkog društva FSBesitzG. Trgovačka društva FSBesitzG i FSBG spojila su se početkom 2008. uz rezultat da će zajednički gubitak pokriti trgovačko društvo vh Saar.

| (31) | Od 2000. gubici trgovačkih društava FSBesitzG/FSG i povezana dokapitalizacija iz trgovačkog društva vh Saar financirana sredstvima za dokapitalizaciju dobivenim od Saarlanda i ostalim prihodima razvijali su se na sljedeći način:

  Tablica 3.


  Godišnji gubici trgovačkih društava FSBesitzG/FSG u EUR








  Godina | FSBesitzG | FSG |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000. | -  2 1 68  916 | |
| 2001. | -  2 7 85  473 | |
| 2002. | -  4 1 64  538 | |
| 2003. | -  3 0 99  253 | |
| 2004. | -  2 7 70  680 | |
| 2005. | -  3 9 17  320 | |
| 2006. | -  8 4 00  703 | |
| 2007. | -  8 1 71  099 | |
| 2008. | | -  4 5 48  264 |
| 2009. | | -  9 3 06  512 |
| 2010. | | -  8 8 05  707 |
| 2011. | | - 1 0 0 65  522 |
| 2012. | | - 1 8 4 49  926 |
| Ukupno


  (2000.—2009.) | - 4 9 3 32  758 |
| Ukupno


  (2000.—2012.) | - 8 6 6 53  913 |

(31)

Od 2000. gubici trgovačkih društava FSBesitzG/FSG i povezana dokapitalizacija iz trgovačkog društva vh Saar financirana sredstvima za dokapitalizaciju dobivenim od Saarlanda i ostalim prihodima razvijali su se na sljedeći način:

Tablica 3.

Godišnji gubici trgovačkih društava FSBesitzG/FSG u EUR

Godina

FSBesitzG

FSG

2000.

-  2 1 68  916

2001.

-  2 7 85  473

2002.

-  4 1 64  538

2003.

-  3 0 99  253

2004.

-  2 7 70  680

2005.

-  3 9 17  320

2006.

-  8 4 00  703

2007.

-  8 1 71  099

2008.

-  4 5 48  264

2009.

-  9 3 06  512

2010.

-  8 8 05  707

2011.

- 1 0 0 65  522

2012.

- 1 8 4 49  926

Ukupno

(2000.—2009.)

- 4 9 3 32  758

Ukupno

(2000.—2012.)

- 8 6 6 53  913

| (32) | Procijenjeni gubitak FSG-a za 2013. iznosi 9 4 27  000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

Procijenjeni gubitak FSG-a za 2013. iznosi 9 4 27  000 EUR.

| (33) | U razdoblju 2000.–2012. zarada prije kamata i oporezivanja (EBITDA) trgovačkih društava FSBesitzG/FSG razvijala se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Razvoj EBITDA u EUR
   (13)







  Godina | EBITDA |
| --- | --- | --- |
| 2000. (14) | 9 37  000 |
| 2001. (14) | - 1 56  000 |
| 2002. (14) | - 8 32  000 |
| 2003. (14) | 56  000 |
| 2004. (14) | 7 04  000 |
| 2005. (14) | - 7 32  000 |
| 2006. (14) | -  5 3 07  000 |
| 2007. (14) | -  4 3 92  000 |
| 2008. | -  1 8 40  000 |
| 2009. | -  5 2 37  000 |
| 2010. | -  5 2 37  000 |
| 2011. | -  3 5 28  000 |
| 2012. | -  4 9 37  700 |
| Ukupno | - 3 0 5 01  700 |

(33)

U razdoblju 2000.–2012. zarada prije kamata i oporezivanja (EBITDA) trgovačkih društava FSBesitzG/FSG razvijala se kako slijedi:

Tablica 4.

Razvoj EBITDA u EUR
   (13)

Godina

EBITDA

2000. (14)

9 37  000

2001. (14)

- 1 56  000

2002. (14)

- 8 32  000

2003. (14)

56  000

2004. (14)

7 04  000

2005. (14)

- 7 32  000

2006. (14)

-  5 3 07  000

2007. (14)

-  4 3 92  000

2008.

-  1 8 40  000

2009.

-  5 2 37  000

2010.

-  5 2 37  000

2011.

-  3 5 28  000

2012.

-  4 9 37  700

Ukupno

- 3 0 5 01  700

| (34) | Za 2003. EBITDA trgovačkog društva FSG opet je procijenjen kao negativan u iznosu -  5 1 44  000 EUR. |
| --- | --- |

(34)

Za 2003. EBITDA trgovačkog društva FSG opet je procijenjen kao negativan u iznosu -  5 1 44  000 EUR.

| (35) | Njemačka je izvijestila da se u razdoblju 2000.–2009. većina troškova može povezati s ulaganjem u infrastrukturu i održavanjem iste, s kamatama na kredite za financiranje infrastrukturnih ulaganja i s izdacima u svrhe sigurnosti/zaštite. Tvrdi se da su ukupni troškovi tih aktivnosti otprilike [...]. Navedeno je da ti troškovi nisu povezani s pružanjem usluga zračne luke već da proizlaze isključivo iz izgradnje infrastrukture i upravljanja njome.

  Tablica 5.


  Infrastruktura i sigurnost/troškovi sigurnosti 2000.–2009.








  1. | Ostala ulaganja u infrastrukturu | [...] |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. | Ostale vrste održavanja infrastrukture | [...] |
| | Ukupno za ostalu infrastrukturu (1. i 2.) | [...] |
| 3. | Ukupni troškovi kapitala (15) | [...] |
| 4. | Ulaganja u sigurnosnu/zaštitnu infrastrukturu | [...] |
| 5. | Ostalo za sigurnost/zaštitu | [...] |
| | Ukupno za sigurnost/zaštitu (4. i 5.) | [...] |
| | Ukupno (1 do 5) | [...] |

(35)

Njemačka je izvijestila da se u razdoblju 2000.–2009. većina troškova može povezati s ulaganjem u infrastrukturu i održavanjem iste, s kamatama na kredite za financiranje infrastrukturnih ulaganja i s izdacima u svrhe sigurnosti/zaštite. Tvrdi se da su ukupni troškovi tih aktivnosti otprilike [...]. Navedeno je da ti troškovi nisu povezani s pružanjem usluga zračne luke već da proizlaze isključivo iz izgradnje infrastrukture i upravljanja njome.

Tablica 5.

Infrastruktura i sigurnost/troškovi sigurnosti 2000.–2009.

1.

Ostala ulaganja u infrastrukturu

[...]

2.

Ostale vrste održavanja infrastrukture

[...]

Ukupno za ostalu infrastrukturu (1. i 2.)

[...]

3.

Ukupni troškovi kapitala (15)

[...]

4.

Ulaganja u sigurnosnu/zaštitnu infrastrukturu

[...]

5.

Ostalo za sigurnost/zaštitu

[...]

Ukupno za sigurnost/zaštitu (4. i 5.)

[...]

Ukupno (1 do 5)

[...]

| (36) | Njemačka (16) je navela da su u razdoblju 2000.–2009. izvršena sljedeća ulaganja i aktivnosti održavanja: |
| --- | --- |

(36)

Njemačka (16) je navela da su u razdoblju 2000.–2009. izvršena sljedeća ulaganja i aktivnosti održavanja:

i.   Izgradnja novog terminala s pomoćnim objektima 2000. (neto trošak otprilike [...]).

| (37) | Godišnji kapacitet starog terminala bio je 3 90  000 putnika (17). Taj je broj prvi put premašen 1996. Te je godine godišnji broj putnika u zračnoj luci Saarbrücken iznosio 3 95  000 putnika i nastavio je rasti do 2000. kada je iznosio 4 84  566 putnika. Njemačka tvrdi da je stari terminal često bio preopterećen, posebno za vrijeme sezone putovanja (ljetno razdoblje) zbog čega su nastajala duga razdoblja čekanja, prevelik broj putnika u prostorijama za putnike ili putnika koji čekaju izvan terminala. Osim toga, stari terminal više nije ispunjivao sigurnosne zahtjeve. Novi terminal opremljen je s novim sigurnosnim sustavom. Stari terminal sada služi kao čekaonica i prostorija za čekanje na ulazak u zrakoplov. |
| --- | --- |

(37)

Godišnji kapacitet starog terminala bio je 3 90  000 putnika (17). Taj je broj prvi put premašen 1996. Te je godine godišnji broj putnika u zračnoj luci Saarbrücken iznosio 3 95  000 putnika i nastavio je rasti do 2000. kada je iznosio 4 84  566 putnika. Njemačka tvrdi da je stari terminal često bio preopterećen, posebno za vrijeme sezone putovanja (ljetno razdoblje) zbog čega su nastajala duga razdoblja čekanja, prevelik broj putnika u prostorijama za putnike ili putnika koji čekaju izvan terminala. Osim toga, stari terminal više nije ispunjivao sigurnosne zahtjeve. Novi terminal opremljen je s novim sigurnosnim sustavom. Stari terminal sada služi kao čekaonica i prostorija za čekanje na ulazak u zrakoplov.

ii.   Uvođenje područja uzletno-sletne staze i sigurnosne zone u razdoblju 2009.–2010. (neto troškovi uključujući električne vodove oko [...])

| (38) | Područje uzletno-sletne staze i sigurnosne zone uvedeno je u razdoblju 2009.–2010., što je obuhvaćalo niz građevinskih i sigurnosnih mjera poduzetih u cilju povećanja sigurnosti infrastrukture zračne luke i usklađivanja s primjenjivim sigurnosnim zahtjevima. Posebno je prilagođen smještaj svjetla na uzletno-sletnoj stazi kako bi se pilotima mogli davati bolji signali, ugrađena su svjetla za označavanje uzletno-sletne staze i gornja struktura krivulje uzletno-sletne staze prilagođena je potrebama modernih zrakoplova. |
| --- | --- |

(38)

Područje uzletno-sletne staze i sigurnosne zone uvedeno je u razdoblju 2009.–2010., što je obuhvaćalo niz građevinskih i sigurnosnih mjera poduzetih u cilju povećanja sigurnosti infrastrukture zračne luke i usklađivanja s primjenjivim sigurnosnim zahtjevima. Posebno je prilagođen smještaj svjetla na uzletno-sletnoj stazi kako bi se pilotima mogli davati bolji signali, ugrađena su svjetla za označavanje uzletno-sletne staze i gornja struktura krivulje uzletno-sletne staze prilagođena je potrebama modernih zrakoplova.

iii.   Održavanje uzletno-sletne staze 2009. (neto troškovi od oko [...])

| (39) | Uzletno-sletna staza održavana je u razdoblju 2009.–2010. kako bi se izbjegla šteta na zrakoplovima koji prometuju iz te zračne luke. |
| --- | --- |

(39)

Uzletno-sletna staza održavana je u razdoblju 2009.–2010. kako bi se izbjegla šteta na zrakoplovima koji prometuju iz te zračne luke.

Razlozi za pokretanje formalnog istražnog postupka

Postojanje potpore

| (40) | U odluci o pokretanju postupka prvo je navedeno da je financiranje trgovačkog društva vh Saar koje je izvršavao Saarland i trgovačkog društva FSBesitzG/FSG koje je izvršavalo trgovačko društvo vh Saar uključivalo prijenos državnih sredstava, izravno ili zato što je trgovačko društvo vh Saar bilo u potpunoj kontroli Saarlanda te su se njegovi postupci mogli pripisati njemu. Aktivnosti trgovačkih društava FSBesitzG, FSGB i FSG te možda i samog trgovačkog društva vh Saar također predstavljaju gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(40)

U odluci o pokretanju postupka prvo je navedeno da je financiranje trgovačkog društva vh Saar koje je izvršavao Saarland i trgovačkog društva FSBesitzG/FSG koje je izvršavalo trgovačko društvo vh Saar uključivalo prijenos državnih sredstava, izravno ili zato što je trgovačko društvo vh Saar bilo u potpunoj kontroli Saarlanda te su se njegovi postupci mogli pripisati njemu. Aktivnosti trgovačkih društava FSBesitzG, FSGB i FSG te možda i samog trgovačkog društva vh Saar također predstavljaju gospodarske djelatnosti.

| (41) | U odluci o pokretanju postupka objašnjeno je da se na temelju dostupnih podataka čini da trgovačko društvo vh Saar nije samo ostvarilo prednost jer je očito proslijedilo sva sredstva dobivena od Saarlanda trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG. Od Njemačke je zatraženo da dostavi dodatne informacije o tome je li trgovačko društvo vh Saar zadržalo nešto od državnih sredstava dobivenih u drugu svrhu ili za drugu aktivnost. U pogledu trgovačkih društava FSBesitzG/FSG, u odluci o pokretanju postupka navedeno je da su se sredstvima dobivenima od trgovačkog društva vh Saar snizili troškovi koje bi zračna luka u pravilu morala snositi i da to stoga predstavlja gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(41)

U odluci o pokretanju postupka objašnjeno je da se na temelju dostupnih podataka čini da trgovačko društvo vh Saar nije samo ostvarilo prednost jer je očito proslijedilo sva sredstva dobivena od Saarlanda trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG. Od Njemačke je zatraženo da dostavi dodatne informacije o tome je li trgovačko društvo vh Saar zadržalo nešto od državnih sredstava dobivenih u drugu svrhu ili za drugu aktivnost. U pogledu trgovačkih društava FSBesitzG/FSG, u odluci o pokretanju postupka navedeno je da su se sredstvima dobivenima od trgovačkog društva vh Saar snizili troškovi koje bi zračna luka u pravilu morala snositi i da to stoga predstavlja gospodarsku prednost.

| (42) | U odluci o pokretanju postupka zatim je ocijenjeno treba li financiranje opisati kao naknadu za obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa (SGEI) u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark. Uočeno je da se na temelju dostupnih podataka ne čini da je četvrti kriterij iz presude u predmetu Altmark ispunjen. Posebno je uočeno da nikada nije raspisan natječaj za upravljanje zračnom lukom niti se financiranje temeljilo na analizi troškova koji bi nastali tipičnom poduzetniku, kojim se dobro upravlja i kojem su osigurana sva potrebna sredstva. Budući da su kriteriji u predmetu Altmark kumulativni, taj je nalaz bio dovoljan za donošenje prethodnog zaključka da se, u skladu s tom sudskom praksom, financiranje ne može smatrati naknadom za obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(42)

U odluci o pokretanju postupka zatim je ocijenjeno treba li financiranje opisati kao naknadu za obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa (SGEI) u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark. Uočeno je da se na temelju dostupnih podataka ne čini da je četvrti kriterij iz presude u predmetu Altmark ispunjen. Posebno je uočeno da nikada nije raspisan natječaj za upravljanje zračnom lukom niti se financiranje temeljilo na analizi troškova koji bi nastali tipičnom poduzetniku, kojim se dobro upravlja i kojem su osigurana sva potrebna sredstva. Budući da su kriteriji u predmetu Altmark kumulativni, taj je nalaz bio dovoljan za donošenje prethodnog zaključka da se, u skladu s tom sudskom praksom, financiranje ne može smatrati naknadom za obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa.

| (43) | Nije se ni činilo da bi se na temelju dostupnih podataka moglo opravdati da je financiranje u skladu s ponašanjem razumnog subjekta u tržišnom gospodarstvu (MEO). Posebno je uočeno da Njemačka nije dostavila poslovni plan ili drugu dokumentaciju iz koje se vidi da bi se moglo očekivati ostvarivanje dobiti. Čak naprotiv, sve veći godišnji gubici upućivali su na to da zračna luka ne bi bila održiva bez financijske potpore Saarlanda preko trgovačkog društva vh Saar, što bi moglo uputiti na činjenicu da je zračna luka poduzeće u teškoćama. Komisija je stoga zauzela prethodno stajalište da financiranje zračne luke koje je izvršilo trgovačko društvo vh Saar nije u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu te je od Njemačke tražila da dostavi svoje primjedbe o financijskoj situaciji zračne luke. |
| --- | --- |

(43)

Nije se ni činilo da bi se na temelju dostupnih podataka moglo opravdati da je financiranje u skladu s ponašanjem razumnog subjekta u tržišnom gospodarstvu (MEO). Posebno je uočeno da Njemačka nije dostavila poslovni plan ili drugu dokumentaciju iz koje se vidi da bi se moglo očekivati ostvarivanje dobiti. Čak naprotiv, sve veći godišnji gubici upućivali su na to da zračna luka ne bi bila održiva bez financijske potpore Saarlanda preko trgovačkog društva vh Saar, što bi moglo uputiti na činjenicu da je zračna luka poduzeće u teškoćama. Komisija je stoga zauzela prethodno stajalište da financiranje zračne luke koje je izvršilo trgovačko društvo vh Saar nije u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu te je od Njemačke tražila da dostavi svoje primjedbe o financijskoj situaciji zračne luke.

| (44) | Naposljetku je navedeno da je financiranje bilo selektivno, da se mjerom narušava ili bi se moglo narušiti tržišno natjecanje i da se čini da utječe na trgovinu unutar Unije, s obzirom na veliku blizinu niza zračnih luka u drugim državama članicama. Komisija je stoga donijela prethodni zaključak da financiranje zaista čini državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(44)

Naposljetku je navedeno da je financiranje bilo selektivno, da se mjerom narušava ili bi se moglo narušiti tržišno natjecanje i da se čini da utječe na trgovinu unutar Unije, s obzirom na veliku blizinu niza zračnih luka u drugim državama članicama. Komisija je stoga donijela prethodni zaključak da financiranje zaista čini državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora.

Spojivost

| (45) | U odluci o pokretanju postupka prvo se razmatralo može li se financiranje zračne luke smatrati spojivom potporom u skladu s Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005 (18). Primijetila je da nisu dostavljene informacije kojima se dokazuje da bi regija u kojoj se zračna luka nalazi bez te zračne luke bila toliko izolirana da bi se time naštetilo njezinom društvenom i gospodarskom razvoju. Budući da se čini da bi prihvatno područje zračne luke u Saarbrückenu mogle pokrivati druge zračne luke u regiji, Komisija je donijela prethodni zaključak da je definiranje rada zračne luke u Saarbrückenu kao usluge od općeg gospodarskog interesa u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. očita pogreška. |
| --- | --- |

(45)

U odluci o pokretanju postupka prvo se razmatralo može li se financiranje zračne luke smatrati spojivom potporom u skladu s Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005 (18). Primijetila je da nisu dostavljene informacije kojima se dokazuje da bi regija u kojoj se zračna luka nalazi bez te zračne luke bila toliko izolirana da bi se time naštetilo njezinom društvenom i gospodarskom razvoju. Budući da se čini da bi prihvatno područje zračne luke u Saarbrückenu mogle pokrivati druge zračne luke u regiji, Komisija je donijela prethodni zaključak da je definiranje rada zračne luke u Saarbrückenu kao usluge od općeg gospodarskog interesa u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. očita pogreška.

| (46) | U odluci o pokretanju postupka dalje je navedeno da zračnoj luci, u svakom slučaju, nije ispravno povjereno obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, da nije jasno da je financiranje ograničeno na osnovne aktivnosti zračne luke i da nisu unaprijed utvrđeni parametri za naknadu. U skladu s time, Komisija je donijela prethodni zaključak da financiranje ne ispunjuje uvjete iz Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. |
| --- | --- |

(46)

U odluci o pokretanju postupka dalje je navedeno da zračnoj luci, u svakom slučaju, nije ispravno povjereno obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa, da nije jasno da je financiranje ograničeno na osnovne aktivnosti zračne luke i da nisu unaprijed utvrđeni parametri za naknadu. U skladu s time, Komisija je donijela prethodni zaključak da financiranje ne ispunjuje uvjete iz Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.

| (47) | Također je provedena analiza jesu li ispunjeni uvjeti iz odjeljka 4.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Ti su uvjeti slični uvjetima iz Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. Budući da nije postojao primjereni akt o ovlaštenju ni odredbe kojima se financiranje ograničava na osnovne aktivnosti zračne luke, donesen je prethodni zaključak da se ne može utvrditi da je financiranje spojivo su skladu s odjeljkom 4.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(47)

Također je provedena analiza jesu li ispunjeni uvjeti iz odjeljka 4.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Ti su uvjeti slični uvjetima iz Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. Budući da nije postojao primjereni akt o ovlaštenju ni odredbe kojima se financiranje ograničava na osnovne aktivnosti zračne luke, donesen je prethodni zaključak da se ne može utvrditi da je financiranje spojivo su skladu s odjeljkom 4.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

| (48) | U odluci o pokretanju postupka dalje je analizirano može li financiranje biti spojivo u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Uočeno je da ugovor o dobiti i gubicima posebno ne služi svrsi financiranja ulaganja u infrastrukturu već da su njime samo obuhvaćeni svi gubici koji su posljedica aktivnosti zračne luke. Dalje je navedeno da takav instrument ne može imati učinak poticaja u pogledu ulaganja i da je Njemačka predvidjela samo pozitivan EBITDA za 2020., ali ne i pozitivan ukupni rezultat. U konačnici se smatralo da se čini da poslovanje zračne luke negativno utječe na poslovanje obližnje zračne luke u Zweibrückenu. Komisija je stoga izrazila svoju sumnju u spojivost financiranja u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(48)

U odluci o pokretanju postupka dalje je analizirano može li financiranje biti spojivo u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Uočeno je da ugovor o dobiti i gubicima posebno ne služi svrsi financiranja ulaganja u infrastrukturu već da su njime samo obuhvaćeni svi gubici koji su posljedica aktivnosti zračne luke. Dalje je navedeno da takav instrument ne može imati učinak poticaja u pogledu ulaganja i da je Njemačka predvidjela samo pozitivan EBITDA za 2020., ali ne i pozitivan ukupni rezultat. U konačnici se smatralo da se čini da poslovanje zračne luke negativno utječe na poslovanje obližnje zračne luke u Zweibrückenu. Komisija je stoga izrazila svoju sumnju u spojivost financiranja u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

| (49) | U odluci o pokretanju postupka zatim se spominje moguća spojivost financiranja u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje (19). Od Njemačke je zatraženo da objasni treba li se zračna luka smatrati poduzećem u teškoćama i, ako treba, jesu li poduzete mjere u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(49)

U odluci o pokretanju postupka zatim se spominje moguća spojivost financiranja u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje (19). Od Njemačke je zatraženo da objasni treba li se zračna luka smatrati poduzećem u teškoćama i, ako treba, jesu li poduzete mjere u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje.

| (50) | Zaključno, Komisija je zauzela prethodno stajalište da financiranje trgovačkih društava vh Saar, FSBesitzG i FSG izravnim bespovratnim sredstvima koje je Saarland isplaćivao trgovačkom društvu Saar i sredstava za dokapitalizaciju koja je trgovačko društvo vh Saar uplatilo u FSBesitzG/FSG čine državnu potporu. Također je na temelju dostupnih informacija izrazila sumnju u spojivost te potpore s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(50)

Zaključno, Komisija je zauzela prethodno stajalište da financiranje trgovačkih društava vh Saar, FSBesitzG i FSG izravnim bespovratnim sredstvima koje je Saarland isplaćivao trgovačkom društvu Saar i sredstava za dokapitalizaciju koja je trgovačko društvo vh Saar uplatilo u FSBesitzG/FSG čine državnu potporu. Također je na temelju dostupnih informacija izrazila sumnju u spojivost te potpore s unutarnjim tržištem.

2.2.2.   PRIJENOS RAZLIČITIH ZEMLJIŠNIH ČESTICA NA TRGOVAČKO DRUŠTVO FSBESITZG

Detaljni opis mjere

| (51) | Njemačka je od 1998. prepisala na zračnu luku različite zemljišne čestice čija je ukupna vrijednost, prema podacima koje je dostavila Njemačka, iznosila 2 40  000 EUR. Od različitih zemljišnih čestica samo tri su prenesene nakon 2000. Njemačka tvrdi da je ukupna vrijednost tih zemljišnih čestica [...]. Dvije zemljišne čestice prenesene su 2002. i 2003. [...], a 2004. zračna luka kupila je jednu česticu po cijeni od [...]. |
| --- | --- |

(51)

Njemačka je od 1998. prepisala na zračnu luku različite zemljišne čestice čija je ukupna vrijednost, prema podacima koje je dostavila Njemačka, iznosila 2 40  000 EUR. Od različitih zemljišnih čestica samo tri su prenesene nakon 2000. Njemačka tvrdi da je ukupna vrijednost tih zemljišnih čestica [...]. Dvije zemljišne čestice prenesene su 2002. i 2003. [...], a 2004. zračna luka kupila je jednu česticu po cijeni od [...].

Razlozi za pokretanje formalnoga istražnog postupka

Postojanje potpore

| (52) | U odluci o pokretanju postupka prvo je navedeno da prijenos zemljišta u državnom vlasništvu predstavlja prijenos državnih sredstava. Budući da se mora smatrati da su upravljanje infrastrukturom zračne luke i njezina izgradnja obuhvaćeni kontrolom državnih potpora od datuma donošenja presude u predmetu Aéroports de Paris (12. prosinca 2000.), samo prijenosi izvršeni nakon tog datuma bili su relevantni za analizu državnih potpora i stoga se od Njemačke tražilo da pojasni koje su zemljišne čestice prepisane nakon 2000. i kolika im je bila vrijednost. Komisija je dalje primijetila da prijenos nije bilo u skladu s testom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu, da je bio selektivan i, da se njime, iz istih razloga koji su navedeni u pogledu općeg financiranja, narušava tržišno natjecanje i utječe na trgovinu u Uniji. |
| --- | --- |

(52)

U odluci o pokretanju postupka prvo je navedeno da prijenos zemljišta u državnom vlasništvu predstavlja prijenos državnih sredstava. Budući da se mora smatrati da su upravljanje infrastrukturom zračne luke i njezina izgradnja obuhvaćeni kontrolom državnih potpora od datuma donošenja presude u predmetu Aéroports de Paris (12. prosinca 2000.), samo prijenosi izvršeni nakon tog datuma bili su relevantni za analizu državnih potpora i stoga se od Njemačke tražilo da pojasni koje su zemljišne čestice prepisane nakon 2000. i kolika im je bila vrijednost. Komisija je dalje primijetila da prijenos nije bilo u skladu s testom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu, da je bio selektivan i, da se njime, iz istih razloga koji su navedeni u pogledu općeg financiranja, narušava tržišno natjecanje i utječe na trgovinu u Uniji.

| (53) | Njemačka je tvrdila da je prijenos zemljišta bio barem djelomično potreban iz razloga sigurnosti ili zaštite (kao što je izgradnja sigurnosne ograde) te da zbog toga te mjere ne mogu činiti državnu potporu u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija je tražila od Njemačke da točno objasni koje su mjere bile izravno povezane sa sigurnošću zračnog prometa i ostvarivanjem suverenih prava i izrazila je sumnju da je jedina svrha izgradnje sigurnosnih ograda bila osigurati sigurnost rada zračne luke i da se nalazi u okviru troškova koji su nužno povezani s gospodarskom djelatnošću upravljanja zračnom lukom. Od Njemačke se dalje tražilo da objasni je li javno financiranje aktivnosti u nadležnosti javne politike uređeno na isti način u pogledu svih njemačkih zračnih luka ili su neke zračne luke morale same snositi troškove koje je za neke zračne luke pokrila država. |
| --- | --- |

(53)

Njemačka je tvrdila da je prijenos zemljišta bio barem djelomično potreban iz razloga sigurnosti ili zaštite (kao što je izgradnja sigurnosne ograde) te da zbog toga te mjere ne mogu činiti državnu potporu u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija je tražila od Njemačke da točno objasni koje su mjere bile izravno povezane sa sigurnošću zračnog prometa i ostvarivanjem suverenih prava i izrazila je sumnju da je jedina svrha izgradnje sigurnosnih ograda bila osigurati sigurnost rada zračne luke i da se nalazi u okviru troškova koji su nužno povezani s gospodarskom djelatnošću upravljanja zračnom lukom. Od Njemačke se dalje tražilo da objasni je li javno financiranje aktivnosti u nadležnosti javne politike uređeno na isti način u pogledu svih njemačkih zračnih luka ili su neke zračne luke morale same snositi troškove koje je za neke zračne luke pokrila država.

| (54) | U skladu s time, u odluci o pokretanju postupka donesen je prethodni zaključak da prijenos zemljišta čini državnu potporu u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(54)

U skladu s time, u odluci o pokretanju postupka donesen je prethodni zaključak da prijenos zemljišta čini državnu potporu u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora.

Spojivost

| (55) | U odluci po pokretanju postupka podsjeća se da su države članice odgovorne navesti moguće osnove za spojivost i dokazati da su ispunjeni povezani uvjeti. Navedeno je da Njemačka nije dostavila argumente o spojivosti jer nije smatrala da predmetni prijesno zemljišta čini državnu potporu. Komisija je zamolila Njemačku da objasni može li prijenos zemljišta biti spojiv u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je dalje navela da, s obzirom na informacije dostupne u trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka, sumnja u spojivost mjere s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(55)

U odluci po pokretanju postupka podsjeća se da su države članice odgovorne navesti moguće osnove za spojivost i dokazati da su ispunjeni povezani uvjeti. Navedeno je da Njemačka nije dostavila argumente o spojivosti jer nije smatrala da predmetni prijesno zemljišta čini državnu potporu. Komisija je zamolila Njemačku da objasni može li prijenos zemljišta biti spojiv u skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je dalje navela da, s obzirom na informacije dostupne u trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka, sumnja u spojivost mjere s unutarnjim tržištem.

2.2.3.   JAMSTVA ZA KREDITE U KORIST TRGOVAČKIH DRUŠTAVA VH SAAR I FSBESITZG

Detaljni opis mjere

| (56) | Saarland je odobrio jamstva trgovačkom društvu FSBesitzG u tri navrata (dva jamstva 1998. i jedno 1999.), svaki puta bez ikakve naknade. Osim toga, Saarland je izdao dva pisma preporuke kao jamstvo za dva kredita koje je uzelo trgovačko društvo vh Saar. Društvo vh Saar prenijelo je te kredite na trgovačko društvo FSBesitzG.

  Tablica 6.


  Jamstva i pisma preporuke









  Godina | Iznos kredita (EUR) | Trajanje kredita | Korisnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998. | [...] | 30. prosinca 2017. | FSBesitzG |
| | [...] | 1. listopada 2017. | FSBesitzG |
| 1999. | 1 1 4 53  000 | — | FSBesitzG |
| 2005. | 3 7 00  000 | 31. siječnja 2012. | vh Saar |
| 2006. | 1 0 0 00  000 | 31. kolovoza 2039. | vh Saar |

(56)

Saarland je odobrio jamstva trgovačkom društvu FSBesitzG u tri navrata (dva jamstva 1998. i jedno 1999.), svaki puta bez ikakve naknade. Osim toga, Saarland je izdao dva pisma preporuke kao jamstvo za dva kredita koje je uzelo trgovačko društvo vh Saar. Društvo vh Saar prenijelo je te kredite na trgovačko društvo FSBesitzG.

Tablica 6.

Jamstva i pisma preporuke

Godina

Iznos kredita (EUR)

Trajanje kredita

Korisnik

1998.

[...]

30. prosinca 2017.

FSBesitzG

[...]

1. listopada 2017.

FSBesitzG

1999.

1 1 4 53  000

—

FSBesitzG

2005.

3 7 00  000

31. siječnja 2012.

vh Saar

2006.

1 0 0 00  000

31. kolovoza 2039.

vh Saar

Razlozi za pokretanje formalnog istražnog postupka

Postojanje potpore

| (57) | U odluci o pokretanju postupka navedeno je da su, iz istog razloga kao u uvodnoj izjavi 52., za ocjenjivanje državne potpore relevantna samo jamstva odobrena nakon 2000. Zbog informacija koje su u to vrijeme bile dostupne, Komisija je pretpostavila da je jamstvo za kredit u iznosu od 1 1 4 53  000 EUR izravno nakon 2000. Objasnila je da se čini da jamstvo i pismo preporuke čine državnu potporu u skladu s obavijesti o jamstvima jer jamstvo za taj kredit i pismo preporuke izdano za kredite iz 2005. i 2006. koje je uzelo trgovačko društvo vh Saar obuhvaćaju 100 % zajmova i budući da Saarland nije dobila naknadu za jamstvo/pismo preporuke (20). U odnosu prema selektivnosti, narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu, primijenjeni su isti elementi kao oni istaknuti u pogledu općeg financiranja FSBesitzG/FSG-a koje je ostvarivalo trgovačko društvo vh Saar. |
| --- | --- |

(57)

U odluci o pokretanju postupka navedeno je da su, iz istog razloga kao u uvodnoj izjavi 52., za ocjenjivanje državne potpore relevantna samo jamstva odobrena nakon 2000. Zbog informacija koje su u to vrijeme bile dostupne, Komisija je pretpostavila da je jamstvo za kredit u iznosu od 1 1 4 53  000 EUR izravno nakon 2000. Objasnila je da se čini da jamstvo i pismo preporuke čine državnu potporu u skladu s obavijesti o jamstvima jer jamstvo za taj kredit i pismo preporuke izdano za kredite iz 2005. i 2006. koje je uzelo trgovačko društvo vh Saar obuhvaćaju 100 % zajmova i budući da Saarland nije dobila naknadu za jamstvo/pismo preporuke (20). U odnosu prema selektivnosti, narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu, primijenjeni su isti elementi kao oni istaknuti u pogledu općeg financiranja FSBesitzG/FSG-a koje je ostvarivalo trgovačko društvo vh Saar.

Spojivost

| (58) | U odluci o pokretanju postupka pretpostavlja se da je jamstvo za kredit u iznosu od 1 1 4 53  000 EUR odobreno nakon 2000. Uz napomenu da se predmetnim kreditom financirala nova zgrada terminala, u odluci o pokretanju postupka ocijenjena je spojivost jamstva u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz za 2005. Donijela je preliminarni zaključak da postoji sumnja je li novi terminal služio jasno definiranom cilju od javnog interesa (jer nije bilo jasno zašto područje koje pokriva zračna luka u Saarbrücken nisu mogle pokrivati druge zračne luke), je li bio nužan za rad zračne luke, je li imao zadovoljavajuću srednjoročnu perspektivu (budući da Njemačka nije dostavila podatke kada će zračna luka postati profitabilna), imaju li svi korisnici jednak i nediskriminacijski pristup infrastrukturi (jer nije bilo jasno jesu li svi dobili iste prednosti kao trgovačka društva Cirrus i Air Berlin) i je li se time utjecalo na razvoj trgovine u mjeri koja je protivna interesu Unije. |
| --- | --- |

(58)

U odluci o pokretanju postupka pretpostavlja se da je jamstvo za kredit u iznosu od 1 1 4 53  000 EUR odobreno nakon 2000. Uz napomenu da se predmetnim kreditom financirala nova zgrada terminala, u odluci o pokretanju postupka ocijenjena je spojivost jamstva u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz za 2005. Donijela je preliminarni zaključak da postoji sumnja je li novi terminal služio jasno definiranom cilju od javnog interesa (jer nije bilo jasno zašto područje koje pokriva zračna luka u Saarbrücken nisu mogle pokrivati druge zračne luke), je li bio nužan za rad zračne luke, je li imao zadovoljavajuću srednjoročnu perspektivu (budući da Njemačka nije dostavila podatke kada će zračna luka postati profitabilna), imaju li svi korisnici jednak i nediskriminacijski pristup infrastrukturi (jer nije bilo jasno jesu li svi dobili iste prednosti kao trgovačka društva Cirrus i Air Berlin) i je li se time utjecalo na razvoj trgovine u mjeri koja je protivna interesu Unije.

| (59) | U odnosu na pisma preporuke iz 2005. i 2006., u odluci o pokretanju postupka navedeno je da Njemačka nije objasnila svrhu predmetnih kredita. Zbog toga i budući da Njemačka nije dostavila argumente o sukladnosti tih mjera, Komisija je donijela prethodni zaključak da državna potpora uključena u ove mjere nije spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(59)

U odnosu na pisma preporuke iz 2005. i 2006., u odluci o pokretanju postupka navedeno je da Njemačka nije objasnila svrhu predmetnih kredita. Zbog toga i budući da Njemačka nije dostavila argumente o sukladnosti tih mjera, Komisija je donijela prethodni zaključak da državna potpora uključena u ove mjere nije spojiva s unutarnjim tržištem.

2.2.4.   UGOVOR O NAJMU IZMEĐU TRGOVAČKIH DRUŠTAVA FSBESITZG I FSBG

Detaljni opis mjere

| (60) | Kada je izvorno trgovačko društvo FSG 1997. podijeljeno na trgovačka društva FSBesitzG i FSBG, trgovačko društvo FSBG uzelo je u najam infrastrukturu zračne luke od FSBesitzG-a. U skladu s ugovorom o najmu od 7. srpnja 1997., FSBG morao je plaćati fiksni godišnji iznos od [...] godišnje plus porez na promet. Dana 3. kolovoza 2006. trgovačka društva FSBG i FSBesitzG potpisala su novi ugovor o najmu koji se retroaktivno primjenjivao od 1. srpnja 2006. |
| --- | --- |

(60)

Kada je izvorno trgovačko društvo FSG 1997. podijeljeno na trgovačka društva FSBesitzG i FSBG, trgovačko društvo FSBG uzelo je u najam infrastrukturu zračne luke od FSBesitzG-a. U skladu s ugovorom o najmu od 7. srpnja 1997., FSBG morao je plaćati fiksni godišnji iznos od [...] godišnje plus porez na promet. Dana 3. kolovoza 2006. trgovačka društva FSBG i FSBesitzG potpisala su novi ugovor o najmu koji se retroaktivno primjenjivao od 1. srpnja 2006.

| (61) | U skladu s ugovorom iz 2006., fiksni godišnji iznos najma utvrđen je na [...] godišnje. Osim toga, FSBG morao je prenijeti određeni postotak svoje godišnje dobiti [...]. |
| --- | --- |

(61)

U skladu s ugovorom iz 2006., fiksni godišnji iznos najma utvrđen je na [...] godišnje. Osim toga, FSBG morao je prenijeti određeni postotak svoje godišnje dobiti [...].

| (62) | Na temelju tih ugovora, trgovačko društvo FSBG platilo je sljedeće iznose trgovačkom društvu FSBesitzG kao najamninu za korištenje infrastrukture zračne luke:

  Tablica 7.


  Plaćanja najma koja je izvršio FSBG







  Godina | Plaćanje najma |
| --- | --- | --- |
| 2000. | [...] |
| 2001. | [...] |
| 2002. | [...] |
| 2003. | [...] |
| 2004. | [...] |
| 2005. | [...] |
| 2006. | [...] |
| 2007. | [...] |

(62)

Na temelju tih ugovora, trgovačko društvo FSBG platilo je sljedeće iznose trgovačkom društvu FSBesitzG kao najamninu za korištenje infrastrukture zračne luke:

Tablica 7.

Plaćanja najma koja je izvršio FSBG

Godina

Plaćanje najma

2000.

[...]

2001.

[...]

2002.

[...]

2003.

[...]

2004.

[...]

2005.

[...]

2006.

[...]

2007.

[...]

| (63) | Budući da su se FSBG i FSBesitzG spojili početkom 2008., nakon tog datuma nije više bilo plaćanja najma. |
| --- | --- |

(63)

Budući da su se FSBG i FSBesitzG spojili početkom 2008., nakon tog datuma nije više bilo plaćanja najma.

Razlozi za pokretanje formalnog istražnog postupka

Postojanje potpore

| (64) | U odluci o pokretanju postupka prvo je navedeno da je sklopljen izmijenjeni ugovor o najmu između trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG bez izravnog sudjelovanja bilo kojeg javnog tijela. Međutim, napomenula je da je trgovačko društvo FSBesitzG u potpunom vlasništvu javnih tijela (0,1 % pripada izravno Saarlandu, 99,9 % pripada trgovačkom društvu vh Saar koje je u 100 %-tnom vlasništvu Saarlanda) i stoga je javni poduzetnik. Dalje je napomenula da je zbog različitih kontrolnih mehanizama, savezna zemlja Saarland imala sveobuhvatnu kontrolu nad FSBesitzGom i donijela je prethodni zaključak da, ako bi se utvrdilo da je FSBG-u ugovorom o najmu osigurana prednost u obliku cijena najma ispod tržišne cijene, ta je prednost uključivala prijenos državnih sredstava i može se pripisati državi. |
| --- | --- |

(64)

U odluci o pokretanju postupka prvo je navedeno da je sklopljen izmijenjeni ugovor o najmu između trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG bez izravnog sudjelovanja bilo kojeg javnog tijela. Međutim, napomenula je da je trgovačko društvo FSBesitzG u potpunom vlasništvu javnih tijela (0,1 % pripada izravno Saarlandu, 99,9 % pripada trgovačkom društvu vh Saar koje je u 100 %-tnom vlasništvu Saarlanda) i stoga je javni poduzetnik. Dalje je napomenula da je zbog različitih kontrolnih mehanizama, savezna zemlja Saarland imala sveobuhvatnu kontrolu nad FSBesitzGom i donijela je prethodni zaključak da, ako bi se utvrdilo da je FSBG-u ugovorom o najmu osigurana prednost u obliku cijena najma ispod tržišne cijene, ta je prednost uključivala prijenos državnih sredstava i može se pripisati državi.

| (65) | U odluci o pokretanju postupka potom je istaknuto da se od 2000. na dalje moralo smatrati da FSBG obavljanja gospodarske djelatnosti i stoga je poduzetnik. U trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka, Komisija još nije dobila sve informacije o ugovorima o najmu prije 2000. i je li ugovor o najmu koji je postojao do 2006. izmijenjen nakon 2000. Ugovor koji je bio na snazi do 2006. mogao je činiti postojeću potporu. Od Njemačke je zatraženo da dostavi dodatne informacije o tome pitanju. |
| --- | --- |

(65)

U odluci o pokretanju postupka potom je istaknuto da se od 2000. na dalje moralo smatrati da FSBG obavljanja gospodarske djelatnosti i stoga je poduzetnik. U trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka, Komisija još nije dobila sve informacije o ugovorima o najmu prije 2000. i je li ugovor o najmu koji je postojao do 2006. izmijenjen nakon 2000. Ugovor koji je bio na snazi do 2006. mogao je činiti postojeću potporu. Od Njemačke je zatraženo da dostavi dodatne informacije o tome pitanju.

| (66) | U odnosu na pitanje predstavlja li ugovor o najmu odobren FSBG-u prednost, u odluci o pokretanju postupka istaknute su sumnje Komisije u to jesu li plaćanja najma koja vrši FSBG u skladu s uvjetima na tržištu. U skladu s time tražila je od Njemačke da dostavi opsežne informacije o financijskim odnosima između trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG i o utvrđivanju uvjeta ugovora o najmu i gospodarske osnove tih ugovora. |
| --- | --- |

(66)

U odnosu na pitanje predstavlja li ugovor o najmu odobren FSBG-u prednost, u odluci o pokretanju postupka istaknute su sumnje Komisije u to jesu li plaćanja najma koja vrši FSBG u skladu s uvjetima na tržištu. U skladu s time tražila je od Njemačke da dostavi opsežne informacije o financijskim odnosima između trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG i o utvrđivanju uvjeta ugovora o najmu i gospodarske osnove tih ugovora.

| (67) | Na temelju tih razmatranja u odluci o pokretanju postupka donesen je prethodni zaključak da plaćanja najma koja je vršio FSBG imaju element državne potpore. |
| --- | --- |

(67)

Na temelju tih razmatranja u odluci o pokretanju postupka donesen je prethodni zaključak da plaćanja najma koja je vršio FSBG imaju element državne potpore.

Spojivost

| (68) | U odluci o pokretanju postupka ističe se da je donesen prethodni zaključak da plaćanja najma čine državnu potporu u smislu operativne potpore jer su plaćanjima ispod tržišne cijene smanjeni operativnih troškovi koje FSBG mora snositi. U odluci o pokretanju postupka navedeno je da takva operativna potpora, u načelu, nije spojiva s unutarnjim tržištem i tražila je od Njemačke da objasni može li ta potpora biti obuhvaćena Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju ili da dostavi druge argumente o spojivosti. |
| --- | --- |

(68)

U odluci o pokretanju postupka ističe se da je donesen prethodni zaključak da plaćanja najma čine državnu potporu u smislu operativne potpore jer su plaćanjima ispod tržišne cijene smanjeni operativnih troškovi koje FSBG mora snositi. U odluci o pokretanju postupka navedeno je da takva operativna potpora, u načelu, nije spojiva s unutarnjim tržištem i tražila je od Njemačke da objasni može li ta potpora biti obuhvaćena Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju ili da dostavi druge argumente o spojivosti.

2.2.5.   POPUSTI ZA ZRAČNE PRIJEVOZNIKE

Detaljni opis mjere

| (69) | U primjenjivom cjeniku usluga zračne luke u Saarbrückenu do 2007. nisu bili predviđeni popusti za zračne luke. Trgovačko društvo FSBG uvelo je novi cjenik 1. travnja 2007. u kojem je predviđen niz popusta koji su dostupni zračnim prijevoznicima koji ispunjuju određene uvjete. Cjenik je prihvatilo trgovačko društvo SBesitzG/FSG nakon spajanja dvaju trgovačkih društava. |
| --- | --- |

(69)

U primjenjivom cjeniku usluga zračne luke u Saarbrückenu do 2007. nisu bili predviđeni popusti za zračne luke. Trgovačko društvo FSBG uvelo je novi cjenik 1. travnja 2007. u kojem je predviđen niz popusta koji su dostupni zračnim prijevoznicima koji ispunjuju određene uvjete. Cjenik je prihvatilo trgovačko društvo SBesitzG/FSG nakon spajanja dvaju trgovačkih društava.

| (70) | Cjenikom iz 2007. uvedene su tri vrste popusta. Prva dva nisu se mogla zbrajati, a treći se mogao dodavati na već dobiveni popust.






  (a) | Popusti za nove zračne prijevoznike: za zračne prijevoznike koji po prvi puta lete iz Saarbrückena ponuđeno je smanjenje naknada za kretanje zrakoplova, kretanje/sletanje i za putnike za 50 % u prvoj godini, 30 % u drugoj godini i 20 % u trećoj godini. |
| --- | --- | --- |

(70)

Cjenikom iz 2007. uvedene su tri vrste popusta. Prva dva nisu se mogla zbrajati, a treći se mogao dodavati na već dobiveni popust.

(a)

Popusti za nove zračne prijevoznike: za zračne prijevoznike koji po prvi puta lete iz Saarbrückena ponuđeno je smanjenje naknada za kretanje zrakoplova, kretanje/sletanje i za putnike za 50 % u prvoj godini, 30 % u drugoj godini i 20 % u trećoj godini.

| (b) | Popusti za nova odredišta: popusti iste veličine i za iste naknade ponuđeni su zračnim prijevoznicima koji lete na nova odredišta, odnosno, odredišta na koja se nije letjelo najmanje u posljednjih 12 mjeseci. |
| --- | --- |

(b)

Popusti za nova odredišta: popusti iste veličine i za iste naknade ponuđeni su zračnim prijevoznicima koji lete na nova odredišta, odnosno, odredišta na koja se nije letjelo najmanje u posljednjih 12 mjeseci.

| (c) | Naknada za povećanje broja putnika: zračni prijevoznici koji su prevezli 60  000–1 00  000 putnika ili više od 1 00  000 putnika u jednoj kalendarskoj godini dobivali su naknadu od 5 % ili 10 % za naknade za putnike plaćene tijekom te godine. |
| --- | --- |

(c)

Naknada za povećanje broja putnika: zračni prijevoznici koji su prevezli 60  000–1 00  000 putnika ili više od 1 00  000 putnika u jednoj kalendarskoj godini dobivali su naknadu od 5 % ili 10 % za naknade za putnike plaćene tijekom te godine.

Razlozi za pokretanje formalnog istražnog postupka

Postojanje potpore

| (71) | U odluci o pokretanju postupka pretpostavlja se da je trgovačko društvo FSBesitzG donijelo novi raspored od 1. travnja 2007. Na osnovu toga u odluci o pokretanju postupka podsjeća se da se zbog sveobuhvatne kontrole koju državna tijela imaju nad trgovačkim društvom FSBesitzG uvođenje tog novog rasporeda može pripisati državi. U mjeri u kojoj su u cjeniku predviđene naknade ispod tržišne cijene, cjenik je predstavljao prijenos državnih sredstava koji se pripisuje državi. |
| --- | --- |

(71)

U odluci o pokretanju postupka pretpostavlja se da je trgovačko društvo FSBesitzG donijelo novi raspored od 1. travnja 2007. Na osnovu toga u odluci o pokretanju postupka podsjeća se da se zbog sveobuhvatne kontrole koju državna tijela imaju nad trgovačkim društvom FSBesitzG uvođenje tog novog rasporeda može pripisati državi. U mjeri u kojoj su u cjeniku predviđene naknade ispod tržišne cijene, cjenik je predstavljao prijenos državnih sredstava koji se pripisuje državi.

| (72) | Njemačka je odgovorila da su popusti motivirani gospodarskim pitanjima i da su u skladu s testom gospodarskog subjekta. Međutim, u odluci o pokretanju postupka navedeno je da Njemačka dosad nije dostavila dovoljno informacija na temelju kojih Komisija može u potpunosti ocijeniti tu tvrdnju. Stoga se od Njemačke tražilo da dostavi sveobuhvatne informacije o troškovima i prihodima zračne luke, posebno onima povezanima s komercijalnim zračnim prijevozom putnika. Osim toga, Komisija je tražila pojašnjenje u vezi s time primjenjuje li se cjenik bez diskriminacije na sve zračne prijevoznike. |
| --- | --- |

(72)

Njemačka je odgovorila da su popusti motivirani gospodarskim pitanjima i da su u skladu s testom gospodarskog subjekta. Međutim, u odluci o pokretanju postupka navedeno je da Njemačka dosad nije dostavila dovoljno informacija na temelju kojih Komisija može u potpunosti ocijeniti tu tvrdnju. Stoga se od Njemačke tražilo da dostavi sveobuhvatne informacije o troškovima i prihodima zračne luke, posebno onima povezanima s komercijalnim zračnim prijevozom putnika. Osim toga, Komisija je tražila pojašnjenje u vezi s time primjenjuje li se cjenik bez diskriminacije na sve zračne prijevoznike.

| (73) | U zaključku odluke o pokretanju postupka izražena je sumnja mogu li se popusti u cjeniku od 1. travnja 2007. opravdati na temelju testa gospodarskog subjekta i navedeno je da se stoga ne može isključiti mogućnost da su predmetni zračni prijevoznici dobili prednost. Budući da se popustima može narušiti i tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu između država članica, Komisija je donijela prethodni zaključak da propusti čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(73)

U zaključku odluke o pokretanju postupka izražena je sumnja mogu li se popusti u cjeniku od 1. travnja 2007. opravdati na temelju testa gospodarskog subjekta i navedeno je da se stoga ne može isključiti mogućnost da su predmetni zračni prijevoznici dobili prednost. Budući da se popustima može narušiti i tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu između država članica, Komisija je donijela prethodni zaključak da propusti čine državnu potporu.

Spojivost

| (74) | U odluci o pokretanju postupka ocijenjeno je mogu li se popusti smatrati spojivom početnom potporom u skladu s odjeljkom 5. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija je u svojoj ocjeni izrazila sumnje u pogledu ispunjenosti različitih uvjeta za spojivost početne potpore. |
| --- | --- |

(74)

U odluci o pokretanju postupka ocijenjeno je mogu li se popusti smatrati spojivom početnom potporom u skladu s odjeljkom 5. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija je u svojoj ocjeni izrazila sumnje u pogledu ispunjenosti različitih uvjeta za spojivost početne potpore.

| (75) | U odluci o pokretanju postupka posebno je primijetila sljedeće:






  (a) | postojala je sumnja da popust za povećanje broja putnika ispunjuje uvjet iz točke 79. podtočke (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer nije propisana nova linija ili učestalost; |
| --- | --- | --- |

(75)

U odluci o pokretanju postupka posebno je primijetila sljedeće:

(a)

postojala je sumnja da popust za povećanje broja putnika ispunjuje uvjet iz točke 79. podtočke (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer nije propisana nova linija ili učestalost;

| (b) | postojala je sumnja da popust zbog povećanja broja putnika ispunjuje uvjet iz točke 79. podtočke (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se ne smanjuje s vremenom i ograničenog je trajanja; |
| --- | --- |

(b)

postojala je sumnja da popust zbog povećanja broja putnika ispunjuje uvjet iz točke 79. podtočke (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se ne smanjuje s vremenom i ograničenog je trajanja;

| (c) | postojala je sumnja da svi popusti ispunjuju uvjet iz točke 79. podtočke (f) Smjernica za zračni prijevoz za 2005. jer zračni prijevoznici nisu imali obvezu otplatiti dobivene popuste ako su posljednje tri godine poslovali iz Saarbrückena; |
| --- | --- |

(c)

postojala je sumnja da svi popusti ispunjuju uvjet iz točke 79. podtočke (f) Smjernica za zračni prijevoz za 2005. jer zračni prijevoznici nisu imali obvezu otplatiti dobivene popuste ako su posljednje tri godine poslovali iz Saarbrückena;

| (d) | postojala je sumnja da popusti za nove linije i nove zračne prijevoznike ispunjuju uvjet iz točke 79. podtočke (g) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer ne ovise o broju putnika; |
| --- | --- |

(d)

postojala je sumnja da popusti za nove linije i nove zračne prijevoznike ispunjuju uvjet iz točke 79. podtočke (g) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer ne ovise o broju putnika;

| (e) | postojala je sumnja ispunjuju li barem popusti za povećanje broja putnika uvjet iz točke 79. podtočke (i) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer ne uključuju uvjet prethodne pripreme poslovnog plana; |
| --- | --- |

(e)

postojala je sumnja ispunjuju li barem popusti za povećanje broja putnika uvjet iz točke 79. podtočke (i) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer ne uključuju uvjet prethodne pripreme poslovnog plana;

| (f) | postojala je sumnja ispunjuju li svi popusti uvjet iz točke 79. podtočke (j) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se činilo da ni jedna od traženih informacija nije objavljena; |
| --- | --- |

(f)

postojala je sumnja ispunjuju li svi popusti uvjet iz točke 79. podtočke (j) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se činilo da ni jedna od traženih informacija nije objavljena;

| (g) | postojala je sumnja ispunjuju li svi popusti uvjet iz točke 80. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer nije bilo jasno mogu li se zbrajati jer se činilo da bi se u najmanju ruku popust zbog povećanja broja putnika mogao kombinirati s preostala dva popusta. |
| --- | --- |

(g)

postojala je sumnja ispunjuju li svi popusti uvjet iz točke 80. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer nije bilo jasno mogu li se zbrajati jer se činilo da bi se u najmanju ruku popust zbog povećanja broja putnika mogao kombinirati s preostala dva popusta.

| (76) | Budući da se činilo da kumulativni uvjeti za spojivu početnu potporu nisu ispunjeni i budući da nisu bile očite druge osnove za spojivost, Komisija je donijela prethodni zaključak da popusti čine nespojivu državnu potporu. |
| --- | --- |

(76)

Budući da se činilo da kumulativni uvjeti za spojivu početnu potporu nisu ispunjeni i budući da nisu bile očite druge osnove za spojivost, Komisija je donijela prethodni zaključak da popusti čine nespojivu državnu potporu.

2.2.6.   POČETNA POTPORA DODIJELJENA DRUŠTVU CIRRUS AIRLINES

Detaljni opis mjere

| (77) | Trgovačko društvo FSBesitzG potpisalo je 27. siječnja 2005. ugovor s novim trgovačkim društvom Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH („Cirrus”) u trajanju od godine dana. Svrha ugovora bilo je povećanje broja putnika na liniji prema [...]. U ugovoru je navedeno da će povećanje broja putnika biti moguće samo ako se cijene karata znatno smanje kako bi prijevoznik Cirrus postao privlačan putnicima. Zatim je objašnjeno da će taj projekt imati velike gubitke u početnoj fazi. Stoga je zračna luka bila spremna poduprijeti projekt početnom potporom. |
| --- | --- |

(77)

Trgovačko društvo FSBesitzG potpisalo je 27. siječnja 2005. ugovor s novim trgovačkim društvom Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH („Cirrus”) u trajanju od godine dana. Svrha ugovora bilo je povećanje broja putnika na liniji prema [...]. U ugovoru je navedeno da će povećanje broja putnika biti moguće samo ako se cijene karata znatno smanje kako bi prijevoznik Cirrus postao privlačan putnicima. Zatim je objašnjeno da će taj projekt imati velike gubitke u početnoj fazi. Stoga je zračna luka bila spremna poduprijeti projekt početnom potporom.

| (78) | Predviđeno je da će prvi letovi krenuti 29. ožujka 2005. Ugovor se temeljio na poslovnom planu u kojem je bio naveden broj putnika i prosječni neto prinos. U ugovoru je također utvrđena vrsta zrakoplova koji će se upotrebljavati. |
| --- | --- |

(78)

Predviđeno je da će prvi letovi krenuti 29. ožujka 2005. Ugovor se temeljio na poslovnom planu u kojem je bio naveden broj putnika i prosječni neto prinos. U ugovoru je također utvrđena vrsta zrakoplova koji će se upotrebljavati.

| (79) | Ugovorom je utvrđena obveza trgovačkog društva Cirrus da osigura redovne letove između Saarbrückena i [...] s učestalošću od [...] letova [...] dana tjedno, [...] letova [...]. U ugovoru je izričito navedeno da Cirrus [...]. Ugovor je naknadno produljen i izmijenjen nekoliko puta i konačno je istekao 31. prosinca 2006. |
| --- | --- |

(79)

Ugovorom je utvrđena obveza trgovačkog društva Cirrus da osigura redovne letove između Saarbrückena i [...] s učestalošću od [...] letova [...] dana tjedno, [...] letova [...]. U ugovoru je izričito navedeno da Cirrus [...]. Ugovor je naknadno produljen i izmijenjen nekoliko puta i konačno je istekao 31. prosinca 2006.

| (80) | Iznos naknade na temelju ugovora izračunan je u skladu sa sljedećom formulom:





  [...] |
| --- | --- |

(80)

Iznos naknade na temelju ugovora izračunan je u skladu sa sljedećom formulom:

[...]

Za vrijeme trajanja ugovora godišnji iznos naknade koju je trgovačkom društvu Cirrus platio FSBesitzG iznosio je kako slijedi:

Tablica 8.

Plaćanja trgovačkom društvu Cirrus Airlines u EUR

| Godina | Neto naknada | Bruto naknada |
| --- | --- | --- |
| 2005. | [...] | [...] |
| 2006. | [...] | [...] |

Godina

Neto naknada

Bruto naknada

2005.

[...]

[...]

2006.

[...]

[...]

Razlozi za pokretanje formalnog istražnog postupka

Postojanje potpore

| (81) | U odluci o pokretanju postupka prvo je navedeno da je odluka trgovačkog društva FSBesitzG podrazumijevala prijenos državnih sredstava i da se mogla pripisati državi. Također je bilo jasno da je trgovačko društvo Cirrus poduzetnik koji obavlja gospodarske djelatnosti. Zatim je postavljeno pitanje daje se ugovorom odobrenom trgovačkom društvu Cirrus prednost koju ono inače ne bi moglo ostvariti na tržištu. Budući da Njemačka nije dala objašnjenje zašto je sklopljen ugovor, od nje se tražilo da objasni smatra li da je sklapanjem ugovora trgovačko društvo FSBesitzG postupilo kao razumni subjekt u tržišnom gospodarstvu i, ako jest, da dostavi dokumentaciju kojom se potvrđuje to stajalište. |
| --- | --- |

(81)

U odluci o pokretanju postupka prvo je navedeno da je odluka trgovačkog društva FSBesitzG podrazumijevala prijenos državnih sredstava i da se mogla pripisati državi. Također je bilo jasno da je trgovačko društvo Cirrus poduzetnik koji obavlja gospodarske djelatnosti. Zatim je postavljeno pitanje daje se ugovorom odobrenom trgovačkom društvu Cirrus prednost koju ono inače ne bi moglo ostvariti na tržištu. Budući da Njemačka nije dala objašnjenje zašto je sklopljen ugovor, od nje se tražilo da objasni smatra li da je sklapanjem ugovora trgovačko društvo FSBesitzG postupilo kao razumni subjekt u tržišnom gospodarstvu i, ako jest, da dostavi dokumentaciju kojom se potvrđuje to stajalište.

| (82) | U odluci o pokretanju postupka navedeno je da u trenutku donošenja odluke Komisija nije primijetila da je Njemačka usporedila troškove i prihode koji proizlaze iz ugovora. Na temelju toga donijela je prethodni zaključak da ugovor s trgovačkim društvo Cirrus čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(82)

U odluci o pokretanju postupka navedeno je da u trenutku donošenja odluke Komisija nije primijetila da je Njemačka usporedila troškove i prihode koji proizlaze iz ugovora. Na temelju toga donijela je prethodni zaključak da ugovor s trgovačkim društvo Cirrus čini državnu potporu.

Spojivost

| (83) | U odluci o pokretanju postupka ocijenjeno je se može li se ugovor s trgovačkim društvom Cirrus smatrati spojivom početnom potporom u skladu s odjeljkom 5. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija je u svojoj ocjeni izrazila sumnje u pogledu ispunjenosti različitih uvjeta za spojivost početne potpore. |
| --- | --- |

(83)

U odluci o pokretanju postupka ocijenjeno je se može li se ugovor s trgovačkim društvom Cirrus smatrati spojivom početnom potporom u skladu s odjeljkom 5. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija je u svojoj ocjeni izrazila sumnje u pogledu ispunjenosti različitih uvjeta za spojivost početne potpore.

| (84) | U odluci o pokretanju postupka posebno je navedeno da se čini da trgovačko društvo Cirrus ne ispunjuje sljedeće uvjete:






  (a) | točku 79. podtočku (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je linija prijevoznika Cirrus između Saarbrückena i [...] već postojala i nisu dostavljene informacije o povećanju učestalosti zbog čega bi se povećao broj putnika; |
| --- | --- | --- |

(84)

U odluci o pokretanju postupka posebno je navedeno da se čini da trgovačko društvo Cirrus ne ispunjuje sljedeće uvjete:

(a)

točku 79. podtočku (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je linija prijevoznika Cirrus između Saarbrückena i [...] već postojala i nisu dostavljene informacije o povećanju učestalosti zbog čega bi se povećao broj putnika;

| (b) | točku 79. podtočku (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se čini da se iznosi u ugovoru ne smanjuju ili da je stvarno vremenski ograničen, budući da je produljen u nekoliko navrata te zato što nije jasno je li trgovačko društvo Cirrus dokazalo dugoročnu profitabilnost linije; |
| --- | --- |

(b)

točku 79. podtočku (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se čini da se iznosi u ugovoru ne smanjuju ili da je stvarno vremenski ograničen, budući da je produljen u nekoliko navrata te zato što nije jasno je li trgovačko društvo Cirrus dokazalo dugoročnu profitabilnost linije;

| (c) | točku 79. podtočku (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se ugovorom nije ograničila potpora na dodatne troškove pokretanja nove djelatnosti; |
| --- | --- |

(c)

točku 79. podtočku (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se ugovorom nije ograničila potpora na dodatne troškove pokretanja nove djelatnosti;

| (d) | točku 79. podtočku (f) prvi podstavak Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer u ugovoru nije bio utvrđen fiksni završni datum i nije ograničen iznos potpore upućivanjem na troškove; |
| --- | --- |

(d)

točku 79. podtočku (f) prvi podstavak Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer u ugovoru nije bio utvrđen fiksni završni datum i nije ograničen iznos potpore upućivanjem na troškove;

| (e) | točku 79. podtočku (f) treći podstavak Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li rok na koji je potpora dodijeljena trgovačkom društvu Cirrus znatno kraći od razdoblja na koje se trgovačko društvo Cirrus obvezalo poslovati iz Saarbrückena; |
| --- | --- |

(e)

točku 79. podtočku (f) treći podstavak Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li rok na koji je potpora dodijeljena trgovačkom društvu Cirrus znatno kraći od razdoblja na koje se trgovačko društvo Cirrus obvezalo poslovati iz Saarbrückena;

| (f) | točku 79. podtočku (g) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se čini da je potpora povezana s razvojem broja prevezenih putnika; |
| --- | --- |

(f)

točku 79. podtočku (g) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se čini da je potpora povezana s razvojem broja prevezenih putnika;

| (g) | točku 79. podtočku (h) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li ugovor objavljen prije sklapanja i stavljen na raspolaganje i drugim zračnim prijevoznicima; |
| --- | --- |

(g)

točku 79. podtočku (h) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li ugovor objavljen prije sklapanja i stavljen na raspolaganje i drugim zračnim prijevoznicima;

| (h) | točku 79. podtočku (i) Smjernica za zračni prijevoz za 2005 jer je postojala sumnja je li FSBetriebG imao pristup poslovnom platu trgovačkog društva Cirrus te je li zračna luka istražila učinke potpore na konkurentne linije; |
| --- | --- |

(h)

točku 79. podtočku (i) Smjernica za zračni prijevoz za 2005 jer je postojala sumnja je li FSBetriebG imao pristup poslovnom platu trgovačkog društva Cirrus te je li zračna luka istražila učinke potpore na konkurentne linije;

| (i) | točku 79. podtočku (j) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer traženi popis subvencioniranih linija očito nije bio objavljen; |
| --- | --- |

(i)

točku 79. podtočku (j) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer traženi popis subvencioniranih linija očito nije bio objavljen;

| (j) | točku 79. podtočku (k) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li Njemačka uspostavila propisani žalbeni postupak; |
| --- | --- |

(j)

točku 79. podtočku (k) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li Njemačka uspostavila propisani žalbeni postupak;

| (k) | točku 80. Smjernica za zračni prijevoz za 2005 jer se činilo da je trgovačko društvo Cirrus kombiniralo potporu u skladu s ugovorima s potporom u skladu s cjenikom iz 2007. |
| --- | --- |

(k)

točku 80. Smjernica za zračni prijevoz za 2005 jer se činilo da je trgovačko društvo Cirrus kombiniralo potporu u skladu s ugovorima s potporom u skladu s cjenikom iz 2007.

| (85) | Budući da se činilo da kumulativni uvjeti za spojivu početnu potporu nisu ispunjeni i budući da nisu bile očite druge osnove za spojivost, Komisija je donijela prethodni zaključak da ugovor s trgovačkim društvom Cirrus čini nespojivu državnu potporu. |
| --- | --- |

(85)

Budući da se činilo da kumulativni uvjeti za spojivu početnu potporu nisu ispunjeni i budući da nisu bile očite druge osnove za spojivost, Komisija je donijela prethodni zaključak da ugovor s trgovačkim društvom Cirrus čini nespojivu državnu potporu.

2.2.7.   UGOVOR O MARKETINGU S TRGOVAČKIM DRUŠTVOM AIR BERLIN

Detaljni opis mjere

| (86) | FSG je 6. travnja 2011. potpisao ugovor o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG („Air Berlin”), s trajanjem do 2. svibnja 2014. Ugovorom se trgovačko društvo Air Berlin obvezalo na pružanje marketinških usluga i usluga objave trgovačkom društvu FSG. U ugovoru je bilo navedeno sljedeće: [...] FSG je očekivao da će veća učestalost utjecati na povećanje prihoda od usluga zračnog prijevoza i usluga koje nisu povezane sa zračnim prijevozom. Nadalje, trgovačko društvo Air Berlin obvezalo se osigurati promidžbu dva povezna leta iz Saarbrückena i za Saarbrücken (informacije o povećanju učestalosti u medijima, e-poštom, obavješćivanjem putnih agencija, u časopisima, tiskanim medijima, prilikom prijave na let, u zrakoplovima, na radiju itd.). Trgovačko društvo FSG platilo je trgovačkom društvu Air Berlin uslugu marketinga u ukupnom iznosu od [8 00  000 EUR–1 7 00  000 EUR]. |
| --- | --- |

(86)

FSG je 6. travnja 2011. potpisao ugovor o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG („Air Berlin”), s trajanjem do 2. svibnja 2014. Ugovorom se trgovačko društvo Air Berlin obvezalo na pružanje marketinških usluga i usluga objave trgovačkom društvu FSG. U ugovoru je bilo navedeno sljedeće: [...] FSG je očekivao da će veća učestalost utjecati na povećanje prihoda od usluga zračnog prijevoza i usluga koje nisu povezane sa zračnim prijevozom. Nadalje, trgovačko društvo Air Berlin obvezalo se osigurati promidžbu dva povezna leta iz Saarbrückena i za Saarbrücken (informacije o povećanju učestalosti u medijima, e-poštom, obavješćivanjem putnih agencija, u časopisima, tiskanim medijima, prilikom prijave na let, u zrakoplovima, na radiju itd.). Trgovačko društvo FSG platilo je trgovačkom društvu Air Berlin uslugu marketinga u ukupnom iznosu od [8 00  000 EUR–1 7 00  000 EUR].

Razlozi za pokretanje formalnog istražnog postupka

Postojanje potpore

| (87) | Kao i u slučaju ugovora s trgovačkim društvom Cirrus, u pogledu ugovora o marketingu sklopljenom s trgovačkim društvom Air Berlin isto se postavljalo pitanje je li ugovor u skladu s tržišnim uvjetima. Pretpostavljalo se da su ispunjeni svi drugi uvjeti, kao što je navodni prijenos državnih sredstava koji se može pripisati i selektivnost. |
| --- | --- |

(87)

Kao i u slučaju ugovora s trgovačkim društvom Cirrus, u pogledu ugovora o marketingu sklopljenom s trgovačkim društvom Air Berlin isto se postavljalo pitanje je li ugovor u skladu s tržišnim uvjetima. Pretpostavljalo se da su ispunjeni svi drugi uvjeti, kao što je navodni prijenos državnih sredstava koji se može pripisati i selektivnost.

| (88) | Njemačka je izjavila da je izvršila analizu troškova i koristi koja je pokazala da je ugovor za zračnu luku dugoročno profitabilan. Međutim, nije dostavila tu analizu zbog čega Komisija nije mogla ocijeniti kako je zračna luka izračunala očekivane troškove i prihode koji proizlaze iz ugovora. Primijetivši dalje da se čini da je jedina prednost koju je zračna luka dobila iz ugovora očekivano povećanje broja putnika, izjavila je da se čini da sam ugovor nije ništa drugo nego dodatno smanjenje pristojbi zračnih luka koje se čak zbrajalo s popustima koji su već bili dostupni u okviru cjenika iz 2007. |
| --- | --- |

(88)

Njemačka je izjavila da je izvršila analizu troškova i koristi koja je pokazala da je ugovor za zračnu luku dugoročno profitabilan. Međutim, nije dostavila tu analizu zbog čega Komisija nije mogla ocijeniti kako je zračna luka izračunala očekivane troškove i prihode koji proizlaze iz ugovora. Primijetivši dalje da se čini da je jedina prednost koju je zračna luka dobila iz ugovora očekivano povećanje broja putnika, izjavila je da se čini da sam ugovor nije ništa drugo nego dodatno smanjenje pristojbi zračnih luka koje se čak zbrajalo s popustima koji su već bili dostupni u okviru cjenika iz 2007.

| (89) | Na temelju tih razmatranja u odluci o pokretanju postupka donesen je prethodni zaključak da je ugovorom o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin potonjem pružena selektivna prednost. Budući da je prethodno utvrđeno da postoje i svi ostali elementi državne potpore, Komisija je donijela prethodni zaključak da taj ugovor sadržava element državnih potpora. |
| --- | --- |

(89)

Na temelju tih razmatranja u odluci o pokretanju postupka donesen je prethodni zaključak da je ugovorom o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin potonjem pružena selektivna prednost. Budući da je prethodno utvrđeno da postoje i svi ostali elementi državne potpore, Komisija je donijela prethodni zaključak da taj ugovor sadržava element državnih potpora.

Spojivost

| (90) | U odluci o pokretanju postupka ocijenjeno je može li se ugovor o marketing smatrati spojivom početnom potporom u skladu s odjeljkom 5. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija je u svojoj ocjeni izrazila sumnje u pogledu ispunjenosti različitih uvjeta za spojivost početne potpore. |
| --- | --- |

(90)

U odluci o pokretanju postupka ocijenjeno je može li se ugovor o marketing smatrati spojivom početnom potporom u skladu s odjeljkom 5. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija je u svojoj ocjeni izrazila sumnje u pogledu ispunjenosti različitih uvjeta za spojivost početne potpore.

| (91) | U odluci o pokretanju postupka posebno je navedeno da ugovor s trgovačkim društvom Air Berlin očito ne ispunjuje sljedeće uvjete:






  (a) | točku 79. podtočku (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer nije jasno je li trgovačko društvo Air Berlin dokazalo dugoročnu profitabilnost linije; |
| --- | --- | --- |

(91)

U odluci o pokretanju postupka posebno je navedeno da ugovor s trgovačkim društvom Air Berlin očito ne ispunjuje sljedeće uvjete:

(a)

točku 79. podtočku (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer nije jasno je li trgovačko društvo Air Berlin dokazalo dugoročnu profitabilnost linije;

| (b) | točku 79. podtočku (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se ugovorom nije ograničila potpora na dodatne troškove pokretanja nove djelatnosti; |
| --- | --- |

(b)

točku 79. podtočku (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se ugovorom nije ograničila potpora na dodatne troškove pokretanja nove djelatnosti;

| (c) | točku 79. podtočku (f) prvi podstavak Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer u ugovoru nije ograničen iznos potpore upućivanjem na troškove; |
| --- | --- |

(c)

točku 79. podtočku (f) prvi podstavak Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer u ugovoru nije ograničen iznos potpore upućivanjem na troškove;

| (d) | točku 79. podtočku (f) treći podstavak Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li rok na koji je potpora dodijeljena trgovačkom društvu Air Berlin znatno kraći od razdoblja na koje se trgovačko društvo Air Berlin obvezalo poslovati iz Saarbrückena; |
| --- | --- |

(d)

točku 79. podtočku (f) treći podstavak Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li rok na koji je potpora dodijeljena trgovačkom društvu Air Berlin znatno kraći od razdoblja na koje se trgovačko društvo Air Berlin obvezalo poslovati iz Saarbrückena;

| (e) | točku 79. podtočku (g) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer potpora nije bila povezana sa stvarnim razvojem broja putnika; |
| --- | --- |

(e)

točku 79. podtočku (g) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer potpora nije bila povezana sa stvarnim razvojem broja putnika;

| (f) | točku 79. podtočku (h) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li ugovor objavljen prije sklapanja i stavljen na raspolaganje i drugim zračnim prijevoznicima; |
| --- | --- |

(f)

točku 79. podtočku (h) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li ugovor objavljen prije sklapanja i stavljen na raspolaganje i drugim zračnim prijevoznicima;

| (g) | točku 79. podtočku (i) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer nije bilo jasno je li analiza troškova i koristi koju je izvršila zračna luka, a koju nije dostavila Komisiji, u skladu s uvjetima; |
| --- | --- |

(g)

točku 79. podtočku (i) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer nije bilo jasno je li analiza troškova i koristi koju je izvršila zračna luka, a koju nije dostavila Komisiji, u skladu s uvjetima;

| (h) | točku 79. podtočku (j) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer traženi popis subvencioniranih linija očito nije bio objavljen; |
| --- | --- |

(h)

točku 79. podtočku (j) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer traženi popis subvencioniranih linija očito nije bio objavljen;

| (i) | točku 79. podtočku (k) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li Njemačka uspostavila propisani žalbeni postupak; |
| --- | --- |

(i)

točku 79. podtočku (k) Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer je postojala sumnja je li Njemačka uspostavila propisani žalbeni postupak;

| (j) | točku 80. Smjernica za zračni prijevoz za 2005 jer se činilo da je trgovačko društvo Air Berlin kombiniralo potporu u skladu ugovorima s potporom u skladu s cjenikom iz 2007. |
| --- | --- |

(j)

točku 80. Smjernica za zračni prijevoz za 2005 jer se činilo da je trgovačko društvo Air Berlin kombiniralo potporu u skladu ugovorima s potporom u skladu s cjenikom iz 2007.

| (92) | Budući da se činilo da kumulativni uvjeti za spojivu početnu potporu nisu ispunjeni i budući da nisu bile očite druge osnove za spojivost, Komisija je donijela prethodni zaključak da ugovor s trgovačkim društvom Air Berlin čini potporu nespojivu s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(92)

Budući da se činilo da kumulativni uvjeti za spojivu početnu potporu nisu ispunjeni i budući da nisu bile očite druge osnove za spojivost, Komisija je donijela prethodni zaključak da ugovor s trgovačkim društvom Air Berlin čini potporu nespojivu s unutarnjim tržištem.

3.   PRIMJEDBE KOJE JE DOSTAVILA NJEMAČKA

3.1.   FINANCIRANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA VH SAAR, FSG I FSBESITZG

3.1.1.   POSTOJANJE POTPORE

Poduzetnik i gospodarska djelatnost

| (93) | Njemačka ne osporava da trgovačka društva FSBesitzG i FSG obavljaju gospodarske djelatnosti i da se moraju smatrati poduzetnicima u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Međutim, ako trgovačka društva FSBesitzG i FSG obavljaju djelatnosti koje su dio suverenih prava države, ona nisu poduzetnici. |
| --- | --- |

(93)

Njemačka ne osporava da trgovačka društva FSBesitzG i FSG obavljaju gospodarske djelatnosti i da se moraju smatrati poduzetnicima u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Međutim, ako trgovačka društva FSBesitzG i FSG obavljaju djelatnosti koje su dio suverenih prava države, ona nisu poduzetnici.

| (94) | U tom kontekstu Njemačka je dostavila tablicu s troškovima (operativnim troškovima i troškovima ulaganja) koji se odnose na područje javne politike i koji u nastali u razdoblju između 2000. i 2011.:

  Tablica 9.


  Troškovi koji se odnose na područje javne politike u EUR
   (21) | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 LuftSiG | | | | | | | | | | | | | |
| Feuerwehr | | | | | | | | | | | | | |
| Außenumzäunung/Bestreifungsweg | | | | | | | | | | | | | |
| Neues Zugangs-kontrollsystem | | | | | | | | | | | | | |
| Container Tor 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Rollwegbeschilderung | | | | | | | | | | | | | |
| Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom) | | | | | | | | | | | | | |
| Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz. | | | | | | | | | | | | | |
| Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA | | | | | | | | | | | | | |
| Flughafennavigation | | | | | | | | | | | | | |
| Summe p.A. | | | | | | | | | | | | | |

(94)

U tom kontekstu Njemačka je dostavila tablicu s troškovima (operativnim troškovima i troškovima ulaganja) koji se odnose na područje javne politike i koji u nastali u razdoblju između 2000. i 2011.:

Tablica 9.

Troškovi koji se odnose na područje javne politike u EUR
   (21)

2000.

2001.

2002.

2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

Ukupno

§ 8 LuftSiG

Feuerwehr

Außenumzäunung/Bestreifungsweg

Neues Zugangs-kontrollsystem

Container Tor 1

Rollwegbeschilderung

Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom)

Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz.

Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA

Flughafennavigation

Summe p.A.

| (95) | Njemačka tvrdi da financiranje mjera sigurnosti u zračnoj luci u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza, kontrole zračnog prometa i mjera zračne sigurnosti u skladu s člankom 27. točka (c) podtočka 2. Luftverkehrsgesetza i vatrogasne postrojbe u okviru područja javne politike. Njemačka tvrdi da su ograde oko zračne luke i kontrolne staze, kapija za smjernice, znakovi na uzletno-sletnim stazama, električna energija za hitne slučajeve, parkirna mjesta za zrakoplove koja su podložna opasnostima od bombi i proširenje krajnjih sigurnosnih područja uzletno-sletne staze (RESA) u okviru su članka 8. Luftsicherheitsgesetza i stoga je također u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(95)

Njemačka tvrdi da financiranje mjera sigurnosti u zračnoj luci u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza, kontrole zračnog prometa i mjera zračne sigurnosti u skladu s člankom 27. točka (c) podtočka 2. Luftverkehrsgesetza i vatrogasne postrojbe u okviru područja javne politike. Njemačka tvrdi da su ograde oko zračne luke i kontrolne staze, kapija za smjernice, znakovi na uzletno-sletnim stazama, električna energija za hitne slučajeve, parkirna mjesta za zrakoplove koja su podložna opasnostima od bombi i proširenje krajnjih sigurnosnih područja uzletno-sletne staze (RESA) u okviru su članka 8. Luftsicherheitsgesetza i stoga je također u nadležnosti javne politike.

| (96) | U pogledu kontrole zračnog prometa i mjera sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (c) podstavkom 2. Luftverkehrsgesetza, Njemačka tvrdi da država ne pokriva troškove tih mjera za sve zrakoplove, ali da je drugačije postupanje prema drugim zračnim lukama opravdano i stoga ne predstavlja prednost. Drugim riječima, u članku 27. točki (c) podtočki 2. razlikuje se između određenih zračnih luka u kojima se financiranje tih sigurnosnih mjera na saveznoj razni smatra nužnim iz razloga sigurnosti i interesa prometne politike i drugih zračnih luka u kojima se takve mjere ne smatraju strogo nužnima iz savezne perspektive. Savezno ministarstvo prometa dosad je priznalo da je financiranje nekoliko zračnih luka, između kojih i zračne luke Saarbrücken, nužno iz razloga sigurnosti i prometne politike. Iz tog razloga financiranje regionalnih zračnih luka, koje bi inače te troškove morale snositi same, nije diskriminacija. Financiranje kontrole zračnog prometa i mjera zračne sigurnosti, bez obzira na to financira li ih izravno država na saveznoj razini ili pokrajine (Länder), u nadležnosti je javne politike u svim slučajevima. |
| --- | --- |

(96)

U pogledu kontrole zračnog prometa i mjera sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (c) podstavkom 2. Luftverkehrsgesetza, Njemačka tvrdi da država ne pokriva troškove tih mjera za sve zrakoplove, ali da je drugačije postupanje prema drugim zračnim lukama opravdano i stoga ne predstavlja prednost. Drugim riječima, u članku 27. točki (c) podtočki 2. razlikuje se između određenih zračnih luka u kojima se financiranje tih sigurnosnih mjera na saveznoj razni smatra nužnim iz razloga sigurnosti i interesa prometne politike i drugih zračnih luka u kojima se takve mjere ne smatraju strogo nužnima iz savezne perspektive. Savezno ministarstvo prometa dosad je priznalo da je financiranje nekoliko zračnih luka, između kojih i zračne luke Saarbrücken, nužno iz razloga sigurnosti i prometne politike. Iz tog razloga financiranje regionalnih zračnih luka, koje bi inače te troškove morale snositi same, nije diskriminacija. Financiranje kontrole zračnog prometa i mjera zračne sigurnosti, bez obzira na to financira li ih izravno država na saveznoj razini ili pokrajine (Länder), u nadležnosti je javne politike u svim slučajevima.

| (97) | Nadalje, troškovi vatrogasne postrojbe, primjerice, nisu uređeni na saveznoj razini, ali su u nadležnosti pokrajina pa zato troškove vatrogasne postrojbe u svim zračnim lukama ne financira država. Razlika u postupanju ukorijenjena je u povijesnim i objektivnim razlozima. U većini slučajeva, zbog prirode djelatnosti zračnih luka manje regionalne zračne luke ne mogu snositi visoke fiksne troškove vatrogasne pristojbe i, stoga, te troškove nosi odgovarajuća pokrajina. |
| --- | --- |

(97)

Nadalje, troškovi vatrogasne postrojbe, primjerice, nisu uređeni na saveznoj razini, ali su u nadležnosti pokrajina pa zato troškove vatrogasne postrojbe u svim zračnim lukama ne financira država. Razlika u postupanju ukorijenjena je u povijesnim i objektivnim razlozima. U većini slučajeva, zbog prirode djelatnosti zračnih luka manje regionalne zračne luke ne mogu snositi visoke fiksne troškove vatrogasne pristojbe i, stoga, te troškove nosi odgovarajuća pokrajina.

| (98) | U pogledu trgovačkog društva vs Saar, Njemačka tvrdi da se to trgovačko društvo ne može smatrati poduzetnikom. Prvo, tvrdi se da trgovačko društvo vh Saar samo po sebi ne posluje na tržištu već samo posjeduje dionice u drugim trgovačkim društvima (u zračnoj luci i HSG-u). Upućivanjem na presudu Suda EU-a (22), Njemačka podsjeća da vlasništvo dionica u drugim trgovačkim društvima nije samo po sebi gospodarska djelatnost, čak ni ako se radi o većinskom udjelu. Zatim se tvrdi da se na ovaj slučaj ne primjenjuje iznimka od tog načela u skladu s kojom holding društvo obavlja gospodarsku djelatnost ako ostvaruje utjecaj nad trgovačkim društvima u kojima je vlasnik dionica. |
| --- | --- |

(98)

U pogledu trgovačkog društva vs Saar, Njemačka tvrdi da se to trgovačko društvo ne može smatrati poduzetnikom. Prvo, tvrdi se da trgovačko društvo vh Saar samo po sebi ne posluje na tržištu već samo posjeduje dionice u drugim trgovačkim društvima (u zračnoj luci i HSG-u). Upućivanjem na presudu Suda EU-a (22), Njemačka podsjeća da vlasništvo dionica u drugim trgovačkim društvima nije samo po sebi gospodarska djelatnost, čak ni ako se radi o većinskom udjelu. Zatim se tvrdi da se na ovaj slučaj ne primjenjuje iznimka od tog načela u skladu s kojom holding društvo obavlja gospodarsku djelatnost ako ostvaruje utjecaj nad trgovačkim društvima u kojima je vlasnik dionica.

Prednost

| (99) | Njemačka tvrdi u pogledu trgovačkog društva vh Saar da to trgovačko društvo nije ostvarilo prednost iz državnih sredstava jer je sva sredstva primljena iz Saarlanda proslijedilo trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG. Zbog toga poriče da bi se trgovačko društvo vh Saar moglo smatrati korisnikom. |
| --- | --- |

(99)

Njemačka tvrdi u pogledu trgovačkog društva vh Saar da to trgovačko društvo nije ostvarilo prednost iz državnih sredstava jer je sva sredstva primljena iz Saarlanda proslijedilo trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG. Zbog toga poriče da bi se trgovačko društvo vh Saar moglo smatrati korisnikom.

| (100) | U odnosu na sredstva koja je trgovačko društvo FSBesitzG/FSG dobilo od trgovačkog društva vh Saar na temelju ugovora o dobiti i gubitku, Njemačka tvrdi da nije pružena nikakva prednost jer su sva financijska sredstva predstavljala samo naknadu trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa (SGEI) u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark. |
| --- | --- |

(100)

U odnosu na sredstva koja je trgovačko društvo FSBesitzG/FSG dobilo od trgovačkog društva vh Saar na temelju ugovora o dobiti i gubitku, Njemačka tvrdi da nije pružena nikakva prednost jer su sva financijska sredstva predstavljala samo naknadu trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa (SGEI) u skladu sa sudskom praksom u predmetu Altmark.

Prvi kriterij u predmetu Altmark: povjereno obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa

| (101) | Njemačka tvrdi da je upravljanje zračnom lukom, uključujući izgradnju i održavanje nužne infrastrukture, obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa. Pojam usluge od općeg gospodarskog interesa Njemačka definira kao usluge koje se obavljaju na tržištu i od čijeg pouzdanog i stabilnog obavljanja javnost ima opći interes, koji samo tržište ne može pružiti, i koje obavlja tijelo kojem je povjerena odgovarajuća obveza. |
| --- | --- |

(101)

Njemačka tvrdi da je upravljanje zračnom lukom, uključujući izgradnju i održavanje nužne infrastrukture, obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa. Pojam usluge od općeg gospodarskog interesa Njemačka definira kao usluge koje se obavljaju na tržištu i od čijeg pouzdanog i stabilnog obavljanja javnost ima opći interes, koji samo tržište ne može pružiti, i koje obavlja tijelo kojem je povjerena odgovarajuća obveza.

| (102) | U pogledu upravljanja zračnom lukom Saarbrücken, Njemačka tvrdi da ono uključuje ponudu usluga na tržištu. Zatim tvrdi da zračna luka koja ima manje od 5 00  000 putnika godišnje i koja je tako ispod praga iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. od kojeg zračna luka može smatrati profitabilnom nudi usluge koje se inače ne bi pružale na tržištu. |
| --- | --- |

(102)

U pogledu upravljanja zračnom lukom Saarbrücken, Njemačka tvrdi da ono uključuje ponudu usluga na tržištu. Zatim tvrdi da zračna luka koja ima manje od 5 00  000 putnika godišnje i koja je tako ispod praga iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. od kojeg zračna luka može smatrati profitabilnom nudi usluge koje se inače ne bi pružale na tržištu.

| (103) | Njemačka tvrdi da je zračnoj luci Saarbrücke povjerena obveza obavljanja tih usluga. Njemačka navodi da je ta obveza rezultat dozvole o radu i odredbi njemačkog zakonodavstva o zračnom prometu. Njemačka posebno upućuje na članak 45. stavak 1. Uredbe o licenciranju u zračnom prometu (Luftverkehrszulassungsordnung), u kojem je propisano da poduzetnik koji obavlja usluge zračne luke mora „održavati zračnu luku sigurnom i njome upravljati na primjeren način”. Obveza upravljanja uključuje dužnost stavljanja usluga zračne luke na raspolaganje zrakoplovima bez diskriminacije tijekom redovnog radnog vremena koje je propisano u dozvoli o radu i ne može ga jednostrano promijeniti upravitelj zračne luke. Za povredu obveze upravljanja zračnom lukom plaća se novčana kazna do 50  000 EUR u skladu s člankom 108. Luftverkehrszulassungsordnunga u vezi s člankom 58. stavkom 1. podstavkom 10. točkom 2. Luftverkehrsgesetza. Naposljetku, Njemačka tvrdi da savezna zemlja osigurava pravilno upravljanje sveobuhvatnim nadzorom nad upraviteljem. |
| --- | --- |

(103)

Njemačka tvrdi da je zračnoj luci Saarbrücke povjerena obveza obavljanja tih usluga. Njemačka navodi da je ta obveza rezultat dozvole o radu i odredbi njemačkog zakonodavstva o zračnom prometu. Njemačka posebno upućuje na članak 45. stavak 1. Uredbe o licenciranju u zračnom prometu (Luftverkehrszulassungsordnung), u kojem je propisano da poduzetnik koji obavlja usluge zračne luke mora „održavati zračnu luku sigurnom i njome upravljati na primjeren način”. Obveza upravljanja uključuje dužnost stavljanja usluga zračne luke na raspolaganje zrakoplovima bez diskriminacije tijekom redovnog radnog vremena koje je propisano u dozvoli o radu i ne može ga jednostrano promijeniti upravitelj zračne luke. Za povredu obveze upravljanja zračnom lukom plaća se novčana kazna do 50  000 EUR u skladu s člankom 108. Luftverkehrszulassungsordnunga u vezi s člankom 58. stavkom 1. podstavkom 10. točkom 2. Luftverkehrsgesetza. Naposljetku, Njemačka tvrdi da savezna zemlja osigurava pravilno upravljanje sveobuhvatnim nadzorom nad upraviteljem.

| (104) | U svojim primjedbama na opažanja iz odluke o pokretanju postupka da se čini da ne postoji formalni akt o ovlaštenju, Njemačka tvrdi da se kombinacijom čimbenika iz uvodne izjave 103. i posebno sveobuhvatnom i strogom kontrolom nad zračnom lukom koju izvršava Saarland osigurava ostvarivanje svrhe ovlaštenja na isti način kao što bi se to činilo da postoji formalni akt o ovlaštenju. |
| --- | --- |

(104)

U svojim primjedbama na opažanja iz odluke o pokretanju postupka da se čini da ne postoji formalni akt o ovlaštenju, Njemačka tvrdi da se kombinacijom čimbenika iz uvodne izjave 103. i posebno sveobuhvatnom i strogom kontrolom nad zračnom lukom koju izvršava Saarland osigurava ostvarivanje svrhe ovlaštenja na isti način kao što bi se to činilo da postoji formalni akt o ovlaštenju.

| (105) | Podržavajući svoje tvrdnje da upravljanje zračnom lukom čini uslugu od općeg gospodarskog interesa, Njemačka tvrdi da je zračna luka ključan dio prometne infrastrukture u Saarlandu koja je nužna posebno za povezivanje regije s ostatkom države i glavnim središtima zračnog prometa. Navodi se da posebna važnost te veze proizlazi iz zemljopisnog položaja Saarlanda na rubu Njemačke, daleko od velikih gradskih centara države. |
| --- | --- |

(105)

Podržavajući svoje tvrdnje da upravljanje zračnom lukom čini uslugu od općeg gospodarskog interesa, Njemačka tvrdi da je zračna luka ključan dio prometne infrastrukture u Saarlandu koja je nužna posebno za povezivanje regije s ostatkom države i glavnim središtima zračnog prometa. Navodi se da posebna važnost te veze proizlazi iz zemljopisnog položaja Saarlanda na rubu Njemačke, daleko od velikih gradskih centara države.

| (106) | Tvrdi se, u prvom redu, da zračna luka služi populaciju regije zadovoljavanjem njihovih turističkih i privatnih prometnih potreba. Tvrdi se da će se Saarland sve više razvijati kao turističko odredište. Drugo, Njemačka tvrdi da je od ključne važnosti za povezanost znanstvenih, kulturnih i društvenih institucija u Saarlandu koje se uglavnom nalaze u gradu Saarbrückenu. Treće, ističe se važnost zračne luke za lokalno gospodarstvo i regionalni razvoj, posebno u svjetlu postojećeg strukturnog prelaska iz gospodarstva utemeljenog na rudarstvu prema međunarodnom i inovativnom gospodarstvu. Njemačka ističe da trgovačka društva često svoju odluku o preseljenju u Saarland zasnivaju na činjenici da tamo postoji zračna luka. Zatim upućuje na studiju iz 2009. u skladu s kojom će se potražnja za pružanjem zračnog prijevoza putnika navodno u budućnosti povećati. |
| --- | --- |

(106)

Tvrdi se, u prvom redu, da zračna luka služi populaciju regije zadovoljavanjem njihovih turističkih i privatnih prometnih potreba. Tvrdi se da će se Saarland sve više razvijati kao turističko odredište. Drugo, Njemačka tvrdi da je od ključne važnosti za povezanost znanstvenih, kulturnih i društvenih institucija u Saarlandu koje se uglavnom nalaze u gradu Saarbrückenu. Treće, ističe se važnost zračne luke za lokalno gospodarstvo i regionalni razvoj, posebno u svjetlu postojećeg strukturnog prelaska iz gospodarstva utemeljenog na rudarstvu prema međunarodnom i inovativnom gospodarstvu. Njemačka ističe da trgovačka društva često svoju odluku o preseljenju u Saarland zasnivaju na činjenici da tamo postoji zračna luka. Zatim upućuje na studiju iz 2009. u skladu s kojom će se potražnja za pružanjem zračnog prijevoza putnika navodno u budućnosti povećati.

| (107) | Njemačka potkrjepljuje navedeni podnesak tvrdeći da stalno povećanje broja putnika u Saarbrückenu posljednjih desetljeća, rezultati studije koji ukazuju da postoji daljnji potencijal rasta i činjenica da druge zračne luke u regiji ne mogu zadovoljiti lokalnu potražnju svi upućuju na važnost zračne luke za lokalno stanovništvo i gospodarstvo. Njemačka se poziva na Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. u kojima je navedeno sljedeće: „nije nemoguće opće upravljanje zračnom, u iznimnim slučajevima, smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa”, primjerice kada se zračna luka nalazi u „izoliranoj regiji” i tvrditi da je Saarbrücken tako iznimni slučaj zbog svog zemljopisnog položaja i tekućih strukturnih promjena u lokalnom gospodarstvu (23). Naposljetku navodi da se financiranjem ne financiranju aktivnosti koje premašuju „osnovne djelatnosti” iz točke 53. podtočke iv. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(107)

Njemačka potkrjepljuje navedeni podnesak tvrdeći da stalno povećanje broja putnika u Saarbrückenu posljednjih desetljeća, rezultati studije koji ukazuju da postoji daljnji potencijal rasta i činjenica da druge zračne luke u regiji ne mogu zadovoljiti lokalnu potražnju svi upućuju na važnost zračne luke za lokalno stanovništvo i gospodarstvo. Njemačka se poziva na Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. u kojima je navedeno sljedeće: „nije nemoguće opće upravljanje zračnom, u iznimnim slučajevima, smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa”, primjerice kada se zračna luka nalazi u „izoliranoj regiji” i tvrditi da je Saarbrücken tako iznimni slučaj zbog svog zemljopisnog položaja i tekućih strukturnih promjena u lokalnom gospodarstvu (23). Naposljetku navodi da se financiranjem ne financiranju aktivnosti koje premašuju „osnovne djelatnosti” iz točke 53. podtočke iv. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

| (108) | Njemačka tvrdi da se postojanje usluge od općeg gospodarskog interesa ne može umanjiti činjenicom da zračna luka navodno nije nužna. Ona tvrdi da druge zračne luke u regiji ne mogu zadovoljiti potrebe koje zadovoljava zračna luka Saarbrücken. Posebno je izjavila da su ostale zračne luke u regiji (kao što su zračne luke Luxembourg, Netz-Nancy-Lorraine i Frankfurt-Hahn) previše udaljene od glavnog prihvatnog područja zračne luke Saarbrücken ili se ne mogu usporediti sa Saarbrückenom jer su manje i nude ograničene usluge (prije svega, Zweibrücken). |
| --- | --- |

(108)

Njemačka tvrdi da se postojanje usluge od općeg gospodarskog interesa ne može umanjiti činjenicom da zračna luka navodno nije nužna. Ona tvrdi da druge zračne luke u regiji ne mogu zadovoljiti potrebe koje zadovoljava zračna luka Saarbrücken. Posebno je izjavila da su ostale zračne luke u regiji (kao što su zračne luke Luxembourg, Netz-Nancy-Lorraine i Frankfurt-Hahn) previše udaljene od glavnog prihvatnog područja zračne luke Saarbrücken ili se ne mogu usporediti sa Saarbrückenom jer su manje i nude ograničene usluge (prije svega, Zweibrücken).

Drugi kriterij u predmetu Altmark: parametri za nadoknade

| (109) | Njemačka tvrdi da je svrha drugog kriterija u predmetu Altmark izbjeći prekomjerne nadoknade i osigurati učinkovito iskorištavanje javnih sredstava. Tvrdi da je svrha drugog kriterija ispunjuje na temelju strogih kontrola koje lokalna tijela vlasti izvršavaju nad zračnom lukom, osiguravanjem odgovornoga gospodarskog ponašanja i činjenice da su djelatnosti zračne luke ograničene na obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa. Na kraju se tvrdi da su, u svakom slučaju, načini financiranja osmišljeni na takav način da se njima isključuje svaka mogućnost zlouporabe oslanjanja na naknadu za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(109)

Njemačka tvrdi da je svrha drugog kriterija u predmetu Altmark izbjeći prekomjerne nadoknade i osigurati učinkovito iskorištavanje javnih sredstava. Tvrdi da je svrha drugog kriterija ispunjuje na temelju strogih kontrola koje lokalna tijela vlasti izvršavaju nad zračnom lukom, osiguravanjem odgovornoga gospodarskog ponašanja i činjenice da su djelatnosti zračne luke ograničene na obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa. Na kraju se tvrdi da su, u svakom slučaju, načini financiranja osmišljeni na takav način da se njima isključuje svaka mogućnost zlouporabe oslanjanja na naknadu za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa.

Treći kriterij u predmetu Altmark: izbjegavanje prekomjerne nadoknade

| (110) | Njemačka tvrdi da javno financiranje nikada nije premašivalo iznos koji je nužan za olakšavanje obavljanja usluge od općeg gospodarskog interesa, uzimajući u obzir sav relevantnih prihod. Ističe se da su djelatnosti zračne luke ograničene na obavljanje predmetne usluge od općeg gospodarskog interesa, čija je posljedica da nisu nastali drugi troškovi na koje se moglo primjenjivati unakrsno subvencioniranje. Zatim se tvrdi da su infrastruktura i rad zračne luke nužni i primjereni za zadovoljavanje potreba za zračnim prometom u području koje pokriva zračna luka Saarbrücken. Trgovačka društva FSBesitzG i FSG nisu i ne zarađuju dobit, a FSBG zaradio je samo graničnu dobit. Njemačka tvrdi da su lokalna nadležna tijela pažljivo pratila iskorištavanje javnih sredstava i da bi intervenirala u slučaju neučinkovitosti. |
| --- | --- |

(110)

Njemačka tvrdi da javno financiranje nikada nije premašivalo iznos koji je nužan za olakšavanje obavljanja usluge od općeg gospodarskog interesa, uzimajući u obzir sav relevantnih prihod. Ističe se da su djelatnosti zračne luke ograničene na obavljanje predmetne usluge od općeg gospodarskog interesa, čija je posljedica da nisu nastali drugi troškovi na koje se moglo primjenjivati unakrsno subvencioniranje. Zatim se tvrdi da su infrastruktura i rad zračne luke nužni i primjereni za zadovoljavanje potreba za zračnim prometom u području koje pokriva zračna luka Saarbrücken. Trgovačka društva FSBesitzG i FSG nisu i ne zarađuju dobit, a FSBG zaradio je samo graničnu dobit. Njemačka tvrdi da su lokalna nadležna tijela pažljivo pratila iskorištavanje javnih sredstava i da bi intervenirala u slučaju neučinkovitosti.

Četvrti kriterij u predmetu Altmark: javni natječaji ili utvrđivanje referentnih vrijednosti

| (111) | Budući da je zračna luka postojala mnogo prije nego što se obavljanje usluga zračnog prijevoza počelo smatrati gospodarskom djelatnošću, Njemačka tvrdi da je odlučila da neće objaviti javni natječaj za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa već da se radije nastaviti oslanjati na postojeću zračnu luku. Svejedno je tvrdila da je ispunjen 4. kriterij jer Njemačka smatra da su lokalna tijela vlasti pažljivo pratila djelatnosti zračne luke, čime se osigurao povrat samo učinkovitih troškova. Iako Saarland nema točne podatke o ostalim regionalnim zračnim lukama, pretpostavlja da je učinkovitost zračne luke Saarbrücken prosječna i da bi lokalna tijela vlasti prepoznala i uklonila sve nedostatke. Njemačka na kraju tvrdi da jednostavna usporedba nema smisla zbog brojnih razlika koje postoje između regionalnih zračnih luka u Njemačkoj. U toj situaciji Komisija bi trebala biti zadovoljna s činjenicom da nema naznaka da je zračna luka Saarbrücken neučinkovita. |
| --- | --- |

(111)

Budući da je zračna luka postojala mnogo prije nego što se obavljanje usluga zračnog prijevoza počelo smatrati gospodarskom djelatnošću, Njemačka tvrdi da je odlučila da neće objaviti javni natječaj za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa već da se radije nastaviti oslanjati na postojeću zračnu luku. Svejedno je tvrdila da je ispunjen 4. kriterij jer Njemačka smatra da su lokalna tijela vlasti pažljivo pratila djelatnosti zračne luke, čime se osigurao povrat samo učinkovitih troškova. Iako Saarland nema točne podatke o ostalim regionalnim zračnim lukama, pretpostavlja da je učinkovitost zračne luke Saarbrücken prosječna i da bi lokalna tijela vlasti prepoznala i uklonila sve nedostatke. Njemačka na kraju tvrdi da jednostavna usporedba nema smisla zbog brojnih razlika koje postoje između regionalnih zračnih luka u Njemačkoj. U toj situaciji Komisija bi trebala biti zadovoljna s činjenicom da nema naznaka da je zračna luka Saarbrücken neučinkovita.

Privremeni zaključak o predmetu Altmark/obavljaju usluga od općeg gospodarskog interesa

| (112) | Budući da Njemačka smatra da su sva četiri kriterija iz predmeta Altmark ispunjena, ona tvrdi da financiranje zračne luke iz državnih sredstava ne predstavlja prednost već samo nadoknadu za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(112)

Budući da Njemačka smatra da su sva četiri kriterija iz predmeta Altmark ispunjena, ona tvrdi da financiranje zračne luke iz državnih sredstava ne predstavlja prednost već samo nadoknadu za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa.

Načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu

| (113) | Njemačka objašnjava da, zbog velike strukturne i gospodarske važnosti zračne luke Saarbrücken u regiji, Saarland smatra njegov rad obavljanjem usluge od općeg gospodarskog interesa, a ne neprofitnom poslovnom djelatnošću U skladu s time, zatvaranje zračne luke nije mogućnost i ne postoje analize troškova i koristi zatvaranja. |
| --- | --- |

(113)

Njemačka objašnjava da, zbog velike strukturne i gospodarske važnosti zračne luke Saarbrücken u regiji, Saarland smatra njegov rad obavljanjem usluge od općeg gospodarskog interesa, a ne neprofitnom poslovnom djelatnošću U skladu s time, zatvaranje zračne luke nije mogućnost i ne postoje analize troškova i koristi zatvaranja.

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (114) | Na temelju argumenata da se financiranjem zračne luke ne narušava tržišno natjecanje i ne utječe na trgovinu između država članica, Njemačka tvrdi da ono ne čini državnu potporu. U tom kontekstu Njemačka podsjeća da je u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. navedeno da se financiranjem male regionalne zračne luke s manje od 1 milijun putnika godišnje „vjerojatno neće narušavati tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu” (24). Zračna luka Saarbrücken nalazi se u toj kategoriji slučajeva i Njemačka tvrdi da nema razloga odstupati od opće pretpostavke: Zračna luka Saarbrücken tipična je regionalna zračna luka koja zadovoljava potrebe stanovništva u regiji i većina putnika zapravo dolazi iz regije. |
| --- | --- |

(114)

Na temelju argumenata da se financiranjem zračne luke ne narušava tržišno natjecanje i ne utječe na trgovinu između država članica, Njemačka tvrdi da ono ne čini državnu potporu. U tom kontekstu Njemačka podsjeća da je u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. navedeno da se financiranjem male regionalne zračne luke s manje od 1 milijun putnika godišnje „vjerojatno neće narušavati tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu” (24). Zračna luka Saarbrücken nalazi se u toj kategoriji slučajeva i Njemačka tvrdi da nema razloga odstupati od opće pretpostavke: Zračna luka Saarbrücken tipična je regionalna zračna luka koja zadovoljava potrebe stanovništva u regiji i većina putnika zapravo dolazi iz regije.

| (115) | S obzirom na druge zračne luke u regiji, posebno one koje se nalaze u drugim državama članicama, tvrdi se da je prihvatnim područjem zračne luke Saarbrücken obuhvaćen Saarbrücken i okolica, ali da se ono ne proširuje na druge države članice. Rečeno je da samo [manje od 14 %] putnika potječe iz Francuske [...] ili Luksemburga [...]. Njemačka smatra da su jedine strane zračne luke koje bi se mogle natjecati na tržištu sa Saarbrückenom zračne luke Metz-Nancy-Lorraine i Luxembourg. Međutim, te su dvije zračne luke udaljene od Saarbrückena gotovo sat vremena vožnje pa se stoga njihova prihvatna područja samo rubno poklapaju uz pretpostavku da su prihvatnim područjem zračne luke obuhvaćena sva mjesta iz kojih se u roku od 60 minuta može doći do zračne luke. Osim toga, mjesta u kojima se preklapaju rijetko su naseljena i iz njih dolazi mali broj putnika, a ključno prihvatno područje zračne luke Saarbrücken nije u okviru prihvatnog područja navedenih stranih zračnih luka. |
| --- | --- |

(115)

S obzirom na druge zračne luke u regiji, posebno one koje se nalaze u drugim državama članicama, tvrdi se da je prihvatnim područjem zračne luke Saarbrücken obuhvaćen Saarbrücken i okolica, ali da se ono ne proširuje na druge države članice. Rečeno je da samo [manje od 14 %] putnika potječe iz Francuske [...] ili Luksemburga [...]. Njemačka smatra da su jedine strane zračne luke koje bi se mogle natjecati na tržištu sa Saarbrückenom zračne luke Metz-Nancy-Lorraine i Luxembourg. Međutim, te su dvije zračne luke udaljene od Saarbrückena gotovo sat vremena vožnje pa se stoga njihova prihvatna područja samo rubno poklapaju uz pretpostavku da su prihvatnim područjem zračne luke obuhvaćena sva mjesta iz kojih se u roku od 60 minuta može doći do zračne luke. Osim toga, mjesta u kojima se preklapaju rijetko su naseljena i iz njih dolazi mali broj putnika, a ključno prihvatno područje zračne luke Saarbrücken nije u okviru prihvatnog područja navedenih stranih zračnih luka.

| (116) | Osim toga, tvrdi se da su profili dvaju navedenih stranih zračnih luka i zračne luke Saarbrücken vrlo različiti: Luxembourg je mnogo veći (oko 1,5 milijuna putnika godišnje) i nudi raznolikije linije, dok je Metz-Nancy-Lorraine znatno manji i nudi samo redovne letove u Francuskoj i čarter letove u Sjevernu Afriku. Njemačka smatra da nema tržišnog natjecanja, posebno u odnosu na zračnu luku Luxembourg, jer se dvije zračne luke nadopunjuju, a ne zamjenjuju. |
| --- | --- |

(116)

Osim toga, tvrdi se da su profili dvaju navedenih stranih zračnih luka i zračne luke Saarbrücken vrlo različiti: Luxembourg je mnogo veći (oko 1,5 milijuna putnika godišnje) i nudi raznolikije linije, dok je Metz-Nancy-Lorraine znatno manji i nudi samo redovne letove u Francuskoj i čarter letove u Sjevernu Afriku. Njemačka smatra da nema tržišnog natjecanja, posebno u odnosu na zračnu luku Luxembourg, jer se dvije zračne luke nadopunjuju, a ne zamjenjuju.

| (117) | U odnosu na susjedne zračne luke u Njemačkoj, Njemačka tvrdi da se zračna luka Saarbrücken ne natječe na tržištu sa zračnim lukama Frankfurt-Hahn ili Zweibrücken. U odnosu na prvu tvrdi se da se prihvatna područja samo neznatno preklapaju zbog udaljenosti između dvije zračne luke, da je zračna luka Frankfurt-Hahn mnogo veća (oko 3,5 milijuna putnika godišnje) i nudi gotovo isključivo međunarodne linije na kojima lete niskobudžetni prijevoznici, a ti prijevoznici ne lete u Saarbrücken. Osim toga, zračni teretni prijevoz važan je u zračnoj luci Frankfurt-Hahn, a nema nikakvu ulogu u zračnoj luci Saarbrücken.. |
| --- | --- |

(117)

U odnosu na susjedne zračne luke u Njemačkoj, Njemačka tvrdi da se zračna luka Saarbrücken ne natječe na tržištu sa zračnim lukama Frankfurt-Hahn ili Zweibrücken. U odnosu na prvu tvrdi se da se prihvatna područja samo neznatno preklapaju zbog udaljenosti između dvije zračne luke, da je zračna luka Frankfurt-Hahn mnogo veća (oko 3,5 milijuna putnika godišnje) i nudi gotovo isključivo međunarodne linije na kojima lete niskobudžetni prijevoznici, a ti prijevoznici ne lete u Saarbrücken. Osim toga, zračni teretni prijevoz važan je u zračnoj luci Frankfurt-Hahn, a nema nikakvu ulogu u zračnoj luci Saarbrücken..

| (118) | U odnosu na zračnu luku Zweibrücken, Njemačka ističe da, iako se čini da bi zračna luka Zweibrücken, zbog svoje blizine zračnoj luci Saarbrücken, mogla biti nevjerojatniji konkurent toj zračnoj luci, dvije su zračne luke zapravo u komplementarnom odnosu i nisu konkurenti. Dok se u zračnoj luci Zweibrücken ne nude redovni letovi već se isključivo upotrebljava za čarter letove, zračna luka Saarbrücken specijalizirana je za redovne letove za poslovne putnike. Ovi se različiti profili odražavaju u odgovarajućoj infrastrukturi, pri čemu su kvalitetniji objekti Saarbrückena uobičajeniji za zračne luke usmjerene na redovne letove. Osim toga, teretni zračni prijevoz važan je u Zweibrückenu, dok u Saarbrückenu nije zbog kratke uzletno-sletne staze i zabrane noćnih letova. |
| --- | --- |

(118)

U odnosu na zračnu luku Zweibrücken, Njemačka ističe da, iako se čini da bi zračna luka Zweibrücken, zbog svoje blizine zračnoj luci Saarbrücken, mogla biti nevjerojatniji konkurent toj zračnoj luci, dvije su zračne luke zapravo u komplementarnom odnosu i nisu konkurenti. Dok se u zračnoj luci Zweibrücken ne nude redovni letovi već se isključivo upotrebljava za čarter letove, zračna luka Saarbrücken specijalizirana je za redovne letove za poslovne putnike. Ovi se različiti profili odražavaju u odgovarajućoj infrastrukturi, pri čemu su kvalitetniji objekti Saarbrückena uobičajeniji za zračne luke usmjerene na redovne letove. Osim toga, teretni zračni prijevoz važan je u Zweibrückenu, dok u Saarbrückenu nije zbog kratke uzletno-sletne staze i zabrane noćnih letova.

| (119) | Na temelju uočene komplementarnosti između zračnih luka Zweibrücken i Saarbrücken, Njemačka izjavljuje da se predviđa bliža suradnja između dvaju zračnih luka. Regionalna tijela vlasti već su odlučila bliže surađivati u budućnosti predviđajući stvaranje zajedničke zračne luke („Saar-Palatinate-Airport”) s dvije lokacije (Saarbrücken i Zweibrücken). Suradnja bi trebala dovesti do sinergija i sigurnih sredstava. Naposljetku, Njemačka naglašava potražnju za zračnim prometom u regiji (obje zračne luke zajedno imaju već 7 50  000 putnika godišnje) tvrdeći da samo Saarbrücken i Zweibrücken zajedno mogu primjereno zadovoljiti tu potražnju, posebno jer ih ne mogu zamijeniti ostale susjedne zračne luke. |
| --- | --- |

(119)

Na temelju uočene komplementarnosti između zračnih luka Zweibrücken i Saarbrücken, Njemačka izjavljuje da se predviđa bliža suradnja između dvaju zračnih luka. Regionalna tijela vlasti već su odlučila bliže surađivati u budućnosti predviđajući stvaranje zajedničke zračne luke („Saar-Palatinate-Airport”) s dvije lokacije (Saarbrücken i Zweibrücken). Suradnja bi trebala dovesti do sinergija i sigurnih sredstava. Naposljetku, Njemačka naglašava potražnju za zračnim prometom u regiji (obje zračne luke zajedno imaju već 7 50  000 putnika godišnje) tvrdeći da samo Saarbrücken i Zweibrücken zajedno mogu primjereno zadovoljiti tu potražnju, posebno jer ih ne mogu zamijeniti ostale susjedne zračne luke.

| (120) | Njemačka ističe da čak i u slučaju da se utvrdi da su zračne luke Saarbrücken, Zweibrücken i Frankfurt-Hahn konkurenti, mjerama državne potpore ne bi se utjecalo na trgovinu između država članica. Sve se tri zračne luke nalaze u Njemačkoj, trgovačka društva koja njima upravljanju njemačka su i dioničari su njemački teritorijalni subjekti. |
| --- | --- |

(120)

Njemačka ističe da čak i u slučaju da se utvrdi da su zračne luke Saarbrücken, Zweibrücken i Frankfurt-Hahn konkurenti, mjerama državne potpore ne bi se utjecalo na trgovinu između država članica. Sve se tri zračne luke nalaze u Njemačkoj, trgovačka društva koja njima upravljanju njemačka su i dioničari su njemački teritorijalni subjekti.

| (121) | Naposljetku se tvrdi da bi narušavanje tržišnog natjecanja ili učinak na trgovinu bili toliko neznatni da bi na predmetni slučaj trebala primjenjivati logička podloga de minimis na temelju čega se može zaključiti da učinak nije velik. |
| --- | --- |

(121)

Naposljetku se tvrdi da bi narušavanje tržišnog natjecanja ili učinak na trgovinu bili toliko neznatni da bi na predmetni slučaj trebala primjenjivati logička podloga de minimis na temelju čega se može zaključiti da učinak nije velik.

3.1.2.   POSTOJEĆA POTPORA I SPOJIVOST

| (122) | U protivnom, i ako Komisija ne prihvati njemački argument da mjere financiranja ne čine državnu potporu, Njemačka tvrdi da mjere čine državnu potporu, da su spojive i izuzete od obavijesti iz Odluke o SGEI-u iz 2005., da su u skladu s kriterijima sukladnosti iz odjeljaka 4.1. i 4.2. Smjernica za zračni promet i mogu se opravdati kao spojive u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(122)

U protivnom, i ako Komisija ne prihvati njemački argument da mjere financiranja ne čine državnu potporu, Njemačka tvrdi da mjere čine državnu potporu, da su spojive i izuzete od obavijesti iz Odluke o SGEI-u iz 2005., da su u skladu s kriterijima sukladnosti iz odjeljaka 4.1. i 4.2. Smjernica za zračni promet i mogu se opravdati kao spojive u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

Postojeća potpora

| (123) | Njemačka ističe da ako se utvrdi da ugovor o prijenosu dobiti i gubitka između trgovačkih društava vh Saar i FSBesitzG/FSG čini državnu potporu, on bi se smatrao postojećom potporom. Predmetni ugovor, kao pravna osnova za pokrivanje godišnjeg deficita, sklopljen je 7. svibnja 1996. i Njemačka tvrdi da otada nije izmijenjen. Ako Komisija utvrdi da je ugovor o prijenosu dobiti i gubitka nespojiva državna potpora, taj bi nalaz proizvodio učinke samo u budućnosti. |
| --- | --- |

(123)

Njemačka ističe da ako se utvrdi da ugovor o prijenosu dobiti i gubitka između trgovačkih društava vh Saar i FSBesitzG/FSG čini državnu potporu, on bi se smatrao postojećom potporom. Predmetni ugovor, kao pravna osnova za pokrivanje godišnjeg deficita, sklopljen je 7. svibnja 1996. i Njemačka tvrdi da otada nije izmijenjen. Ako Komisija utvrdi da je ugovor o prijenosu dobiti i gubitka nespojiva državna potpora, taj bi nalaz proizvodio učinke samo u budućnosti.

Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.

| (124) | Njemačka tvrdi da se na financiranje primjenjuje Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. jer su ispunjeni kriteriji za potporu zračnim lukama (manje od 1 milijun putnika godišnje ili manje od 100 milijuna EUR prometa u dvije godine prije ovlaštenja; manje od 30 milijuna u iznosima nadoknada). Zatim tvrdi da su ispunjeni uvjeti iz članaka 4. i 5. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (ovlaštenje za SGEI, bez prekomjernih nadoknada) iz razloga jednakih onima navedenima u odnosu na usklađenost s kriterijima u predmetu Altmark. |
| --- | --- |

(124)

Njemačka tvrdi da se na financiranje primjenjuje Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. jer su ispunjeni kriteriji za potporu zračnim lukama (manje od 1 milijun putnika godišnje ili manje od 100 milijuna EUR prometa u dvije godine prije ovlaštenja; manje od 30 milijuna u iznosima nadoknada). Zatim tvrdi da su ispunjeni uvjeti iz članaka 4. i 5. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (ovlaštenje za SGEI, bez prekomjernih nadoknada) iz razloga jednakih onima navedenima u odnosu na usklađenost s kriterijima u predmetu Altmark.

| (125) | Njemačka također ponavlja da postoji velika potražnja za uslugama zračnog prometa u regiji koju ne mogu zadovoljiti susjedne zračne luke i time odbacuje prijedlog u odluci o pokretanju postupka da zračna luka nije nužna za zadovoljavanje lokalne potražnje za uslugama zračnog prometa. Ističe da se u okviru relevantnih studija pokazalo da postoji dodatna mogućnost za rast zbog predviđenog rasta potražnje putnika koju susjedne zračne luke neće moći zadovoljiti (Njemačka upućuje na svoja objašnjenja o nedostatku zamjenjivosti između zračnih luka u regiji i povezanom nedostatku tržišnog natjecanja među tim zračnim lukama). |
| --- | --- |

(125)

Njemačka također ponavlja da postoji velika potražnja za uslugama zračnog prometa u regiji koju ne mogu zadovoljiti susjedne zračne luke i time odbacuje prijedlog u odluci o pokretanju postupka da zračna luka nije nužna za zadovoljavanje lokalne potražnje za uslugama zračnog prometa. Ističe da se u okviru relevantnih studija pokazalo da postoji dodatna mogućnost za rast zbog predviđenog rasta potražnje putnika koju susjedne zračne luke neće moći zadovoljiti (Njemačka upućuje na svoja objašnjenja o nedostatku zamjenjivosti između zračnih luka u regiji i povezanom nedostatku tržišnog natjecanja među tim zračnim lukama).

| (126) | Naposljetku, u pogledu navoda u odluci o pokretanju postupka da ne postoji formalni akt o ovlaštenju, da nisu ograničene osnovne djelatnosti zračne luke i da nedostaje transparentno utvrđivanje parametara za nadoknade, Njemačka upućuje na svoje podneske u vezi s usklađenošću sa kriterijima iz presude Altmark tvrdeći da obrazloženje iz te odluke može primijeniti na isti način u postojećem kontekstu. |
| --- | --- |

(126)

Naposljetku, u pogledu navoda u odluci o pokretanju postupka da ne postoji formalni akt o ovlaštenju, da nisu ograničene osnovne djelatnosti zračne luke i da nedostaje transparentno utvrđivanje parametara za nadoknade, Njemačka upućuje na svoje podneske u vezi s usklađenošću sa kriterijima iz presude Altmark tvrdeći da obrazloženje iz te odluke može primijeniti na isti način u postojećem kontekstu.

Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

| (127) | Njemačka navodi da će Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 20012., koja će se primjenjivati na predmetne mjere iz ove Odluke tek nakon isteka prijelaznog razdoblja 2014., biti relevantna samo za budućnost i tada posebno za predviđenu suradnju između zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken. |
| --- | --- |

(127)

Njemačka navodi da će Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 20012., koja će se primjenjivati na predmetne mjere iz ove Odluke tek nakon isteka prijelaznog razdoblja 2014., biti relevantna samo za budućnost i tada posebno za predviđenu suradnju između zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken.

Smjernice za zračni prijevoz iz 2005.

| (128) | Njemačka prvo tvrdi da su opće mjere za financiranje spojive s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 106. stavkom 2. Ugovora u vezi s odjeljkom 4.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. (potpora za upravljanje infrastrukturom zračne luke). Tu tvrdnju potkrjepljuje upućivanjem na argumente navedene u pogledu usklađenosti s kriterijima iz presude Altmark i Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005. |
| --- | --- |

(128)

Njemačka prvo tvrdi da su opće mjere za financiranje spojive s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 106. stavkom 2. Ugovora u vezi s odjeljkom 4.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. (potpora za upravljanje infrastrukturom zračne luke). Tu tvrdnju potkrjepljuje upućivanjem na argumente navedene u pogledu usklađenosti s kriterijima iz presude Altmark i Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2005.

| (129) | U pogledu spojivosti u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. (financiranje infrastrukture zračnih luka), Njemačka tvrdi da su ispunjeni svi uvjeti navedeni u smjernici. |
| --- | --- |

(129)

U pogledu spojivosti u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. (financiranje infrastrukture zračnih luka), Njemačka tvrdi da su ispunjeni svi uvjeti navedeni u smjernici.

Izgradnja i rad infrastrukture ispunjuje jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, pristupačnost itd.)

| (130) | Njemačka upućuje na svoje podneske u pogledu postojanja usluga od općeg gospodarskog interesa kao dokaz da zračna luka Saarbrücken ispunjuje cilj od općeg interesa. Ponavlja da zračna luka zadovoljava potrebe lokalnog stanovništva za zračnim prijevozom, da se susjednim zračnim lukama ne može osigurati pristupačnost regije i da je zračna luka od ključne važnosti za gospodarski razvoj regije. |
| --- | --- |

(130)

Njemačka upućuje na svoje podneske u pogledu postojanja usluga od općeg gospodarskog interesa kao dokaz da zračna luka Saarbrücken ispunjuje cilj od općeg interesa. Ponavlja da zračna luka zadovoljava potrebe lokalnog stanovništva za zračnim prijevozom, da se susjednim zračnim lukama ne može osigurati pristupačnost regije i da je zračna luka od ključne važnosti za gospodarski razvoj regije.

Infrastruktura je nužna i razmjerna cilju

| (131) | Njemačka tvrdi da su infrastruktura, posebno zgrada terminala koja se koristi od 2000. i modernizirana uzletno-sletna pista nužni za ostvarivanje cilja i nisu nerazmjerno veliki ili opsežni. Ulaganja u infrastrukturu bila su nužna za održavanje ili zamjenu istrošene infrastrukture i prilagodbu sve većem broju putnika, povećanoj potražnji u pogledu ugode te strožim zahtjevima sigurnosti i zaštite. Zračna luka ne bi bila operativna bez tih ulaganja. Njemačka podsjeća i na činjenicu da je postojeća infrastruktura bila redovno preopterećena prije izgradnje novog terminala (koja je počela 1999.) [...]. Na kraju tvrdi da se nužna ulaganja nisu mogla financirati iz vlastita kapitala trgovačkog društva koje upravlja zračnom lukom. |
| --- | --- |

(131)

Njemačka tvrdi da su infrastruktura, posebno zgrada terminala koja se koristi od 2000. i modernizirana uzletno-sletna pista nužni za ostvarivanje cilja i nisu nerazmjerno veliki ili opsežni. Ulaganja u infrastrukturu bila su nužna za održavanje ili zamjenu istrošene infrastrukture i prilagodbu sve većem broju putnika, povećanoj potražnji u pogledu ugode te strožim zahtjevima sigurnosti i zaštite. Zračna luka ne bi bila operativna bez tih ulaganja. Njemačka podsjeća i na činjenicu da je postojeća infrastruktura bila redovno preopterećena prije izgradnje novog terminala (koja je počela 1999.) [...]. Na kraju tvrdi da se nužna ulaganja nisu mogla financirati iz vlastita kapitala trgovačkog društva koje upravlja zračnom lukom.

Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne mogućnosti uporabe

| (132) | Na temelju već postojeće iskorištenosti i očekivanog daljnjeg povećanja broja putnika Njemačka tvrdi da su mogućnosti iskorištenosti infrastrukture više nego zadovoljavajuće. Upućuje na predviđanja o razvoju zračnog prijevoza u regiji pokazujući da će potražnja rasti. |
| --- | --- |

(132)

Na temelju već postojeće iskorištenosti i očekivanog daljnjeg povećanja broja putnika Njemačka tvrdi da su mogućnosti iskorištenosti infrastrukture više nego zadovoljavajuće. Upućuje na predviđanja o razvoju zračnog prijevoza u regiji pokazujući da će potražnja rasti.

| (133) | Njemačka tvrdi da se 1999., kada je počela izgradnja novog terminala, nije moglo previdjeti da će događaj 11. rujna 2001. u Sjedinjenim Državama, oblak pepela nakon erupcije vulkana na Islandu 2010. i globalna gospodarska kriza između 2008. i 2011. negativno utjecati na broj putnika u zračnoj luci Saarbrücken. Ti su događaji navodno utjecali na cijeli europski sektor zračnog prijevoza odgodivši inače pozitivan razvoj. Bez obzira na to, Njemačka tvrdi da pozitivan trend koji je bio vidljiv već 1999. još uvijek postoji, zbog čega se može očekivati da će kapacitet zračne luke Saarbrücken biti u potpunosti iskorišten u srednjem roku (uzimajući u obzir predviđenu suradnju sa zračnom lukom Zweibrücken). |
| --- | --- |

(133)

Njemačka tvrdi da se 1999., kada je počela izgradnja novog terminala, nije moglo previdjeti da će događaj 11. rujna 2001. u Sjedinjenim Državama, oblak pepela nakon erupcije vulkana na Islandu 2010. i globalna gospodarska kriza između 2008. i 2011. negativno utjecati na broj putnika u zračnoj luci Saarbrücken. Ti su događaji navodno utjecali na cijeli europski sektor zračnog prijevoza odgodivši inače pozitivan razvoj. Bez obzira na to, Njemačka tvrdi da pozitivan trend koji je bio vidljiv već 1999. još uvijek postoji, zbog čega se može očekivati da će kapacitet zračne luke Saarbrücken biti u potpunosti iskorišten u srednjem roku (uzimajući u obzir predviđenu suradnju sa zračnom lukom Zweibrücken).

| (134) | U pogledu mogućnosti financiranja Njemačka ističe da se 2020. očekuje pozitivan EBITDA te da je to dovoljno za zadovoljavanje zahtjeva zadovoljavajućih srednjoročnih mogućnosti uporabe. Podsjeća da je Komisija sama priznala da regionalne zračne luke općenito ne ostvaruju dobit koja bi se mogla ponovno uložiti u infrastrukturu, ali zbog te se činjenice ne može isključiti spojivost mjera potpore u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(134)

U pogledu mogućnosti financiranja Njemačka ističe da se 2020. očekuje pozitivan EBITDA te da je to dovoljno za zadovoljavanje zahtjeva zadovoljavajućih srednjoročnih mogućnosti uporabe. Podsjeća da je Komisija sama priznala da regionalne zračne luke općenito ne ostvaruju dobit koja bi se mogla ponovno uložiti u infrastrukturu, ali zbog te se činjenice ne može isključiti spojivost mjera potpore u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

Svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminacijski način

| (135) | Budući da svi zračni prijevoznici imaju nediskriminacijski pristup zračnoj luci i da se na njih primjenjuje opći cjenik, uključujući u njemu sadržane popuste, Njemačka smatra da je taj kriterij ispunjen. Ističe da popusti posebno nisu osmišljeni na način da bi se njima davala de facto selektivna prednost nekim zračnim prijevoznicima. Naposljetku, tvrdi da pojedinačni ugovori sklopljeni s trgovačkim društvima Cirrus i Air Berlin nisu važni u ovom kontekstu i da su, u svakom slučaju, svi zračni prijevoznici mogli sklopiti takve ugovore. |
| --- | --- |

(135)

Budući da svi zračni prijevoznici imaju nediskriminacijski pristup zračnoj luci i da se na njih primjenjuje opći cjenik, uključujući u njemu sadržane popuste, Njemačka smatra da je taj kriterij ispunjen. Ističe da popusti posebno nisu osmišljeni na način da bi se njima davala de facto selektivna prednost nekim zračnim prijevoznicima. Naposljetku, tvrdi da pojedinačni ugovori sklopljeni s trgovačkim društvima Cirrus i Air Berlin nisu važni u ovom kontekstu i da su, u svakom slučaju, svi zračni prijevoznici mogli sklopiti takve ugovore.

Učinak na razvoj trgovine nije toliki da bi bio suprotan interesu Unije

| (136) | Njemačkoj nije jasno kako bi „srednje” proširenje infrastrukture u zračnoj luci Saarbrücken moglo imati ili je imalo učinak na trgovinu. Podsjeća da se Komisija složila da potpora malim regionalnim zračnim lukama obično nema takav učinak. U pogledu mogućeg utjecaja na zračnu luku Zweibrücken, Njemačka ponavlja da dvije zračne luke nisu konkurenti već se nadopunjuju. Također tvrdi da infrastrukturne mjere nisu imale utjecaj na zračne luke Metz-Nancy-Lorraine i Luxemburg koji bi bio protivan interesu Unije. |
| --- | --- |

(136)

Njemačkoj nije jasno kako bi „srednje” proširenje infrastrukture u zračnoj luci Saarbrücken moglo imati ili je imalo učinak na trgovinu. Podsjeća da se Komisija složila da potpora malim regionalnim zračnim lukama obično nema takav učinak. U pogledu mogućeg utjecaja na zračnu luku Zweibrücken, Njemačka ponavlja da dvije zračne luke nisu konkurenti već se nadopunjuju. Također tvrdi da infrastrukturne mjere nisu imale utjecaj na zračne luke Metz-Nancy-Lorraine i Luxemburg koji bi bio protivan interesu Unije.

Članak 107. stavak 3. točka (c) Ugovora.

| (137) | Njemačka tvrdi da se barem za razdoblje 2000.–2005. financijska potpora zračnoj luci može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. U svrhu dokazivanja važnosti zračne luke Saarbrücken za regionalni gospodarski razvoj i pristupačnost regije, Njemačka upućuje na svoje podneske povezane s postojanjem usluge od općeg gospodarskog interesa. Financijska potpora gotovo se isključivo odobravala za infrastrukturne projekte koji su bili u skladu s ciljevima regionalnog razvoja. Njemačka je kao primjer dostavila opsežna objašnjenja u pogledu nužnosti tri najveća jedinstvena infrastrukturna ulaganja. |
| --- | --- |

(137)

Njemačka tvrdi da se barem za razdoblje 2000.–2005. financijska potpora zračnoj luci može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. U svrhu dokazivanja važnosti zračne luke Saarbrücken za regionalni gospodarski razvoj i pristupačnost regije, Njemačka upućuje na svoje podneske povezane s postojanjem usluge od općeg gospodarskog interesa. Financijska potpora gotovo se isključivo odobravala za infrastrukturne projekte koji su bili u skladu s ciljevima regionalnog razvoja. Njemačka je kao primjer dostavila opsežna objašnjenja u pogledu nužnosti tri najveća jedinstvena infrastrukturna ulaganja.

| (138) | U pogledu poticajnog učinka Njemačka objašnjava da se zračnom lukom trgovačkim društvima izvan regije daje važan poticaj za ulaganja u Saarland. Osim toga, trgovačka društva koja su već prisutna potiču se na širenje i daljnjo ulaganje. Tvrdi da bi Saarland, s obzirom na tešku proračunsku situaciju, ponovno razmotrio svoju potporu koju isplaćuje zračnoj luci kada ne bi bilo poticajnih učinaka. Njemačka ponovno ističe da to ne utječe na rad zračne luke Zweibrücken. |
| --- | --- |

(138)

U pogledu poticajnog učinka Njemačka objašnjava da se zračnom lukom trgovačkim društvima izvan regije daje važan poticaj za ulaganja u Saarland. Osim toga, trgovačka društva koja su već prisutna potiču se na širenje i daljnjo ulaganje. Tvrdi da bi Saarland, s obzirom na tešku proračunsku situaciju, ponovno razmotrio svoju potporu koju isplaćuje zračnoj luci kada ne bi bilo poticajnih učinaka. Njemačka ponovno ističe da to ne utječe na rad zračne luke Zweibrücken.

3.2.   PRIJENOS RAZLIČITIH ZEMLJIŠNIH ČESTICA NA TRGOVAČKO DRUŠTVO FSBESITZG

3.2.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (139) | Njemačka smatra da je prijenos zemljišta izvršen u sigurnosne svrhe i da je u nadležnosti javne politike te stoga i izvan područja primjene članka 107. stavka 1. Ugovora. Drugim riječima, tvrdi se da je nakon promjena na uzletno-sletnoj stazi preneseno zemljište bilo nužno kako bi se krajevi staze mogli okružiti sigurnosnim i zaštitnim zonama te za prilagodbu postojeće zaštitne ograde. Njemačka smatra da je osiguravanje područja zračne luke u javnom interesu i da je suverena zadaća, a ne gospodarska djelatnost. Pozadina tih sigurnosnih mjera bile su zakonodavne promjene uvedene nakon događaja 11. rujna 2001. u Sjedinjenim Državama. |
| --- | --- |

(139)

Njemačka smatra da je prijenos zemljišta izvršen u sigurnosne svrhe i da je u nadležnosti javne politike te stoga i izvan područja primjene članka 107. stavka 1. Ugovora. Drugim riječima, tvrdi se da je nakon promjena na uzletno-sletnoj stazi preneseno zemljište bilo nužno kako bi se krajevi staze mogli okružiti sigurnosnim i zaštitnim zonama te za prilagodbu postojeće zaštitne ograde. Njemačka smatra da je osiguravanje područja zračne luke u javnom interesu i da je suverena zadaća, a ne gospodarska djelatnost. Pozadina tih sigurnosnih mjera bile su zakonodavne promjene uvedene nakon događaja 11. rujna 2001. u Sjedinjenim Državama.

| (140) | Osim toga, Njemačka tvrdi da se prijenosom zemljišta nakon 2000. u ukupnoj vrijednosti od [...] nije, ni u kojem slučaju, narušilo tržišno natjecanje niti se utjecalo na trgovinu iz istih razloga koji su navedeni u pogledu općih mjera financiranja. Zbog male vrijednosti, prijenos zemljišta bio bi obuhvaćen Uredbom o de minimis potporama. |
| --- | --- |

(140)

Osim toga, Njemačka tvrdi da se prijenosom zemljišta nakon 2000. u ukupnoj vrijednosti od [...] nije, ni u kojem slučaju, narušilo tržišno natjecanje niti se utjecalo na trgovinu iz istih razloga koji su navedeni u pogledu općih mjera financiranja. Zbog male vrijednosti, prijenos zemljišta bio bi obuhvaćen Uredbom o de minimis potporama.

3.3.   JAMSTVA ZA KREDITE U KORIST TRGOVAČKIH DRUŠTAVA VH SAAR I FSBESITZG

3.3.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (141) | U odluci o pokretanju postupka pretpostavlja se da je od tri poznata jamstva za FSBesitzG samo jedno odobreno nakon 2000. Međutim, Njemačka objašnjava da je predmetno jamstvo zapravo odobreno tijekom 1999., odnosno prije ključne presude Aéroports de Paris. Stoga se tvrdi da niti jedno od tri jamstava ne može činiti državnu potporu. U slučaju da Komisija svejedno utvrdi da ta jamstva čine državu potporu, Njemačka tvrdi da bi ih trebalo ocijeniti kao postojeću potporu uz posljedicu da bi bilo koja odluka Komisije imala učinke samo ex nunc. |
| --- | --- |

(141)

U odluci o pokretanju postupka pretpostavlja se da je od tri poznata jamstva za FSBesitzG samo jedno odobreno nakon 2000. Međutim, Njemačka objašnjava da je predmetno jamstvo zapravo odobreno tijekom 1999., odnosno prije ključne presude Aéroports de Paris. Stoga se tvrdi da niti jedno od tri jamstava ne može činiti državnu potporu. U slučaju da Komisija svejedno utvrdi da ta jamstva čine državu potporu, Njemačka tvrdi da bi ih trebalo ocijeniti kao postojeću potporu uz posljedicu da bi bilo koja odluka Komisije imala učinke samo ex nunc.

| (142) | U odnosu na pisma preporuke, Njemačka upućuje na svoje obrazloženje u pogledu mjere općeg financiranja u korist zračne luke (uvodne izjave 93.– 121.) i tvrdi da je u ovom slučaju jednako primjenjiva. |
| --- | --- |

(142)

U odnosu na pisma preporuke, Njemačka upućuje na svoje obrazloženje u pogledu mjere općeg financiranja u korist zračne luke (uvodne izjave 93.– 121.) i tvrdi da je u ovom slučaju jednako primjenjiva.

3.3.2.   SPOJIVOST

| (143) | Njemačka tvrdi da bi mjere, ako bi se smatrale državnom potporom, bile spojive s unutarnjim tržištem u skladu s uvjetima iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. U tom pogledu upućuje na argumente navedene u vezi s općom mjerom financiranja i tvrdi da se u ovom slučaju jednako primjenjuju. |
| --- | --- |

(143)

Njemačka tvrdi da bi mjere, ako bi se smatrale državnom potporom, bile spojive s unutarnjim tržištem u skladu s uvjetima iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. U tom pogledu upućuje na argumente navedene u vezi s općom mjerom financiranja i tvrdi da se u ovom slučaju jednako primjenjuju.

3.4.   UGOVOR O NAJMU IZMEĐU TRGOVAČKIH DRUŠTAVA FSBESITZG I FSBG

3.4.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (144) | Njemačka razlikuje ugovor o najmu koji je sklopljen 1997., koji je bio na snazi do 1. srpnja 2006., od ugovora o najmu koji je bio valjan od 1. srpnja 2006. do spajanja trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG. |
| --- | --- |

(144)

Njemačka razlikuje ugovor o najmu koji je sklopljen 1997., koji je bio na snazi do 1. srpnja 2006., od ugovora o najmu koji je bio valjan od 1. srpnja 2006. do spajanja trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG.

| (145) | U pogledu ugovora o najmu iz 1997., tvrdi se da bi se on, u slučaju da se utvrdi da čini državnu potporu, smatrao postojećom potporom. Ako bi Komisija utvrdila da taj ugovor čini nespojivu državnu potporu, takva bi odluka imala utjecaja samo u budućnosti, ne u prošlosti. |
| --- | --- |

(145)

U pogledu ugovora o najmu iz 1997., tvrdi se da bi se on, u slučaju da se utvrdi da čini državnu potporu, smatrao postojećom potporom. Ako bi Komisija utvrdila da taj ugovor čini nespojivu državnu potporu, takva bi odluka imala utjecaja samo u budućnosti, ne u prošlosti.

| (146) | U pogledu ugovora o najmu iz 2006., Njemačka tvrdi da je tim ugovorom samo izmijenjena postojeća potpora i da on ne čini novu potporu. Ističe da se nije promijenio zakon na temelju kojeg bi se mogao sklopiti takav ugovor o najmu. Tvrdi da bi promjena zakonodavne osnove bila nužna da bi se ugovor mogao smatrati novom potporom. |
| --- | --- |

(146)

U pogledu ugovora o najmu iz 2006., Njemačka tvrdi da je tim ugovorom samo izmijenjena postojeća potpora i da on ne čini novu potporu. Ističe da se nije promijenio zakon na temelju kojeg bi se mogao sklopiti takav ugovor o najmu. Tvrdi da bi promjena zakonodavne osnove bila nužna da bi se ugovor mogao smatrati novom potporom.

| (147) | Njemačka tvrdi i da je ugovor o najmu iz 2006. u skladu s tržišnim uvjetima u to vrijeme. Ukazuje na to da promjenjiv iznos najamnine nije neuobičajen i da nema naznaka da je stvarno naplaćeni iznos bio neuobičajeno nizak. Osim toga, tvrdila je da promjenjiv iznos najma podrazumijeva i mogućnost dobivanja znatno većih iznosa obroka nego u okviru prethodnog ugovora. Tvrdila je da se ugovorom o najmu iz 2006. poboljšala mogućnost djelovanja trgovačkog društva FSBG. Naposljetku, Njemačka ukazuje na to da je bilo u interesu trgovačkog društva FSBesitzG da zadrži Fraport kao dioničara jer se sudjelovanjem tog trgovačkog društva osigurao pristup know-howu te su stvorene sinergije. |
| --- | --- |

(147)

Njemačka tvrdi i da je ugovor o najmu iz 2006. u skladu s tržišnim uvjetima u to vrijeme. Ukazuje na to da promjenjiv iznos najamnine nije neuobičajen i da nema naznaka da je stvarno naplaćeni iznos bio neuobičajeno nizak. Osim toga, tvrdila je da promjenjiv iznos najma podrazumijeva i mogućnost dobivanja znatno većih iznosa obroka nego u okviru prethodnog ugovora. Tvrdila je da se ugovorom o najmu iz 2006. poboljšala mogućnost djelovanja trgovačkog društva FSBG. Naposljetku, Njemačka ukazuje na to da je bilo u interesu trgovačkog društva FSBesitzG da zadrži Fraport kao dioničara jer se sudjelovanjem tog trgovačkog društva osigurao pristup know-howu te su stvorene sinergije.

| (148) | Njemačka u svakom slučaju tvrdi da, unatoč tome što nisu dostupni dokumenti u kojima je prikazan način izračuna najamnine, stvaran iznos najamnine nije važan jer je bliska povezanost trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG značila da je opći gospodarski utjecaj neutralan. U slučaju većeg iznosa najamnine trgovačko društvo FSBesitzG dobilo bi manje novca od trgovačkog društva vh Saar, a niže najamnine nadoknadile bi se većim prijenosima iz trgovačkog društva vh Saar. |
| --- | --- |

(148)

Njemačka u svakom slučaju tvrdi da, unatoč tome što nisu dostupni dokumenti u kojima je prikazan način izračuna najamnine, stvaran iznos najamnine nije važan jer je bliska povezanost trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG značila da je opći gospodarski utjecaj neutralan. U slučaju većeg iznosa najamnine trgovačko društvo FSBesitzG dobilo bi manje novca od trgovačkog društva vh Saar, a niže najamnine nadoknadile bi se većim prijenosima iz trgovačkog društva vh Saar.

| (149) | U odnosu na narušavanje tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu, Njemačka upućuje na argumente navedene u tom pogledu u kontekstu mjera općeg financiranja i tvrdi da se ti argumenti u ovom slučaju jednako primjenjuju. |
| --- | --- |

(149)

U odnosu na narušavanje tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu, Njemačka upućuje na argumente navedene u tom pogledu u kontekstu mjera općeg financiranja i tvrdi da se ti argumenti u ovom slučaju jednako primjenjuju.

3.5.   POPUSTI ZA ZRAČNE PRIJEVOZNIKE

3.5.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (150) | Njemačka tvrdi da su popusti na pristojbe zračnih luka koji su uvedeni 2007. bili gospodarski razumni, da se njima nije davala selektivna prednost i da se njima nije narušavalo tržišno natjecanje, tj. da nisu imali učinak na trgovinu. |
| --- | --- |

(150)

Njemačka tvrdi da su popusti na pristojbe zračnih luka koji su uvedeni 2007. bili gospodarski razumni, da se njima nije davala selektivna prednost i da se njima nije narušavalo tržišno natjecanje, tj. da nisu imali učinak na trgovinu.

Test subjekta u tržišnom gospodarstvu

| (151) | Nakon odlaska trgovačkog društva Hapag Lloyd/TUIFly 2006., broj putnika u zračnoj luci Saarbrücken smanjio se za 30 %. Njemačka tvrdi da je u toj situaciji bilo nužno poduzeti korake kojima će se osigurati srednjoročno do dugoročno primjereno iskorištavanje postojećeg kapaciteta te održavanje konkurentnosti i privlačnosti zračne luke. Pokazalo se da je prethodni cjenik negativno utjecao na tržišno natjecanje jer je zračna luka imala najveće pristojbe od svih zračnih luka u Njemačkoj. Njemačka tvrdi da se popustima zaista pridonijelo trajnom povećanju broja putnika od 2006. Upućivanjem na odluku trgovačkog društva Air Belin da počne poslovati u zračnoj luci Saarbrücken koja je donesena tek nakon uvođenja popusta Njemačka prikazuje pozitivan učinak popusta. |
| --- | --- |

(151)

Nakon odlaska trgovačkog društva Hapag Lloyd/TUIFly 2006., broj putnika u zračnoj luci Saarbrücken smanjio se za 30 %. Njemačka tvrdi da je u toj situaciji bilo nužno poduzeti korake kojima će se osigurati srednjoročno do dugoročno primjereno iskorištavanje postojećeg kapaciteta te održavanje konkurentnosti i privlačnosti zračne luke. Pokazalo se da je prethodni cjenik negativno utjecao na tržišno natjecanje jer je zračna luka imala najveće pristojbe od svih zračnih luka u Njemačkoj. Njemačka tvrdi da se popustima zaista pridonijelo trajnom povećanju broja putnika od 2006. Upućivanjem na odluku trgovačkog društva Air Belin da počne poslovati u zračnoj luci Saarbrücken koja je donesena tek nakon uvođenja popusta Njemačka prikazuje pozitivan učinak popusta.

| (152) | Njemačka potvrđuje svoj argument da su popusti imali smisla u gospodarskom pogledu argumentom da su popusti odobreni samo novim zračnim prijevoznicima ili novim linijama. Tvrdi se da bi se moglo očekivati da popusti neće imati neposredni učinak na status quo, ali će dovesti do povećanja broja putnika u budućnosti. Gospodarski smisao dalje se povećava ograničenjem popusta na najviše 50 % troškova ulaganja novog zračnog prijevoznika ili nove linije. |
| --- | --- |

(152)

Njemačka potvrđuje svoj argument da su popusti imali smisla u gospodarskom pogledu argumentom da su popusti odobreni samo novim zračnim prijevoznicima ili novim linijama. Tvrdi se da bi se moglo očekivati da popusti neće imati neposredni učinak na status quo, ali će dovesti do povećanja broja putnika u budućnosti. Gospodarski smisao dalje se povećava ograničenjem popusta na najviše 50 % troškova ulaganja novog zračnog prijevoznika ili nove linije.

| (153) | I dalje podržavajući gospodarski smisao popusta, Njemačka tvrdi da zbog toga što su popusti ponuđeni svim zračnim prijevoznicima, nije bilo moguće izvršiti točne ex ante izračune troškova i koristi popusta. S druge strane, troškovi zatvaranja zračne luke nisu ocijenjeni jer zatvaranje nikad nije postojalo kao mogućnost. |
| --- | --- |

(153)

I dalje podržavajući gospodarski smisao popusta, Njemačka tvrdi da zbog toga što su popusti ponuđeni svim zračnim prijevoznicima, nije bilo moguće izvršiti točne ex ante izračune troškova i koristi popusta. S druge strane, troškovi zatvaranja zračne luke nisu ocijenjeni jer zatvaranje nikad nije postojalo kao mogućnost.

Selektivnost

| (154) | Na temelju činjenice da su popusti koji su uvedeni 2007. bili dostupni svim zračnim prijevoznicima, Njemačka tvrdi da mjera nije bila selektivna. Objavljeni cjenik, koji je uključivao popuste, bio je općenit i apstraktan, popusti su se automatski primjenjivali na sve zračne prijevoznike koji lete iz zračne luke Saarbrücken i koji su dostavili relevantne podatke, a zračna luka popuste nije mogla primjenjivati po vlastitom nahođenju. |
| --- | --- |

(154)

Na temelju činjenice da su popusti koji su uvedeni 2007. bili dostupni svim zračnim prijevoznicima, Njemačka tvrdi da mjera nije bila selektivna. Objavljeni cjenik, koji je uključivao popuste, bio je općenit i apstraktan, popusti su se automatski primjenjivali na sve zračne prijevoznike koji lete iz zračne luke Saarbrücken i koji su dostavili relevantne podatke, a zračna luka popuste nije mogla primjenjivati po vlastitom nahođenju.

| (155) | Njemačka tvrdi da je svrha popusta bila povećati privlačnost zračne luke Saarbrücken, a ne pogodovati određenom zračnom prijevozniku. De facto selektivnost bila bi također isključena činjenicom da su se iste pristojbe primjenjivale na sve zrakoplove teže od 5  700 kg maksimalne mase uzlijetanja (MTOW) te da se stoga jednako postupalo prema svim komercijalnim zrakoplovima bez diskriminacije između domaćih i međunarodnih letova. Naposljetku, popustima se nije diskriminiralo ni na temelju broja sletanja. |
| --- | --- |

(155)

Njemačka tvrdi da je svrha popusta bila povećati privlačnost zračne luke Saarbrücken, a ne pogodovati određenom zračnom prijevozniku. De facto selektivnost bila bi također isključena činjenicom da su se iste pristojbe primjenjivale na sve zrakoplove teže od 5  700 kg maksimalne mase uzlijetanja (MTOW) te da se stoga jednako postupalo prema svim komercijalnim zrakoplovima bez diskriminacije između domaćih i međunarodnih letova. Naposljetku, popustima se nije diskriminiralo ni na temelju broja sletanja.

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (156) | U odnosu na narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu, Njemačka upućuje na argumente navedene u tom pogledu u kontekstu općih mjera financiranja tvrdeći da se ti argumenti jednako primjenjuju u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(156)

U odnosu na narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu, Njemačka upućuje na argumente navedene u tom pogledu u kontekstu općih mjera financiranja tvrdeći da se ti argumenti jednako primjenjuju u ovom slučaju.

3.6.   POČETNA POTPORA DODIJELJENA DRUŠTVU CIRRUS AIRLINES

3.6.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (157) | Njemačka tvrdi da je sklapajući ugovor s trgovačkim društvom Cirrus, trgovačko društvo FSBesitzG postupilo kao subjekt u tržišnom gospodarstvu i da zbog toga da plaćanja trgovačkom društvu Cirrus ne čine državnu potporu. Osim toga, tvrdi se da se mjerom nije narušilo tržišno natjecanje i da ona ne utječe na trgovinu. |
| --- | --- |

(157)

Njemačka tvrdi da je sklapajući ugovor s trgovačkim društvom Cirrus, trgovačko društvo FSBesitzG postupilo kao subjekt u tržišnom gospodarstvu i da zbog toga da plaćanja trgovačkom društvu Cirrus ne čine državnu potporu. Osim toga, tvrdi se da se mjerom nije narušilo tržišno natjecanje i da ona ne utječe na trgovinu.

Test subjekta u tržišnom gospodarstvu

| (158) | Njemačka tvrdi da je svrha ugovora s trgovačkim društvom Cirrus bila ostvariti povećanje broja putnika. Povećanje je trebalo biti posljedica veće učestalosti letova prema [...] te uporabe modernih zrakoplova. Svrha je veće učestalosti i obveze uporabe modernih zrakoplova bila povećati ugodnost i fleksibilnost poslovnih putnika. |
| --- | --- |

(158)

Njemačka tvrdi da je svrha ugovora s trgovačkim društvom Cirrus bila ostvariti povećanje broja putnika. Povećanje je trebalo biti posljedica veće učestalosti letova prema [...] te uporabe modernih zrakoplova. Svrha je veće učestalosti i obveze uporabe modernih zrakoplova bila povećati ugodnost i fleksibilnost poslovnih putnika.

| (159) | Njemačka tvrdi da česte izmjene ugovora upućuju na to da je trgovačko društvo FSBesitzG pažljivo pratilo gospodarski razvoj i moglo je brzo reagirati u slučaju gospodarske nužnosti. Kratko razdoblje obavijesti za raskid ugovora (30 dana) daljnja je naznaka usmjerenosti trgovačkog društva FSBesitzG na gospodarsku održivost ugovora jer se omogućuje raskid ugovora ako nije moguće ostvariti ciljeve. Dugoročna profitabilnost trebala se povećati osnivanjem trgovačkog društva Cirrus kao domaćeg prijevoznika u Saarbrückenu. Njemačka tvrdi da nisu dostupni točni podaci o očekivanim troškovima i koristima. |
| --- | --- |

(159)

Njemačka tvrdi da česte izmjene ugovora upućuju na to da je trgovačko društvo FSBesitzG pažljivo pratilo gospodarski razvoj i moglo je brzo reagirati u slučaju gospodarske nužnosti. Kratko razdoblje obavijesti za raskid ugovora (30 dana) daljnja je naznaka usmjerenosti trgovačkog društva FSBesitzG na gospodarsku održivost ugovora jer se omogućuje raskid ugovora ako nije moguće ostvariti ciljeve. Dugoročna profitabilnost trebala se povećati osnivanjem trgovačkog društva Cirrus kao domaćeg prijevoznika u Saarbrückenu. Njemačka tvrdi da nisu dostupni točni podaci o očekivanim troškovima i koristima.

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (160) | U odnosu na narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu, Njemačka upućuje na argumente navedene u pogledu popusta na pristojbe zračne luke uvedene 2007. te tvrdi da se ti argumenti u ovom slučaju jednako primjenjuju. |
| --- | --- |

(160)

U odnosu na narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu, Njemačka upućuje na argumente navedene u pogledu popusta na pristojbe zračne luke uvedene 2007. te tvrdi da se ti argumenti u ovom slučaju jednako primjenjuju.

3.6.2.   SPOJIVOST

| (161) | Njemačka tvrdi da se plaćanja trgovačkom društvu Cirrus, čak i ako se smatraju državnom potporom, mogu opravdati kao spojiva početna potpora u skladu s uvjetima iz Smjernica o zračnom prijevozu iz 2005. i u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(161)

Njemačka tvrdi da se plaćanja trgovačkom društvu Cirrus, čak i ako se smatraju državnom potporom, mogu opravdati kao spojiva početna potpora u skladu s uvjetima iz Smjernica o zračnom prijevozu iz 2005. i u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

| (162) | Podsjećajući da se zahvaljujući ugovoru s trgovačkim društvom Cirrus povećala učestalost letova tog zračnog prijevoznika na liniji [...], da je trgovačko društvo FSBesitzG sklopilo taj ugovor u nadi da će biti profitabilan i da se učinak povećane učestalosti na drugim linijama nije mogao istraživati jer niti jedan drugi prijevoznik nije letio u [...] iz Saarbrücken, Njemačka tvrdi da su ispunjeni relevantni uvjeti. Dalje objašnjava da nema drugih brzih veza između Saarbrückena i [...] i da plaćanja u skladu s ugovorom nisu pribrojena popustima na pristojbe zračnih luka (cjenik s popustima stupio je na snagu tek po isteku ugovora s trgovačkim društvom Cirrus). Naposljetku, Njemačka objašnjava da ugovor nije objavila (na popisu ili na neki drugi način) jer nije smatrala da ugovor sadržava elemente državnih potpora i nije predviđen poseban žalbenih mehanizam. |
| --- | --- |

(162)

Podsjećajući da se zahvaljujući ugovoru s trgovačkim društvom Cirrus povećala učestalost letova tog zračnog prijevoznika na liniji [...], da je trgovačko društvo FSBesitzG sklopilo taj ugovor u nadi da će biti profitabilan i da se učinak povećane učestalosti na drugim linijama nije mogao istraživati jer niti jedan drugi prijevoznik nije letio u [...] iz Saarbrücken, Njemačka tvrdi da su ispunjeni relevantni uvjeti. Dalje objašnjava da nema drugih brzih veza između Saarbrückena i [...] i da plaćanja u skladu s ugovorom nisu pribrojena popustima na pristojbe zračnih luka (cjenik s popustima stupio je na snagu tek po isteku ugovora s trgovačkim društvom Cirrus). Naposljetku, Njemačka objašnjava da ugovor nije objavila (na popisu ili na neki drugi način) jer nije smatrala da ugovor sadržava elemente državnih potpora i nije predviđen poseban žalbenih mehanizam.

3.7.   UGOVOR O MARKETINGU S TRGOVAČKIM DRUŠTVOM AIR BERLIN

3.7.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (163) | Njemačka tvrdi da je ugovor o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin sklopljen u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da se njime trgovačkom društvu Air Berlin ne daje prednost u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Osim toga, tvrdi se da se mjerom nije narušilo tržišno natjecanje i da ona ne utječe na trgovinu. |
| --- | --- |

(163)

Njemačka tvrdi da je ugovor o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin sklopljen u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da se njime trgovačkom društvu Air Berlin ne daje prednost u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Osim toga, tvrdi se da se mjerom nije narušilo tržišno natjecanje i da ona ne utječe na trgovinu.

Test subjekta u tržišnom gospodarstvu

| (164) | Prije sklapanja ugovora s trgovačkim društvom Air Berlin, trgovačko društvo FSG ocijenilo je troškove i očekivane prihode i donijelo zaključak da je ugovor bio profitabilan za trgovačko društvo. Njemačka objašnjava da, unatoč tome što nisu u potpunosti ostvarena izvorna očekivanja, ekstrapolacija dostupnih stvarnih podataka upućuje na to da je je jasno da je ugovor još uvijek profitabilan. |
| --- | --- |

(164)

Prije sklapanja ugovora s trgovačkim društvom Air Berlin, trgovačko društvo FSG ocijenilo je troškove i očekivane prihode i donijelo zaključak da je ugovor bio profitabilan za trgovačko društvo. Njemačka objašnjava da, unatoč tome što nisu u potpunosti ostvarena izvorna očekivanja, ekstrapolacija dostupnih stvarnih podataka upućuje na to da je je jasno da je ugovor još uvijek profitabilan.

| (165) | U tom kontekstu Njemačka osporava prijedlog iz odluke o pokretanju postupka da ugovor o marketingu nije imao stvarnu vrijednost za zračnu luku osim povećanja broja putnika na letovima trgovačkog društva Air Berlin. Tvrdi da se marketinškim aktivnostima dogovorenima u okviru ugovora povećava profil zračne luke i usmjerava pozornost na regiju kao putno odredište i time donosi mogućnost stvaranja dodatnih prihoda (koji nisu povezani sa zračnim prijevozom). Njemačka tvrdi da kada zračni prijevoznik oglašava odredište potrošači primjećuju činjenicu da taj zračni prijevoznik leti na to odredište, ali i postaju svjesni regije kao odredišta općenito. |
| --- | --- |

(165)

U tom kontekstu Njemačka osporava prijedlog iz odluke o pokretanju postupka da ugovor o marketingu nije imao stvarnu vrijednost za zračnu luku osim povećanja broja putnika na letovima trgovačkog društva Air Berlin. Tvrdi da se marketinškim aktivnostima dogovorenima u okviru ugovora povećava profil zračne luke i usmjerava pozornost na regiju kao putno odredište i time donosi mogućnost stvaranja dodatnih prihoda (koji nisu povezani sa zračnim prijevozom). Njemačka tvrdi da kada zračni prijevoznik oglašava odredište potrošači primjećuju činjenicu da taj zračni prijevoznik leti na to odredište, ali i postaju svjesni regije kao odredišta općenito.

| (166) | Njemačka također osporava prethodni nalaz iz odluke o pokretanju postupka da su ugovorom o marketingu učinkovito uveden i dodatni posebni popusti za trgovačko društvo Air Berlin. Njemačka navodi da ugovor o marketingu ima stvarnu gospodarsku vrijednost za zračnu luku u smislu da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu također sklopio takav ugovor, čija se profitabilnost očekuje već nakon tri godine. |
| --- | --- |

(166)

Njemačka također osporava prethodni nalaz iz odluke o pokretanju postupka da su ugovorom o marketingu učinkovito uveden i dodatni posebni popusti za trgovačko društvo Air Berlin. Njemačka navodi da ugovor o marketingu ima stvarnu gospodarsku vrijednost za zračnu luku u smislu da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu također sklopio takav ugovor, čija se profitabilnost očekuje već nakon tri godine.

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (167) | U odnosu na narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu, Njemačka upućuje na argumente navedene u pogledu popusta na pristojbe zračne luke uvedene 2007. te tvrdi da se ti argumenti u ovom slučaju jednako primjenjuju. |
| --- | --- |

(167)

U odnosu na narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu, Njemačka upućuje na argumente navedene u pogledu popusta na pristojbe zračne luke uvedene 2007. te tvrdi da se ti argumenti u ovom slučaju jednako primjenjuju.

4.   PRIMJEDBE KOJE JE DOSTAVILO TRGOVAČKO DRUŠTVO AIR BERLIN

| (168) | Prije navođenja da su dvije mjere koje izravno utječu na trgovačko društvo Air Berlin –sustav općeg popusta na pristojbe zračnih luka i ugovor o marketingu sklopljen između trgovačkog društva FSG i trgovačkog društva Air Berlin – spojive s pravilima o državnim potporama, zračni prijevoznik prvo daje opću primjedbu da smatra da u regiji Saarbrücken. postoji stvarna potražnja za uslugama zračnog prijevoza. Ističe da se na letovima trgovačkog društva Air Berlin prema [...] i [...] „ostvaruje čimbenik popunjenosti sjedala koji se može usporediti s onim na letovima Air Berlina iz istih odredišta prema [...]. Osim toga, trgovačko društvo Air Berlin smatra da niti jedna od postojećih zračnih luka u regiji ne bi bila održiva alternativa za Saarbrücken, čime se sprječava utjecaj na trgovinu. Air Berlin posebno ističe da nikada nije u susjednim zračnim lukama [...] vidio alternativnu osnovu s obzirom na to da se u tim zračnim lukama potražnja za letovima do [...], turističkog odredišta koje većinom vole njemački turisti, ne može usporediti s potražnjom za tim odredištima u zračnoj luci Saarbrücken. |
| --- | --- |

(168)

Prije navođenja da su dvije mjere koje izravno utječu na trgovačko društvo Air Berlin –sustav općeg popusta na pristojbe zračnih luka i ugovor o marketingu sklopljen između trgovačkog društva FSG i trgovačkog društva Air Berlin – spojive s pravilima o državnim potporama, zračni prijevoznik prvo daje opću primjedbu da smatra da u regiji Saarbrücken. postoji stvarna potražnja za uslugama zračnog prijevoza. Ističe da se na letovima trgovačkog društva Air Berlin prema [...] i [...] „ostvaruje čimbenik popunjenosti sjedala koji se može usporediti s onim na letovima Air Berlina iz istih odredišta prema [...]. Osim toga, trgovačko društvo Air Berlin smatra da niti jedna od postojećih zračnih luka u regiji ne bi bila održiva alternativa za Saarbrücken, čime se sprječava utjecaj na trgovinu. Air Berlin posebno ističe da nikada nije u susjednim zračnim lukama [...] vidio alternativnu osnovu s obzirom na to da se u tim zračnim lukama potražnja za letovima do [...], turističkog odredišta koje većinom vole njemački turisti, ne može usporediti s potražnjom za tim odredištima u zračnoj luci Saarbrücken.

4.1.   POPUSTI ZA ZRAČNE PRIJEVOZNIKE

| (169) | U pogledu popusta u cjeniku iz 2007., trgovačko društvo Air Berlin, kao i Njemačka, tvrdi da se popusti nisu mogli smatrati selektivnima zbog njihovih apstraktnih i općih značajki. Kad god je zračni prijevoznik ispunio navedene uvjete, popusti bi se odobravali bez utjecaja zračne luke. |
| --- | --- |

(169)

U pogledu popusta u cjeniku iz 2007., trgovačko društvo Air Berlin, kao i Njemačka, tvrdi da se popusti nisu mogli smatrati selektivnima zbog njihovih apstraktnih i općih značajki. Kad god je zračni prijevoznik ispunio navedene uvjete, popusti bi se odobravali bez utjecaja zračne luke.

| (170) | Osim toga, trgovačko društvo Air Berlin osporava činjenicu da postoji tržišno natjecanje između zračnih prijevoznika iz različitih država članica. Navodeći da iz zračne luke Saarbrücken leti samo jedan zračni prijevoznik iz druge države članice, tvrdi da nije održiva pretpostavka da mjere imaju učinak na trgovinu. |
| --- | --- |

(170)

Osim toga, trgovačko društvo Air Berlin osporava činjenicu da postoji tržišno natjecanje između zračnih prijevoznika iz različitih država članica. Navodeći da iz zračne luke Saarbrücken leti samo jedan zračni prijevoznik iz druge države članice, tvrdi da nije održiva pretpostavka da mjere imaju učinak na trgovinu.

| (171) | Trgovačko društvo Air Berlin također tvrdi da su sustavom popusta ispunjeni svi uvjeti iz presude Suda u predmetu Charleroi, odnosno da su popusti vremenski ograničeni, da se postupno smanjuju i da nisu dostupni za više od 50 % stvarnih početnih i marketinških troškova. |
| --- | --- |

(171)

Trgovačko društvo Air Berlin također tvrdi da su sustavom popusta ispunjeni svi uvjeti iz presude Suda u predmetu Charleroi, odnosno da su popusti vremenski ograničeni, da se postupno smanjuju i da nisu dostupni za više od 50 % stvarnih početnih i marketinških troškova.

| (172) | Naposljetku, trgovačko društvo Air Berlin tvrdi da pristojbe zračnih luka na zračnoj luci Saarbrücken nisu posebno niske u usporedbi s drugim njemačkim zračnim lukama. Tvrdi se da su pristojbe za putnike između [...] i [...] niže u [...]. |
| --- | --- |

(172)

Naposljetku, trgovačko društvo Air Berlin tvrdi da pristojbe zračnih luka na zračnoj luci Saarbrücken nisu posebno niske u usporedbi s drugim njemačkim zračnim lukama. Tvrdi se da su pristojbe za putnike između [...] i [...] niže u [...].

4.2.   UGOVOR O MARKETINGU S TRGOVAČKIM DRUŠTVOM AIR BERLIN

| (173) | Trgovačko društvo Air Berlin objašnjava da se razvojem broja putnika od sklapanja ugovora potvrđuju očekivanja iz tog vremena. Na osnovu toga moglo bi se pretpostaviti da će se materijalizirati povećanje prihoda od usluga zračnog prijevoza i ostalih prihoda koji nisu povezani sa zračnim prijevozom koje je trgovačko društvo FSG očekivalo na temelju ovog ugovora. |
| --- | --- |

(173)

Trgovačko društvo Air Berlin objašnjava da se razvojem broja putnika od sklapanja ugovora potvrđuju očekivanja iz tog vremena. Na osnovu toga moglo bi se pretpostaviti da će se materijalizirati povećanje prihoda od usluga zračnog prijevoza i ostalih prihoda koji nisu povezani sa zračnim prijevozom koje je trgovačko društvo FSG očekivalo na temelju ovog ugovora.

| (174) | Nadalje, trgovačko društvo Air Berlin navodi različite veze dostupne putem [...] te različite marketinške aktivnosti koje je poduzelo za promidžbu zračne luke Saarbrücken. Ono tvrdi da kombinacija veće učestalosti, privlačnih veza i promidžbe zračne luke Saarbrücken kao turističkog i poslovnog odredišta ima veliku vrijednost za zračnu luku i regiju u cjelini. Trgovačko društvo Air Berlin zato tvrdi da ugovor ima gospodarskog smisla za zračnu luku i stoga bi ga sklopio i subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(174)

Nadalje, trgovačko društvo Air Berlin navodi različite veze dostupne putem [...] te različite marketinške aktivnosti koje je poduzelo za promidžbu zračne luke Saarbrücken. Ono tvrdi da kombinacija veće učestalosti, privlačnih veza i promidžbe zračne luke Saarbrücken kao turističkog i poslovnog odredišta ima veliku vrijednost za zračnu luku i regiju u cjelini. Trgovačko društvo Air Berlin zato tvrdi da ugovor ima gospodarskog smisla za zračnu luku i stoga bi ga sklopio i subjekt u tržišnom gospodarstvu.

5.   OCJENA

5.1.   FINANCIRANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA VH SAAR, FSG I FSBESITZG (DOKAPITALIZACIJA DRUŠTVA VH SAAR, DOKAPITALIZACIJA TRGOVAČKIH DRUŠTAVA FSBESITZG/FSG RADI POKRIVANJA GUBITAKA)

| (175) | Financiranje društava vh Saar, FSG i FSBesitzG koje je predmet ocjene sastojalo se od sljedećih mjera: trgovačko društvo uložilo je kapital u trgovačka društva FSBesitzG/FSG kako bi ona pokrila svoje gubitke. Trgovačko društvo vh Saar to je financiralo dokapitalizacijom koju je primilo od Saarlanda i iz drugih izvora. |
| --- | --- |

(175)

Financiranje društava vh Saar, FSG i FSBesitzG koje je predmet ocjene sastojalo se od sljedećih mjera: trgovačko društvo uložilo je kapital u trgovačka društva FSBesitzG/FSG kako bi ona pokrila svoje gubitke. Trgovačko društvo vh Saar to je financiralo dokapitalizacijom koju je primilo od Saarlanda i iz drugih izvora.

5.1.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (176) | Na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a „sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe nisu sukladne sa zajedničkim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica”. |
| --- | --- |

(176)

Na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a „sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe nisu sukladne sa zajedničkim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica”.

| (177) | Kriteriji iz članka 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Prema tome, kako bi se utvrdilo čini li predmetna mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju biti zadovoljeni svi uvjeti navedeni u nastavku. U osnovi, financijska potpora trebala bi:






  (a) | biti dodijeljena od strane države ili iz državnih sredstava; |
| --- | --- | --- |

(177)

Kriteriji iz članka 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Prema tome, kako bi se utvrdilo čini li predmetna mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju biti zadovoljeni svi uvjeti navedeni u nastavku. U osnovi, financijska potpora trebala bi:

(a)

biti dodijeljena od strane države ili iz državnih sredstava;

| (b) | stavljati u povoljniji položaj određena poduzeća ili proizvodnju određene robe, |
| --- | --- |

(b)

stavljati u povoljniji položaj određena poduzeća ili proizvodnju određene robe,

| (c) | narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, i |
| --- | --- |

(c)

narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, i

| (d) | utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

utjecati na trgovinu među državama članicama.

Gospodarska djelatnost i pojam poduzetnika

| (178) | Prema utvrđenoj sudskoj praksi, Komisija mora prvo utvrditi jesu li trgovačka društva vh Saar, FSG i FSBesitzG poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Pojmom poduzetnik obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na pravni položaj subjekta i način njegovog financiranja (25). Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na tržištu gospodarske su djelatnosti (26). |
| --- | --- |

(178)

Prema utvrđenoj sudskoj praksi, Komisija mora prvo utvrditi jesu li trgovačka društva vh Saar, FSG i FSBesitzG poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Pojmom poduzetnik obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na pravni položaj subjekta i način njegovog financiranja (25). Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na tržištu gospodarske su djelatnosti (26).

| (179) | U svojoj presudi o „Zračnoj luci Leipzig-Halle” Sud Europske unije potvrdio je da vođenje zračne luke u komercijalne svrhe i izgradnja infrastrukture zračne luke čine gospodarsku djelatnost (27). Kada se operator zračne luke bavi gospodarskom djelatnošću ponude usluga zračne luke uz naknadu, bez obzira na njegov pravni položaj ili način financiranja, on je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i pravila državnim potporama iz Ugovora primjenjuju se na prednosti koje tom upravitelju zračne luke dobiva odobrava država ili se odobravaju iz državnih sredstava (28). |
| --- | --- |

(179)

U svojoj presudi o „Zračnoj luci Leipzig-Halle” Sud Europske unije potvrdio je da vođenje zračne luke u komercijalne svrhe i izgradnja infrastrukture zračne luke čine gospodarsku djelatnost (27). Kada se operator zračne luke bavi gospodarskom djelatnošću ponude usluga zračne luke uz naknadu, bez obzira na njegov pravni položaj ili način financiranja, on je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i pravila državnim potporama iz Ugovora primjenjuju se na prednosti koje tom upravitelju zračne luke dobiva odobrava država ili se odobravaju iz državnih sredstava (28).

| (180) | U odnosu na trenutak u vremenu od kojeg je izgradnja i upravljanje zračnom lukom postalo gospodarska djelatnost, Komisija podsjeća da zbog postupnog razvoja tržišnih snaga u sektoru zračne luke nije moguće utvrditi točan datum. Međutim, Sud Europske unije priznao je razvoj prirode djelatnosti zračne luke i Opći sud u svojoj je presudi o „Zračnoj luci Leipzig-Halle” smatrao da se od 2000. na dalje primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračnih luka ne može više isključiti. Slijedom toga, od datuma presude „Aéroports de Paris” (12. prosinca 2000.) upravljanje i izgradnja infrastrukture zračne luke moraju se smatrati zadatkom u djelokrugu državnih potpora. |
| --- | --- |

(180)

U odnosu na trenutak u vremenu od kojeg je izgradnja i upravljanje zračnom lukom postalo gospodarska djelatnost, Komisija podsjeća da zbog postupnog razvoja tržišnih snaga u sektoru zračne luke nije moguće utvrditi točan datum. Međutim, Sud Europske unije priznao je razvoj prirode djelatnosti zračne luke i Opći sud u svojoj je presudi o „Zračnoj luci Leipzig-Halle” smatrao da se od 2000. na dalje primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračnih luka ne može više isključiti. Slijedom toga, od datuma presude „Aéroports de Paris” (12. prosinca 2000.) upravljanje i izgradnja infrastrukture zračne luke moraju se smatrati zadatkom u djelokrugu državnih potpora.

| (181) | Komisija u tom pogledu smatra da je infrastrukturom na koju se primjenjuje ova Odluka upravljao upravitelj zračne luke FSBG od 1997., dok je trgovačko društvo FSBesitzG bilo vlasnik i održavalo infrastrukturu zračne luke. |
| --- | --- |

(181)

Komisija u tom pogledu smatra da je infrastrukturom na koju se primjenjuje ova Odluka upravljao upravitelj zračne luke FSBG od 1997., dok je trgovačko društvo FSBesitzG bilo vlasnik i održavalo infrastrukturu zračne luke.

| (182) | Trgovačko društvo FSG od 2008. je vlasnik i upravitelj zračne luke Saarbrücken. Upravitelj zračne luke – do 2008. trgovačko društvo FSBG, a od tada društvo FSG – mijenja korisnike svojih usluga i infrastrukture, dok je vlasnik infrastrukture – FSBesitzG do 2008. – iznajmio infrastrukturu operatoru zračne luke uz plaćanje najamnine. Vlasnik infrastrukture i upravitelj infrastrukture na taj način zapravo komercijalno iskorištavaju infrastrukturu zračne luke u Saarbrückenu. Na temelju toga može se zaključiti da su subjekti koji iskorištavaju tu infrastrukturu FSBesitzG, FSBG i FSG poduzetnici u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora od 12. prosinca 2000., datuma donošenja presude u predmetu „Aéroports de Paris” na dalje. |
| --- | --- |

(182)

Trgovačko društvo FSG od 2008. je vlasnik i upravitelj zračne luke Saarbrücken. Upravitelj zračne luke – do 2008. trgovačko društvo FSBG, a od tada društvo FSG – mijenja korisnike svojih usluga i infrastrukture, dok je vlasnik infrastrukture – FSBesitzG do 2008. – iznajmio infrastrukturu operatoru zračne luke uz plaćanje najamnine. Vlasnik infrastrukture i upravitelj infrastrukture na taj način zapravo komercijalno iskorištavaju infrastrukturu zračne luke u Saarbrückenu. Na temelju toga može se zaključiti da su subjekti koji iskorištavaju tu infrastrukturu FSBesitzG, FSBG i FSG poduzetnici u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora od 12. prosinca 2000., datuma donošenja presude u predmetu „Aéroports de Paris” na dalje.

| (183) | U pogledu trgovačkog društva vh Saar, Njemačka je izjavila da se vh Saar, kao holding društvo, ne može smatrati poduzetnikom u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija podsjeća da prema Sudu EU-a, „sama činjenica posjedovanja dionica, pa čak i vlasničkih udjela, nije dovoljna da bi se mogla opisati kao gospodarska djelatnost subjekta koji je vlasnik tih dionica, ako se na temelju njih ostvaruju samo prava koja se pripisuju položaju dioničara ili člana te, ako je primjenjivo, primitak dividendi, koje su jednostavno plodovi vlasništva imovine” (29). Sud EU-a istodobno je uočio da se „s druge strane, za subjekt koji, kao vlasnik većinskog udjela u trgovačkom društvu, ostvaruje tu kontrolu izravnim ili neizravnim sudjelovanjem u upravljanju tim trgovačkim društvom, mora stoga smatrati da sudjeluje u gospodarskog djelatnosti koju obavlja kontrolirani poduzetnik”. |
| --- | --- |

(183)

U pogledu trgovačkog društva vh Saar, Njemačka je izjavila da se vh Saar, kao holding društvo, ne može smatrati poduzetnikom u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija podsjeća da prema Sudu EU-a, „sama činjenica posjedovanja dionica, pa čak i vlasničkih udjela, nije dovoljna da bi se mogla opisati kao gospodarska djelatnost subjekta koji je vlasnik tih dionica, ako se na temelju njih ostvaruju samo prava koja se pripisuju položaju dioničara ili člana te, ako je primjenjivo, primitak dividendi, koje su jednostavno plodovi vlasništva imovine” (29). Sud EU-a istodobno je uočio da se „s druge strane, za subjekt koji, kao vlasnik većinskog udjela u trgovačkom društvu, ostvaruje tu kontrolu izravnim ili neizravnim sudjelovanjem u upravljanju tim trgovačkim društvom, mora stoga smatrati da sudjeluje u gospodarskog djelatnosti koju obavlja kontrolirani poduzetnik”.

| (184) | Komisija podsjeća da je zakonska zadaća trgovačkog društva vh Saar koordinirati „aktivnosti povezane s izgradnjom, proširenjem i upravljanjem javnim lukama i zračnim lukama u Saarlandu”. Ta bi koordinacija obično prelazila čisto ostvarivanje prava koja se pripisuju položaju dioničara. Istovremeno nema dokaza da trgovačko društvo vh Saar stvarno ostvaruje kontrolu ili izravno sudjeluje u upravljanju trgovačkim društvima FSBesitzG ili FSG. U tom kontekstu nije potpuno jasno može li se trgovačko društvo vh Saar opisati kao poduzetnik. Međutim, Komisija smatra da to pitanje, odnosno, činjenicu da trgovačko društvo vh Saar nije ostvarilo prednost, može ostaviti otvorenim u svjetlu razmatranja u uvodnoj izjavi 203. |
| --- | --- |

(184)

Komisija podsjeća da je zakonska zadaća trgovačkog društva vh Saar koordinirati „aktivnosti povezane s izgradnjom, proširenjem i upravljanjem javnim lukama i zračnim lukama u Saarlandu”. Ta bi koordinacija obično prelazila čisto ostvarivanje prava koja se pripisuju položaju dioničara. Istovremeno nema dokaza da trgovačko društvo vh Saar stvarno ostvaruje kontrolu ili izravno sudjeluje u upravljanju trgovačkim društvima FSBesitzG ili FSG. U tom kontekstu nije potpuno jasno može li se trgovačko društvo vh Saar opisati kao poduzetnik. Međutim, Komisija smatra da to pitanje, odnosno, činjenicu da trgovačko društvo vh Saar nije ostvarilo prednost, može ostaviti otvorenim u svjetlu razmatranja u uvodnoj izjavi 203.

Nadležnost javne politike

| (185) | Dok se trgovačka društva FSBesitzG, FSG i FSBG stoga moraju smatrati poduzetnicima u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora, treba podsjetiti da sve aktivnosti vlasnika i upravitelja zračne luke nisu nužno gospodarske prirode (30). |
| --- | --- |

(185)

Dok se trgovačka društva FSBesitzG, FSG i FSBG stoga moraju smatrati poduzetnicima u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora, treba podsjetiti da sve aktivnosti vlasnika i upravitelja zračne luke nisu nužno gospodarske prirode (30).

| (186) | Sud EU-a (31) utvrdio je da djelatnosti koje su obično u nadležnosti države u okviru njezinih izvršavanja službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i ne nalaze se u okviru pravila dodjele državnih potpora. Takve djelatnosti uključuju, primjerice, sigurnost, kontrolu zračnog prometa, policiju i carinu. Financiranje mora biti strogo ograničeno na nadoknadu troškova koji nastaju u okviru provedbe tih djelatnosti i ne može se iskorištavati za financiranje drugih gospodarskih djelatnosti (32). |
| --- | --- |

(186)

Sud EU-a (31) utvrdio je da djelatnosti koje su obično u nadležnosti države u okviru njezinih izvršavanja službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i ne nalaze se u okviru pravila dodjele državnih potpora. Takve djelatnosti uključuju, primjerice, sigurnost, kontrolu zračnog prometa, policiju i carinu. Financiranje mora biti strogo ograničeno na nadoknadu troškova koji nastaju u okviru provedbe tih djelatnosti i ne može se iskorištavati za financiranje drugih gospodarskih djelatnosti (32).

| (187) | Stoga financiranje djelatnosti u okviru nadležnosti javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu (33). Djelatnosti zračne luke poput kontrole zračnog prometa, policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti nužne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih aktivnosti općenito se smatraju negospodarskima (34). |
| --- | --- |

(187)

Stoga financiranje djelatnosti u okviru nadležnosti javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu (33). Djelatnosti zračne luke poput kontrole zračnog prometa, policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti nužne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih aktivnosti općenito se smatraju negospodarskima (34).

| (188) | Međutim, javnim financiranjem negospodarskih djelatnosti koje su nužno povezane s obavljanjem gospodarske djelatnosti ne smije se uzrokovati neprimjerena diskriminacija između zračnih prijevoznika i upravitelja zračnih luka. Prihvaćena je sudska praksa da postoji prednost kada javna tijela oslobode poduzeća troškova koje su svojstvene njihovim gospodarskim aktivnostima (35). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji raznih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih usluga koji obavljaju iste usluge u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji prijevoznici mogu uživati pogodnosti, čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima. Stoga je analiza pravnog okvira koji se primjenjuje na operatora zračne luke nužna kako bi se moglo ocijeniti trebaju li prema tom pravnom okviru upravitelji zračnih luka ili zračni prijevoznici snositi trošak obavljanja određenih djelatnosti koje same po sebi možda nisu gospodarske, ali su povezane s obavljanjem njihovih gospodarskih djelatnosti. |
| --- | --- |

(188)

Međutim, javnim financiranjem negospodarskih djelatnosti koje su nužno povezane s obavljanjem gospodarske djelatnosti ne smije se uzrokovati neprimjerena diskriminacija između zračnih prijevoznika i upravitelja zračnih luka. Prihvaćena je sudska praksa da postoji prednost kada javna tijela oslobode poduzeća troškova koje su svojstvene njihovim gospodarskim aktivnostima (35). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili upravitelji raznih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili upravitelji zračnih usluga koji obavljaju iste usluge u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji prijevoznici mogu uživati pogodnosti, čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima. Stoga je analiza pravnog okvira koji se primjenjuje na operatora zračne luke nužna kako bi se moglo ocijeniti trebaju li prema tom pravnom okviru upravitelji zračnih luka ili zračni prijevoznici snositi trošak obavljanja određenih djelatnosti koje same po sebi možda nisu gospodarske, ali su povezane s obavljanjem njihovih gospodarskih djelatnosti.

| (189) | Njemačka smatra da za sljedeće djelatnosti treba smatrati da su u nadležnosti javne politike i da zbog toga njihovo obavljanje ne bi predstavljalo gospodarsku djelatnost: mjere sigurnosti zračnih luka u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza (Zakon o sigurnosti zračnog prometa) (36) (ograde oko zračnih luka i nadzorne staze, znakovi na ulazno-izlaznim pistama, električne energija za hitne situacije, parkirališna mjesta za zrakoplove podložne prijetnjama bombom i produljenje uzletno-sletne piste i sigurnosnih područja (RESA) što je sve u okviru članka 8. Luftsicherheitsgesetza; vatrogasci; i kontrola zračnog prometa i mjere sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (c) podstavkom 2. Luftverkehrsgesetza (Zakon o zračnom prometu). |
| --- | --- |

(189)

Njemačka smatra da za sljedeće djelatnosti treba smatrati da su u nadležnosti javne politike i da zbog toga njihovo obavljanje ne bi predstavljalo gospodarsku djelatnost: mjere sigurnosti zračnih luka u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza (Zakon o sigurnosti zračnog prometa) (36) (ograde oko zračnih luka i nadzorne staze, znakovi na ulazno-izlaznim pistama, električne energija za hitne situacije, parkirališna mjesta za zrakoplove podložne prijetnjama bombom i produljenje uzletno-sletne piste i sigurnosnih područja (RESA) što je sve u okviru članka 8. Luftsicherheitsgesetza; vatrogasci; i kontrola zračnog prometa i mjere sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (c) podstavkom 2. Luftverkehrsgesetza (Zakon o zračnom prometu).

| (190) | Komisija smatra da se mjere u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza, mjere u skladu s člankom 27. točkom (c) podstavkom 2. Luftverkehrsgesetza i vatrogasna postrojba, u načelu, mogu smatrati djelatnostima u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(190)

Komisija smatra da se mjere u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza, mjere u skladu s člankom 27. točkom (c) podstavkom 2. Luftverkehrsgesetza i vatrogasna postrojba, u načelu, mogu smatrati djelatnostima u nadležnosti javne politike.

| (191) | Međutim, u pogledu mjera koje se odnose isključivo na operativnu sigurnost, Komisija smatra da je osiguravanje sigurnosnih operacija u zračnim lukama uobičajen dio gospodarske djelatnosti upravljanja zračnom lukom (37). Podložno detaljnijem preispitivanju pojedinačnih djelatnosti i troškova (vidjeti uvodne izjave 196. i 197.), Komisija smatra da mjere osmišljene za osiguranje sigurnosnih operacija u zračnoj luci nisu djelatnosti koje su u nadležnosti javne politike. Svaki poduzetnik koji želi upravljati zračnom lukom mora osigurati sigurnost instalacija, kao što su uzletno-sletna staza i stajanke zrakoplova. |
| --- | --- |

(191)

Međutim, u pogledu mjera koje se odnose isključivo na operativnu sigurnost, Komisija smatra da je osiguravanje sigurnosnih operacija u zračnim lukama uobičajen dio gospodarske djelatnosti upravljanja zračnom lukom (37). Podložno detaljnijem preispitivanju pojedinačnih djelatnosti i troškova (vidjeti uvodne izjave 196. i 197.), Komisija smatra da mjere osmišljene za osiguranje sigurnosnih operacija u zračnoj luci nisu djelatnosti koje su u nadležnosti javne politike. Svaki poduzetnik koji želi upravljati zračnom lukom mora osigurati sigurnost instalacija, kao što su uzletno-sletna staza i stajanke zrakoplova.

| (192) | U pogledu pravnog okvira, Njemačka je izjavila da ne postoje stroga pravila u skladu s kojima troškove vatrogasne postrojbe snosi upravitelj zračne luke. Nadalje, Komisija primjećuje da je nadoknada troškova vatrogasne postrojbe u okviru regionalnih nadležnosti i da te troškove obično nadoknađuju relevantna regionalna nadležna tijela. Nadoknada tih troškova ograničena je u mjeri koja je nužna za pokrivanje tih troškova. |
| --- | --- |

(192)

U pogledu pravnog okvira, Njemačka je izjavila da ne postoje stroga pravila u skladu s kojima troškove vatrogasne postrojbe snosi upravitelj zračne luke. Nadalje, Komisija primjećuje da je nadoknada troškova vatrogasne postrojbe u okviru regionalnih nadležnosti i da te troškove obično nadoknađuju relevantna regionalna nadležna tijela. Nadoknada tih troškova ograničena je u mjeri koja je nužna za pokrivanje tih troškova.

| (193) | U odnosu na kontrolu zračnog prometa i mjere sigurnosti zračnog prometa, u članku 27. točki (d) Luftverkehrsgesetza propisano je da država snosi troškove povezane s mjerama iz stavka 27. točke (c) Luftverkehrsgesetza za niz određenih zračnih luka. Troškovi zračnih luka mogu se pokriti ako su „priznate zračne luke” u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza ako je savezno Ministarstvo prometa priznalo nužnost kontrole zračnog prometa i mjera sigurnosti zračnog prometa iz sigurnosnih razloga i interesa povezanih s prometnom politikom (38). Njemačke zračne luke koje nisu priznate nisu prihvatljive za pokrivanje troškova u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza i stoga su u načelu same morale snositi troškove povezane s mjerama predviđenima u članku 27. točki (c) Luftverkehrsgesetza. Ti su troškovi dio upravljanja zračnim lukama. Budući da neke zračne luke moraju te troškove snositi same, a druge ne moraju, potonjima se može odobriti prednost, čak i ako se može smatrati da su mjere kontrole i sigurnosti zračnog prometa negospodarske. Komisija napominje da je zračna luka Saarbrücken priznata kao zračna luka prihvatljiva za pokrivanje troškova u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza. Ostale zračne luke moraju te troškove snositi same. Prema tome, pokrivanjem troškova zračne luke Saarbrücken povezanih s kontrolom zračnog prometa i mjerama sigurnosti u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza daje se prednost zračnoj luci Saarbrücken, čak i ako se može smatrati da su mjere kontrole i sigurnosti zračnog prometa negospodarske prirode. |
| --- | --- |

(193)

U odnosu na kontrolu zračnog prometa i mjere sigurnosti zračnog prometa, u članku 27. točki (d) Luftverkehrsgesetza propisano je da država snosi troškove povezane s mjerama iz stavka 27. točke (c) Luftverkehrsgesetza za niz određenih zračnih luka. Troškovi zračnih luka mogu se pokriti ako su „priznate zračne luke” u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza ako je savezno Ministarstvo prometa priznalo nužnost kontrole zračnog prometa i mjera sigurnosti zračnog prometa iz sigurnosnih razloga i interesa povezanih s prometnom politikom (38). Njemačke zračne luke koje nisu priznate nisu prihvatljive za pokrivanje troškova u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza i stoga su u načelu same morale snositi troškove povezane s mjerama predviđenima u članku 27. točki (c) Luftverkehrsgesetza. Ti su troškovi dio upravljanja zračnim lukama. Budući da neke zračne luke moraju te troškove snositi same, a druge ne moraju, potonjima se može odobriti prednost, čak i ako se može smatrati da su mjere kontrole i sigurnosti zračnog prometa negospodarske. Komisija napominje da je zračna luka Saarbrücken priznata kao zračna luka prihvatljiva za pokrivanje troškova u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza. Ostale zračne luke moraju te troškove snositi same. Prema tome, pokrivanjem troškova zračne luke Saarbrücken povezanih s kontrolom zračnog prometa i mjerama sigurnosti u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza daje se prednost zračnoj luci Saarbrücken, čak i ako se može smatrati da su mjere kontrole i sigurnosti zračnog prometa negospodarske prirode.

| (194) | U odnosu na mjere iz članka 8. Luftsicherheitsgesetza, čini se da Njemačka smatra da sve troškove povezane s mjerama propisanima u tom članku mogu snositi javna tijela. Međutim, Komisija napominje da se u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetza, mogu nadoknaditi samo troškovi povezani s pružanjem i održavanjem prostorija i objekata nužnih za izvršavanje djelatnosti navedenih u članku 5. Luftsicherheitsgesetza. Sve ostale troškove mora snositi upravitelj zračne luke. U mjeri u kojoj su javnim financiranjem odobrenim trgovačkim društvima FSBesitzG ili FSG ta trgovačka društva oslobođena troškova koje su morala snositi u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetz, to javno financiranje nije izuzeto od nadzora u skladu s pravilima Unije o državnim potporama. |
| --- | --- |

(194)

U odnosu na mjere iz članka 8. Luftsicherheitsgesetza, čini se da Njemačka smatra da sve troškove povezane s mjerama propisanima u tom članku mogu snositi javna tijela. Međutim, Komisija napominje da se u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetza, mogu nadoknaditi samo troškovi povezani s pružanjem i održavanjem prostorija i objekata nužnih za izvršavanje djelatnosti navedenih u članku 5. Luftsicherheitsgesetza. Sve ostale troškove mora snositi upravitelj zračne luke. U mjeri u kojoj su javnim financiranjem odobrenim trgovačkim društvima FSBesitzG ili FSG ta trgovačka društva oslobođena troškova koje su morala snositi u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetz, to javno financiranje nije izuzeto od nadzora u skladu s pravilima Unije o državnim potporama.

Zaključak o nadležnosti javne politike

| (195) | U svjetlu navedenoga, Komisija smatra primjerenim donijeti posebne zaključke u troškovima ulaganja i operativnim troškovima koji su navodno u okviru nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(195)

U svjetlu navedenoga, Komisija smatra primjerenim donijeti posebne zaključke u troškovima ulaganja i operativnim troškovima koji su navodno u okviru nadležnosti javne politike.

| (196) | U odnosu na operativne troškove, Komisija prihvaća da su operativni troškovi povezani s vatrogasnom postrojbom troškovi u nadležnosti javne politike jer je nadoknada tih troškova strogo ograničena na ono što je nužno za obavljanje tih djelatnosti. U pogledu operativnih troškova povezanih s mjerama poduzetima u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza, Komisija smatra da se samo oni troškovi za koje upravitelj zračne luke ima pravo na nadoknadu u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetza mogu smatrati troškovima u nadležnosti javne politike. U pogledu kontrole zračnog prometa i mjera sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27.c stavkom 2. Luftsicherheitsgesetza, Komisija, napominjući da je zračna luka Saarbrücken jedna od zračnih luka prihvatljivih za pokrivanje troškova, dok druge zračne luke nisu, smatra da se pokrivanjem operativnih troškova povezanih s kontrolom zračnog prometa i mjerama sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza, daje prednost zračnoj luci Saarbrücken, čak i ako se mjere kontrole zračnog prometa i sigurnosti zračnog prometa mogu smatrati negospodarskima. Osim toga, operativni troškovi čija je svrha osigurati operativnu sigurnost zračne luke ne mogu se opisati kao troškovi u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(196)

U odnosu na operativne troškove, Komisija prihvaća da su operativni troškovi povezani s vatrogasnom postrojbom troškovi u nadležnosti javne politike jer je nadoknada tih troškova strogo ograničena na ono što je nužno za obavljanje tih djelatnosti. U pogledu operativnih troškova povezanih s mjerama poduzetima u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza, Komisija smatra da se samo oni troškovi za koje upravitelj zračne luke ima pravo na nadoknadu u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetza mogu smatrati troškovima u nadležnosti javne politike. U pogledu kontrole zračnog prometa i mjera sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27.c stavkom 2. Luftsicherheitsgesetza, Komisija, napominjući da je zračna luka Saarbrücken jedna od zračnih luka prihvatljivih za pokrivanje troškova, dok druge zračne luke nisu, smatra da se pokrivanjem operativnih troškova povezanih s kontrolom zračnog prometa i mjerama sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza, daje prednost zračnoj luci Saarbrücken, čak i ako se mjere kontrole zračnog prometa i sigurnosti zračnog prometa mogu smatrati negospodarskima. Osim toga, operativni troškovi čija je svrha osigurati operativnu sigurnost zračne luke ne mogu se opisati kao troškovi u nadležnosti javne politike.

| (197) | U odnosu na ulaganja između 2000. i 2012., Komisija prihvaća da se ulaganja izravno povezana s vatrogasnom postrojbom mogu smatrati troškovima u nadležnosti javne politike jer je nadoknada tih troškova strogo ograničena na ono što je nužno za obavljanje tih djelatnosti. U pogledu ulaganja povezanih s mjerama poduzetima u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza, Komisija smatra da se samo oni troškovi za koje upravitelj zračne luke ima pravo na nadoknadu u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetza mogu smatrati troškovima u nadležnosti javne politike. U pogledu kontrole zračnog prometa i mjera sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (c) stavkom 2. Luftsicherheitsgesetza, Komisija smatra, napominjući da je zračna luka Saarbrücken jedna od zračnih luka prihvatljivih za pokrivanje troškova, da se ulaganjima povezanima s kontrolom zračnog prometa i sigurnosnim mjerama u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza, daje prednost zračnoj luci Saarbrücken, čak i ako se mjere kontrole zračnog prometa i sigurnosti zračnog prometa mogu smatrati negospodarskima. Isto tako ulaganja čija je svrha osigurati operativnu sigurnost zračne luke ne mogu se opisati kao troškovi u nadležnosti javne politike. To posebno znači da se može smatrati da su ulaganja u ograde oko zračne luke, znakove na stazi i proširene staze i sigurnosnih područja u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(197)

U odnosu na ulaganja između 2000. i 2012., Komisija prihvaća da se ulaganja izravno povezana s vatrogasnom postrojbom mogu smatrati troškovima u nadležnosti javne politike jer je nadoknada tih troškova strogo ograničena na ono što je nužno za obavljanje tih djelatnosti. U pogledu ulaganja povezanih s mjerama poduzetima u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza, Komisija smatra da se samo oni troškovi za koje upravitelj zračne luke ima pravo na nadoknadu u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetza mogu smatrati troškovima u nadležnosti javne politike. U pogledu kontrole zračnog prometa i mjera sigurnosti zračnog prometa u skladu s člankom 27. točkom (c) stavkom 2. Luftsicherheitsgesetza, Komisija smatra, napominjući da je zračna luka Saarbrücken jedna od zračnih luka prihvatljivih za pokrivanje troškova, da se ulaganjima povezanima s kontrolom zračnog prometa i sigurnosnim mjerama u skladu s člankom 27. točkom (d) Luftverkehrsgesetza, daje prednost zračnoj luci Saarbrücken, čak i ako se mjere kontrole zračnog prometa i sigurnosti zračnog prometa mogu smatrati negospodarskima. Isto tako ulaganja čija je svrha osigurati operativnu sigurnost zračne luke ne mogu se opisati kao troškovi u nadležnosti javne politike. To posebno znači da se može smatrati da su ulaganja u ograde oko zračne luke, znakove na stazi i proširene staze i sigurnosnih područja u nadležnosti javne politike.

| (198) | U svakom slučaju, bez obzira na pravnu klasifikaciju tih troškova troškovima u nadležnosti javne politike, pokazalo se da ih mora snositi upravitelj zračne luke u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. U skladu s time, ako te troškove plaća država, upravitelj zračne luke bio bi oslobođen troškova koji bi obično nastali. |
| --- | --- |

(198)

U svakom slučaju, bez obzira na pravnu klasifikaciju tih troškova troškovima u nadležnosti javne politike, pokazalo se da ih mora snositi upravitelj zračne luke u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. U skladu s time, ako te troškove plaća država, upravitelj zračne luke bio bi oslobođen troškova koji bi obično nastali.

Državna sredstva i odgovornost države

| (199) | Kako bi mogla činiti državnu potporu, predmetna mjera mora se financirati iz državnih sredstava i odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi. |
| --- | --- |

(199)

Kako bi mogla činiti državnu potporu, predmetna mjera mora se financirati iz državnih sredstava i odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi.

| (200) | Taj se pojam državne potpore primjenjuje na svaku prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili ju odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s ovlastima koje na njega prenesene (39). Sredstava lokalnih tijela odnose se na primjenu članka 107. Ugovora (40). |
| --- | --- |

(200)

Taj se pojam državne potpore primjenjuje na svaku prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili ju odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s ovlastima koje na njega prenesene (39). Sredstava lokalnih tijela odnose se na primjenu članka 107. Ugovora (40).

| (201) | Dokapitalizacija trgovačkog društva vh Saar potječe izravno iz proračuna Saarlanda i stoga uključuje državna sredstva. |
| --- | --- |

(201)

Dokapitalizacija trgovačkog društva vh Saar potječe izravno iz proračuna Saarlanda i stoga uključuje državna sredstva.

| (202) | U pogledu financiranja trgovačkih društava FSBesitzG/FSG koje obavlja trgovačko društvo vh Saar, treba napomenuti da je trgovačko društvo vh Saar potpunosti u vlasništvu Saarlanda i stoga je državno poduzeće. Financijska sredstva kao trgovačko društvo vh Saar odobrava trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG stoga predstavlja gubitak državnih sredstava. U odnosu na pripisivanje ugovora o dobiti i gubitku i prijenosima izvršenima u okviru tog ugovora, Komisija napominje da je na statutu kojim je Ministarstvo Saarlanda osnovalo trgovačko društvo vh Saar naveden datum 7. svibnja 1996. Tog je istog datuma sklopljen ugovor o dobiti i gubitku između trgovačkih društava vh Saar i FSBesitzG/FSG. Njemačka tvrdi da trgovačko društvo vh Saar posluje u okviru „sveobuhvatne pravne i činjenične kontrole nad Saarlandom”, kao jedini dioničar u trgovačkom društvu. U tom smislu Komisija prvo napominje da se, u skladu s godišnjim izvještajima trgovačkog društva vh Saar, može smatrati da trgovačko društvo nadzire FSBesitzG/FSG (41). Prema statutu, Vlada Saarlanda imenuje nadzorni odbor trgovačkog društva vh Saar, a predsjednik nadzornog odbora predstavnik je Ministarstva pokrajine nadležnog za zračni prijevoz. U statutima je također predviđeno da se upravni odbor imenuje na općoj skupštini, koja se sastoji od predstavnika vlasnika, odnosno, Saarlanda. Naposljetku, u statutu je predviđeno da je trgovačko društvo vh Saar moralo sklopiti ugovor o kontroli (42) s FSG-om. Na temelju tih informacija Komisija smatra da se ugovor o dobiti i gubitku između FSBesitzG/FSG-a i prijenosi izvršeni u okviru tog ugovora mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(202)

U pogledu financiranja trgovačkih društava FSBesitzG/FSG koje obavlja trgovačko društvo vh Saar, treba napomenuti da je trgovačko društvo vh Saar potpunosti u vlasništvu Saarlanda i stoga je državno poduzeće. Financijska sredstva kao trgovačko društvo vh Saar odobrava trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG stoga predstavlja gubitak državnih sredstava. U odnosu na pripisivanje ugovora o dobiti i gubitku i prijenosima izvršenima u okviru tog ugovora, Komisija napominje da je na statutu kojim je Ministarstvo Saarlanda osnovalo trgovačko društvo vh Saar naveden datum 7. svibnja 1996. Tog je istog datuma sklopljen ugovor o dobiti i gubitku između trgovačkih društava vh Saar i FSBesitzG/FSG. Njemačka tvrdi da trgovačko društvo vh Saar posluje u okviru „sveobuhvatne pravne i činjenične kontrole nad Saarlandom”, kao jedini dioničar u trgovačkom društvu. U tom smislu Komisija prvo napominje da se, u skladu s godišnjim izvještajima trgovačkog društva vh Saar, može smatrati da trgovačko društvo nadzire FSBesitzG/FSG (41). Prema statutu, Vlada Saarlanda imenuje nadzorni odbor trgovačkog društva vh Saar, a predsjednik nadzornog odbora predstavnik je Ministarstva pokrajine nadležnog za zračni prijevoz. U statutima je također predviđeno da se upravni odbor imenuje na općoj skupštini, koja se sastoji od predstavnika vlasnika, odnosno, Saarlanda. Naposljetku, u statutu je predviđeno da je trgovačko društvo vh Saar moralo sklopiti ugovor o kontroli (42) s FSG-om. Na temelju tih informacija Komisija smatra da se ugovor o dobiti i gubitku između FSBesitzG/FSG-a i prijenosi izvršeni u okviru tog ugovora mogu pripisati državi.

Gospodarska prednost

| (203) | Njemačka je potvrdila da je sva sredstva isplaćena trgovačkom društvu vh Saar subjekt upotrijebio za ispunjenje obveza u skladu s ugovorom o dobiti i gubitku s trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG, odnosno, da je vh Saar sva sredstva proslijedio trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG Budući da je trgovačko društvo vh Saar stoga samo posrednik putem kojeg se sredstva prosljeđuju od države na trgovačka društva FSBesitzG/FSG, ne može se smatrati da trgovačko društvo vhSaar samo ostvaruje gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(203)

Njemačka je potvrdila da je sva sredstva isplaćena trgovačkom društvu vh Saar subjekt upotrijebio za ispunjenje obveza u skladu s ugovorom o dobiti i gubitku s trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG, odnosno, da je vh Saar sva sredstva proslijedio trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG Budući da je trgovačko društvo vh Saar stoga samo posrednik putem kojeg se sredstva prosljeđuju od države na trgovačka društva FSBesitzG/FSG, ne može se smatrati da trgovačko društvo vhSaar samo ostvaruje gospodarsku prednost.

FSBesitzG/FSG: Subjekt u tržišnom gospodarstvu

| (204) | Prednost, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (43). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (44). Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države. |
| --- | --- |

(204)

Prednost, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (43). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (44). Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države.

| (205) | Komisija dalje podsjeća da „kapital koji je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne mogu se smatrati državnom potporom”. (45) U tom slučaju, kako bi utvrdila pruža li se javnim financiranjem zračne luke Saarbrücken trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG prednost koju ne bi imalo u uobičajenim tržišnim uvjetima, Komisija mora usporediti postupanje javnih dioničara koji financiraju MEO koji je usmjeren prema dugoročnoj profitabilnosti (46). |
| --- | --- |

(205)

Komisija dalje podsjeća da „kapital koji je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne mogu se smatrati državnom potporom”. (45) U tom slučaju, kako bi utvrdila pruža li se javnim financiranjem zračne luke Saarbrücken trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG prednost koju ne bi imalo u uobičajenim tržišnim uvjetima, Komisija mora usporediti postupanje javnih dioničara koji financiraju MEO koji je usmjeren prema dugoročnoj profitabilnosti (46).

| (206) | U okviru procjene treba zanemariti sve pozitivne posljedice na gospodarstvo u regiji u kojoj se nalazi zračna luka jer je Sud objasnio da je relevantno pitanje za primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu „bi li privatni dioničar u sličnim okolnostima, uzimajući u obzir predvidljivost ostvarivanja povrata i ako se stave sa strane sva socijalna, regionalna i sektorska pitanja, prihvatio predmetni kapital” (47). |
| --- | --- |

(206)

U okviru procjene treba zanemariti sve pozitivne posljedice na gospodarstvo u regiji u kojoj se nalazi zračna luka jer je Sud objasnio da je relevantno pitanje za primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu „bi li privatni dioničar u sličnim okolnostima, uzimajući u obzir predvidljivost ostvarivanja povrata i ako se stave sa strane sva socijalna, regionalna i sektorska pitanja, prihvatio predmetni kapital” (47).

| (207) | U predmetu Stardust Marine Sud je izjavio sljedeće: „[...] u cilju ispitivanja ponaša li se država kao razumni subjekt u tržišnom gospodarstvu, nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i tako se suzdržati od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (48). |
| --- | --- |

(207)

U predmetu Stardust Marine Sud je izjavio sljedeće: „[...] u cilju ispitivanja ponaša li se država kao razumni subjekt u tržišnom gospodarstvu, nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i tako se suzdržati od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (48).

| (208) | Nadalje, u predmetu EDF sud je izjavio sljedeće: „[...] u svrhu dokazivanja da je država članica, prije ili istovremeno s davanjem prednosti, donijela tu odluku kao dioničar, nije dovoljno osloniti se na gospodarske ocjene nakon davanja prednosti, na retrospektivni nalaz da je ulaganje predmetne države članice bilo profitabilno ili na naknadna obrazloženja o odabranom tijeku postupaka” (49). |
| --- | --- |

(208)

Nadalje, u predmetu EDF sud je izjavio sljedeće: „[...] u svrhu dokazivanja da je država članica, prije ili istovremeno s davanjem prednosti, donijela tu odluku kao dioničar, nije dovoljno osloniti se na gospodarske ocjene nakon davanja prednosti, na retrospektivni nalaz da je ulaganje predmetne države članice bilo profitabilno ili na naknadna obrazloženja o odabranom tijeku postupaka” (49).

| (209) | Kako bi mogla primijeniti načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kada je donesena svaka od odluka o financiranju predmetnih mjera. Komisija mora također svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje su bile na raspolaganju relevantnim lokalnim tijelima u trenutku kada je donesena odluka o financijskim rješenjima mjera. |
| --- | --- |

(209)

Kako bi mogla primijeniti načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kada je donesena svaka od odluka o financiranju predmetnih mjera. Komisija mora također svoju ocjenu temeljiti na informacijama i pretpostavkama koje su bile na raspolaganju relevantnim lokalnim tijelima u trenutku kada je donesena odluka o financijskim rješenjima mjera.

| (210) | Komisija primjećuje tvrdnju Njemačke da Saarland, koji je vlasnik i financira zračnu luku Saarbrücken, nije zabrinut za povrat na ulaganja već financiranje smatra povezanim s pružanjem osnovne infrastrukture. Njemačka tvrdi da iz tog razloga nema analize troškova mogućeg zatvaranja zračne luke. Komisija dalje primjećuje da je zračna luka od 2000. imala sve veće troškove i da se pozitivan EBIDTA, ali ne i pozitivan ukupni rezultat, očekuje tek za 2020. U svjetlu tih razmatranja, ne može se smatrati da je javno financiranje FSBesitzG/FSG u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(210)

Komisija primjećuje tvrdnju Njemačke da Saarland, koji je vlasnik i financira zračnu luku Saarbrücken, nije zabrinut za povrat na ulaganja već financiranje smatra povezanim s pružanjem osnovne infrastrukture. Njemačka tvrdi da iz tog razloga nema analize troškova mogućeg zatvaranja zračne luke. Komisija dalje primjećuje da je zračna luka od 2000. imala sve veće troškove i da se pozitivan EBIDTA, ali ne i pozitivan ukupni rezultat, očekuje tek za 2020. U svjetlu tih razmatranja, ne može se smatrati da je javno financiranje FSBesitzG/FSG u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

FSBesitzG/FSG: Naknada za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa

| (211) | Njemačka je izjavila da u ovom slučaju javno financiranje predstavlja naknadu za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa kojom se ne osigurava gospodarska prednost. Prema sudskoj praksi Suda EU-a u predmetu Altmark (50), naknadom za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa ne osigurava se gospodarska prednost ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta:






  (a) | Prvo, poduzetniku primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene („Altmark kriterij br. 1”). |
| --- | --- | --- |

(211)

Njemačka je izjavila da u ovom slučaju javno financiranje predstavlja naknadu za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa kojom se ne osigurava gospodarska prednost. Prema sudskoj praksi Suda EU-a u predmetu Altmark (50), naknadom za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa ne osigurava se gospodarska prednost ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta:

(a)

Prvo, poduzetniku primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene („Altmark kriterij br. 1”).

| (b) | Drugo, parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju biti utvrđeni unaprijed, na objektivan i transparentan način („Altmark kriteriji br. 2”). |
| --- | --- |

(b)

Drugo, parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju biti utvrđeni unaprijed, na objektivan i transparentan način („Altmark kriteriji br. 2”).

| (c) | Treće, naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju obveze javne usluge, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit („Altmark kriterij br. 3”). |
| --- | --- |

(c)

Treće, naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju obveze javne usluge, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit („Altmark kriterij br. 3”).

| (d) | Četvrto, ako trgovačko društvo koje će izvršavati obvezu obavljanja javne usluge, u određenom slučaju, nije odabrano u postupku javne nabave, čime bi se omogućio izbor ponuditelja koji može pružati te usluge po najnižem trošku za gospodarstvo, iznos potrebne naknade utvrđen je na temelju analize troškova koji bi nastali tipičnom trgovačkom društvu, kojim se dobro upravlja i koje ima odgovarajuća sredstva kako bi moglo ispuniti nužne zahtjeve za obavljanje javne usluge, tijekom izvršavanja tih obveza uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit za izvršavanje obveza („Altmark kriterij br. 4”). |
| --- | --- |

(d)

Četvrto, ako trgovačko društvo koje će izvršavati obvezu obavljanja javne usluge, u određenom slučaju, nije odabrano u postupku javne nabave, čime bi se omogućio izbor ponuditelja koji može pružati te usluge po najnižem trošku za gospodarstvo, iznos potrebne naknade utvrđen je na temelju analize troškova koji bi nastali tipičnom trgovačkom društvu, kojim se dobro upravlja i koje ima odgovarajuća sredstva kako bi moglo ispuniti nužne zahtjeve za obavljanje javne usluge, tijekom izvršavanja tih obveza uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit za izvršavanje obveza („Altmark kriterij br. 4”).

| (212) | U skladu s Altmark kriterijem br. 4, iznos naknade mora se utvrditi u postupku javne nabave ili na temelju analize troškova koji bi nastali uobičajenom poduzetniku kojim se dobro upravlja. U slučaju zračne luke Saarbrücken, nije proveden postupak javne nabave za upravljanje zračnom lukom već je povjeren državnom poduzeću FSBesitzG/FSG. Iznos naknade također nije utvrđen na temelju analize troškova koji bi nastali uobičajenom poduzetniku kojim se dobro upravlja. Načini financiranja bili su i još uvijek su takvi da se svi gubici nastali trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG pokrivaju iz državnih sredstava, bez obzira na to odgovaraju li ti gubici troškovima koji bi nastali uobičajenom poduzetniku kojim se dobro upravlja. |
| --- | --- |

(212)

U skladu s Altmark kriterijem br. 4, iznos naknade mora se utvrditi u postupku javne nabave ili na temelju analize troškova koji bi nastali uobičajenom poduzetniku kojim se dobro upravlja. U slučaju zračne luke Saarbrücken, nije proveden postupak javne nabave za upravljanje zračnom lukom već je povjeren državnom poduzeću FSBesitzG/FSG. Iznos naknade također nije utvrđen na temelju analize troškova koji bi nastali uobičajenom poduzetniku kojim se dobro upravlja. Načini financiranja bili su i još uvijek su takvi da se svi gubici nastali trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG pokrivaju iz državnih sredstava, bez obzira na to odgovaraju li ti gubici troškovima koji bi nastali uobičajenom poduzetniku kojim se dobro upravlja.

| (213) | U cilju ispunjenja Altmark kriterija br. 4, nije dovoljno da nadležna tijela Saarlanda, koji kao jedini dioničar ima opsežne nadzorne ovlasti i ovlasti kontrole, tvrde da su osigurala učinkovitu uporabu sredstava. Iako Njemačka tvrdi da su jedini troškovi nastali kao posljedica učinkovitih operacija uključeni u pokrivanje deficita, u ugovoru o dobiti i gubicima nisu predviđena takva ograničenja već je predviđeno pokrivanje gubitaka koji su mogli nastati. |
| --- | --- |

(213)

U cilju ispunjenja Altmark kriterija br. 4, nije dovoljno da nadležna tijela Saarlanda, koji kao jedini dioničar ima opsežne nadzorne ovlasti i ovlasti kontrole, tvrde da su osigurala učinkovitu uporabu sredstava. Iako Njemačka tvrdi da su jedini troškovi nastali kao posljedica učinkovitih operacija uključeni u pokrivanje deficita, u ugovoru o dobiti i gubicima nisu predviđena takva ograničenja već je predviđeno pokrivanje gubitaka koji su mogli nastati.

| (214) | Nije dovoljno usporediti troškove zračne luke Saarbrücken s troškovima državnih poduzetnika aktivnih u drugim sektorima jer se iz toga ne može izvući zaključak o učinkovitosti upravitelja zračne luke. Njemačka tvrdi da nije bilo pokušaja usporedbe s drugim upraviteljima zračnih luka jer se smatralo da se regionalne zračne luke previše razlikuju u odnosu na troškove i prihode da bi bila moguća smislena usporedba. |
| --- | --- |

(214)

Nije dovoljno usporediti troškove zračne luke Saarbrücken s troškovima državnih poduzetnika aktivnih u drugim sektorima jer se iz toga ne može izvući zaključak o učinkovitosti upravitelja zračne luke. Njemačka tvrdi da nije bilo pokušaja usporedbe s drugim upraviteljima zračnih luka jer se smatralo da se regionalne zračne luke previše razlikuju u odnosu na troškove i prihode da bi bila moguća smislena usporedba.

| (215) | U svojoj završnoj analizi, Njemačka se stoga uglavnom oslanja na svoju ocjenu da nema naznaka da je upravitelj zračne luke u Saarbrückenu bio neučinkovit. Tvrdilo se da je Komisija, u prošlosti, prihvatila da je nepostojanje naznaka neučinkovitosti dovoljno za ispunjenje Altmark kriterija br. 4. Međutim, Komisija napominje da se odluka koju spominje Njemačka ne temelji isključivo na nepostojanju naznake neučinkovitosti. U tom slučaju Njemačka je uputila na niz razloga na temelju kojih se može utvrditi da je ispunjen Altmark kriterij br. 4 i naglasila je da se takvo razmišljanje temelji na „posebnim činjeničnim i pravnim ograničenjima koja prevladavaju u ovom slučaju” (51). |
| --- | --- |

(215)

U svojoj završnoj analizi, Njemačka se stoga uglavnom oslanja na svoju ocjenu da nema naznaka da je upravitelj zračne luke u Saarbrückenu bio neučinkovit. Tvrdilo se da je Komisija, u prošlosti, prihvatila da je nepostojanje naznaka neučinkovitosti dovoljno za ispunjenje Altmark kriterija br. 4. Međutim, Komisija napominje da se odluka koju spominje Njemačka ne temelji isključivo na nepostojanju naznake neučinkovitosti. U tom slučaju Njemačka je uputila na niz razloga na temelju kojih se može utvrditi da je ispunjen Altmark kriterij br. 4 i naglasila je da se takvo razmišljanje temelji na „posebnim činjeničnim i pravnim ograničenjima koja prevladavaju u ovom slučaju” (51).

| (216) | Komisija stoga smatra da Altmark kriterij br. 4 u ovom slučaju nije ispunjen. Budući da su četiri Altmark kriterija strogo kumulativna, nije nužno ocjenjivati sukladnost s drugim kriterijima. |
| --- | --- |

(216)

Komisija stoga smatra da Altmark kriterij br. 4 u ovom slučaju nije ispunjen. Budući da su četiri Altmark kriterija strogo kumulativna, nije nužno ocjenjivati sukladnost s drugim kriterijima.

Selektivnost

| (217) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da mjera, kako bi se mogla definirati državnom potporom stavlja u povoljniji položaj „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe.” U predmetnom slučaju Komisija napominje da jedino trgovačka društva FSBesitzG/FSG imaju koristi od javnog financiranja. Stoga je ono očito selektivno u smislu 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(217)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da mjera, kako bi se mogla definirati državnom potporom stavlja u povoljniji položaj „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe.” U predmetnom slučaju Komisija napominje da jedino trgovačka društva FSBesitzG/FSG imaju koristi od javnog financiranja. Stoga je ono očito selektivno u smislu 107. stavka 1. Ugovora.

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (218) | Kada se potporom koju je odobrila država ili koja je odobrena iz državnih sredstava ojača položaj određenog poduzetnika u odnosu na druge poduzetnike koji se natječu na unutarnjem tržištu, valja smatrati kako ta potpora utječe na takvu trgovinu (52). Gospodarskom prednošću odobrenom upravitelju zračne luke mjerom u ovom slučaju jača se njegov gospodarski položaj jer će upravitelj zračne luke moći uspostaviti svoje poslovanje i pritom neće morati snositi povezane troškove ulaganja i operativne troškove. |
| --- | --- |

(218)

Kada se potporom koju je odobrila država ili koja je odobrena iz državnih sredstava ojača položaj određenog poduzetnika u odnosu na druge poduzetnike koji se natječu na unutarnjem tržištu, valja smatrati kako ta potpora utječe na takvu trgovinu (52). Gospodarskom prednošću odobrenom upravitelju zračne luke mjerom u ovom slučaju jača se njegov gospodarski položaj jer će upravitelj zračne luke moći uspostaviti svoje poslovanje i pritom neće morati snositi povezane troškove ulaganja i operativne troškove.

| (219) | U skladu s ocjenom u uvodnoj izjavi 178. i dalje, upravljanje zračnom lukom jest gospodarska djelatnost. S jedne strane, zračne luke natječu se kako bi privukle zračne prijevoznike i s njima povezani zračni prijevoz (putnici i teret), a s druge strane, natječu se i upravitelji zračnih luka kako bi im se povjerilo upravljanje određenom zračnom lukom. Osim toga, zračne luke koje se ne nalaze u istom prihvatnom području i pa čak u različitim državama članicama također se mogu natjecati u cilju privlačenja niskobudžetnih zračnih i čarter prijevoza. |
| --- | --- |

(219)

U skladu s ocjenom u uvodnoj izjavi 178. i dalje, upravljanje zračnom lukom jest gospodarska djelatnost. S jedne strane, zračne luke natječu se kako bi privukle zračne prijevoznike i s njima povezani zračni prijevoz (putnici i teret), a s druge strane, natječu se i upravitelji zračnih luka kako bi im se povjerilo upravljanje određenom zračnom lukom. Osim toga, zračne luke koje se ne nalaze u istom prihvatnom području i pa čak u različitim državama članicama također se mogu natjecati u cilju privlačenja niskobudžetnih zračnih i čarter prijevoza.

| (220) | Kako je navedeno u točki 40. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. i ponovno potvrđeno u točki 45. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., nije moguće isključiti čak ni manje zračne luke iz područja primjene članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(220)

Kako je navedeno u točki 40. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. i ponovno potvrđeno u točki 45. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., nije moguće isključiti čak ni manje zračne luke iz područja primjene članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (221) | Zračna luka Saarbrücken trenutačno pruža usluge 4 25  000 putnika godišnje, a u prošlosti je znala služiti oko 5 20  000 putnika godišnje. Njemačka predviđa da će se 2020. broj putnika povećavati za [...] putnika godišnje. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 16., nalazi se u neposrednoj blizini zračne luke Zweibrücken (39 kilometara) i dva je sata vožnje udaljena od šest drugih zračnih luka. Prema podacima koje je dostavila Njemačka, oko [manje od 14 %] putnika koji se koriste zračnom lukom Saarbrücken podrijetlom je iz država članica. U svjetlu tih činjenica, Komisija smatra da se javnim financiranjem trgovačkih društava SBesitzG/FSG narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost da će biti narušeno i da ono ima barem potencijalni učinak na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(221)

Zračna luka Saarbrücken trenutačno pruža usluge 4 25  000 putnika godišnje, a u prošlosti je znala služiti oko 5 20  000 putnika godišnje. Njemačka predviđa da će se 2020. broj putnika povećavati za [...] putnika godišnje. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 16., nalazi se u neposrednoj blizini zračne luke Zweibrücken (39 kilometara) i dva je sata vožnje udaljena od šest drugih zračnih luka. Prema podacima koje je dostavila Njemačka, oko [manje od 14 %] putnika koji se koriste zračnom lukom Saarbrücken podrijetlom je iz država članica. U svjetlu tih činjenica, Komisija smatra da se javnim financiranjem trgovačkih društava SBesitzG/FSG narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost da će biti narušeno i da ono ima barem potencijalni učinak na trgovinu između država članica.

| (222) | Osim tih općih razmatranja, Komisija također smatra da zračna luka Saarbrücken jest ili je bila u izravnom natjecanju sa zračnom lukom Zweibrücken. Prvo, važno je napomenuti da je TUIFly, bivši najveći klijent zračne luke Saarbrücken, napustio tu zračnu luku i preselio se u Zweibrücken 2007. godine. Drugo, već dugo vrijeme (oko četiri godine) nude se letovi za Berlin istovremeno iz zračnih luka Zweibrücken (Germanwings) i Saarbrücken (Air Berlin i Luxair), čime se pokazuje da postoji tržišno natjecanje između zračnih luka i zračnih prijevoznika (53). |
| --- | --- |

(222)

Osim tih općih razmatranja, Komisija također smatra da zračna luka Saarbrücken jest ili je bila u izravnom natjecanju sa zračnom lukom Zweibrücken. Prvo, važno je napomenuti da je TUIFly, bivši najveći klijent zračne luke Saarbrücken, napustio tu zračnu luku i preselio se u Zweibrücken 2007. godine. Drugo, već dugo vrijeme (oko četiri godine) nude se letovi za Berlin istovremeno iz zračnih luka Zweibrücken (Germanwings) i Saarbrücken (Air Berlin i Luxair), čime se pokazuje da postoji tržišno natjecanje između zračnih luka i zračnih prijevoznika (53).

| (223) | Uz te pokazatelje o tržišnom natjecanju između zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken, postoje također dokazi da su dužnosnici Falačkog Porajnja jasno uočili postojanje tržišnog natjecanja, unatoč službenom dopisu Njemačke u kojem stoji da se te dvije zračne luke nikada nisu smatrale izravnim konkurentima. U dvama unutarnjim dopisima vlade Falačkog Porajnja, iz 2003., autori brane stajalište da suradnja između zračnih luka Zweibrücken i Saarbrücken u tom trenutku nije bila moguća/poželjna: Štoviše, u jednom je dopisu objašnjeno da će dvije zračne luke biti konkurenti najmanje dok trgovačko društvo Fraport AG bude povezano sa zračnom lukom (54) Saarbrück (55). U dopisu je dalje napisano da „iz perspektive Falačkog Porajnja, može se očekivati da će zračna luka Zweibrücken prevladati u tom natjecanju” (56). Iz tih se izjava može zaključiti da je odnos između dvije zračne luke u najmanju ruku 2003. uključivao tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(223)

Uz te pokazatelje o tržišnom natjecanju između zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken, postoje također dokazi da su dužnosnici Falačkog Porajnja jasno uočili postojanje tržišnog natjecanja, unatoč službenom dopisu Njemačke u kojem stoji da se te dvije zračne luke nikada nisu smatrale izravnim konkurentima. U dvama unutarnjim dopisima vlade Falačkog Porajnja, iz 2003., autori brane stajalište da suradnja između zračnih luka Zweibrücken i Saarbrücken u tom trenutku nije bila moguća/poželjna: Štoviše, u jednom je dopisu objašnjeno da će dvije zračne luke biti konkurenti najmanje dok trgovačko društvo Fraport AG bude povezano sa zračnom lukom (54) Saarbrück (55). U dopisu je dalje napisano da „iz perspektive Falačkog Porajnja, može se očekivati da će zračna luka Zweibrücken prevladati u tom natjecanju” (56). Iz tih se izjava može zaključiti da je odnos između dvije zračne luke u najmanju ruku 2003. uključivao tržišno natjecanje.

| (224) | Njemačko je stajalište da se, u skladu s točkom 39. Smjernica o zračnom prijevozu iz 2005., „javnim financiranjem koje se pruža malim regionalnim zračnim lukama neće narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu”. Također navodi da je tržišno natjecanje s drugim zračnim lukama ograničeno zbog niza čimbenika, kao što su poslovni model, veličina i udaljenost. Narušavanje tržišnog natjecanja ili učinak na trgovinu u svakom bi slučaju bili minimalni. |
| --- | --- |

(224)

Njemačko je stajalište da se, u skladu s točkom 39. Smjernica o zračnom prijevozu iz 2005., „javnim financiranjem koje se pruža malim regionalnim zračnim lukama neće narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu”. Također navodi da je tržišno natjecanje s drugim zračnim lukama ograničeno zbog niza čimbenika, kao što su poslovni model, veličina i udaljenost. Narušavanje tržišnog natjecanja ili učinak na trgovinu u svakom bi slučaju bili minimalni.

| (225) | Međutim, Komisija smatra da pokazatelji opisani u uvodnim izjavama 221.–223. upućuju na postojanje najmanje mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu. Komisija ističe da u definiciji državnih potpora nije propisano da narušavanje tržišnog natjecanje ili učinak na trgovinu moraju biti značajni, iako smatra da to jest slučaj, s obzirom na veliku blizinu zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken i njihovog izravnog konkurentnog odnosa. |
| --- | --- |

(225)

Međutim, Komisija smatra da pokazatelji opisani u uvodnim izjavama 221.–223. upućuju na postojanje najmanje mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu. Komisija ističe da u definiciji državnih potpora nije propisano da narušavanje tržišnog natjecanje ili učinak na trgovinu moraju biti značajni, iako smatra da to jest slučaj, s obzirom na veliku blizinu zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken i njihovog izravnog konkurentnog odnosa.

| (226) | Postoje međunarodni letovi iz zračne luke Saarbrücken na odredišta kao što su Majora ili Ankara, ili na druga turistička odredišta. Uzletno-sletna pista dovoljno je dugačka (2  000 m) i time se omogućuje zračnim prijevoznicima da da lete na srednjoročna međunarodna odredišta. |
| --- | --- |

(226)

Postoje međunarodni letovi iz zračne luke Saarbrücken na odredišta kao što su Majora ili Ankara, ili na druga turistička odredišta. Uzletno-sletna pista dovoljno je dugačka (2  000 m) i time se omogućuje zračnim prijevoznicima da da lete na srednjoročna međunarodna odredišta.

| (227) | U tom se kontekstu mora smatrati da bi javno financiranje odobreno trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu. |
| --- | --- |

(227)

U tom se kontekstu mora smatrati da bi javno financiranje odobreno trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu.

5.1.2.   POSTOJEĆA POTPORA I NOVA POTPORA

| (228) | Komisija podsjeća da mjera potpore čini postojeću potporu u skladu s člankom 1. stavkom (b) točkom v. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (57) ako se može utvrditi da u trenutku kada je mjera potpore primijenjena, ona nije predstavljala državnu potporu, ali je kasnije postala potpora zbog razvoja zajedničkog tržišta i država članica nije ju promijenila. Njemačka tvrdi da je sporazum o dobiti i gubicima između trgovačkih društava FSBesitzG/FSG i vh Saar, koji čini osnovu za pokrivanje godišnjeg deficita koji se smatrao državnom potporom, uspostavljen kada se još nije smatralo da javno financiranje zrakoplova čini državnu potporu i otada nije izmijenjen. |
| --- | --- |

(228)

Komisija podsjeća da mjera potpore čini postojeću potporu u skladu s člankom 1. stavkom (b) točkom v. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (57) ako se može utvrditi da u trenutku kada je mjera potpore primijenjena, ona nije predstavljala državnu potporu, ali je kasnije postala potpora zbog razvoja zajedničkog tržišta i država članica nije ju promijenila. Njemačka tvrdi da je sporazum o dobiti i gubicima između trgovačkih društava FSBesitzG/FSG i vh Saar, koji čini osnovu za pokrivanje godišnjeg deficita koji se smatrao državnom potporom, uspostavljen kada se još nije smatralo da javno financiranje zrakoplova čini državnu potporu i otada nije izmijenjen.

| (229) | Komisija podsjeća da zbog postupnog razvoja tržišnih sila u zrakoplovnom sektoru nije moguće određivanje točnog datuma od kojeg bi se rad zračne luke trebalo nesumnjivo smatrati gospodarskom djelatnosti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 180., od datuma presude „Aéroports de Paris” (12. prosinca 2000.) upravljanje i izgradnja infrastrukture zračne luke moraju se smatrati zadatkom u djelokrugu kontrole državnih potpora. |
| --- | --- |

(229)

Komisija podsjeća da zbog postupnog razvoja tržišnih sila u zrakoplovnom sektoru nije moguće određivanje točnog datuma od kojeg bi se rad zračne luke trebalo nesumnjivo smatrati gospodarskom djelatnosti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 180., od datuma presude „Aéroports de Paris” (12. prosinca 2000.) upravljanje i izgradnja infrastrukture zračne luke moraju se smatrati zadatkom u djelokrugu kontrole državnih potpora.

| (230) | S druge strane, zbog nesigurnosti koja je postojala prije presude „Aéroports de Paris” , javna tijela mogla su legitimno smatrati da financiranje infrastrukture zračne luke ne čini državnu potporu. Slijedi da Komisija ne može sada na osnovi pravila o državnim potporama dovesti u pitanje financijske mjere dodijeljene prije presude u predmetu „Aéroports de Paris”. |
| --- | --- |

(230)

S druge strane, zbog nesigurnosti koja je postojala prije presude „Aéroports de Paris” , javna tijela mogla su legitimno smatrati da financiranje infrastrukture zračne luke ne čini državnu potporu. Slijedi da Komisija ne može sada na osnovi pravila o državnim potporama dovesti u pitanje financijske mjere dodijeljene prije presude u predmetu „Aéroports de Paris”.

| (231) | Zbog toga mjere državnih potpora koje su odobrene upraviteljima zračnih luka prije datuma presude u predmetu „Aéroports de Paris” nisu činile državnu potporu u trenutku kada su one uspostavljene i postale su postojeća potpora do 12. prosinca 2000. |
| --- | --- |

(231)

Zbog toga mjere državnih potpora koje su odobrene upraviteljima zračnih luka prije datuma presude u predmetu „Aéroports de Paris” nisu činile državnu potporu u trenutku kada su one uspostavljene i postale su postojeća potpora do 12. prosinca 2000.

| (232) | U ovom je slučaju ugovor o dobiti i gubicima između trgovačkih društava FSBesitzG/FSG i trgovačkog društva vh Saar (u okviru kojeg su izvršene pojedinačne dokapitalizacije) sklopljen 1996. i, prema mišljenju Njemačke, otad nije promijenjen. Stoga se može smatrati da od 2000. godišnja javna sredstva o u skladu s ovim ugovorom čine postojeću potporu. |
| --- | --- |

(232)

U ovom je slučaju ugovor o dobiti i gubicima između trgovačkih društava FSBesitzG/FSG i trgovačkog društva vh Saar (u okviru kojeg su izvršene pojedinačne dokapitalizacije) sklopljen 1996. i, prema mišljenju Njemačke, otad nije promijenjen. Stoga se može smatrati da od 2000. godišnja javna sredstva o u skladu s ovim ugovorom čine postojeću potporu.

| (233) | Komisija dalje smatra da je postojeća potpora postala nova potpora prije 1. lipnja 2007. U točki 83. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. i u skladu s onim što je sada članak 108. stavak 1. Ugovora, Komisija je državama članicama predložila odgovarajuće mjere tražeći od njih da usklade sve svoje postojeće mjere koje se odnose na državnu potporu obuhvaćene tim smjernicama s tim Smjernicama najkasnije do 1. lipnja 2007. Od država članica tražilo se da potvrde primitak u pisanom obliku. Ako država članica ne postupi u skladu sa svojom obvezom, postojeća potpora postaje nezakonita potpora nakon datuma utvrđenoga u odgovarajućim mjerama i podliježe povratu. |
| --- | --- |

(233)

Komisija dalje smatra da je postojeća potpora postala nova potpora prije 1. lipnja 2007. U točki 83. Smjernica o zračnom prometu iz 2005. i u skladu s onim što je sada članak 108. stavak 1. Ugovora, Komisija je državama članicama predložila odgovarajuće mjere tražeći od njih da usklade sve svoje postojeće mjere koje se odnose na državnu potporu obuhvaćene tim smjernicama s tim Smjernicama najkasnije do 1. lipnja 2007. Od država članica tražilo se da potvrde primitak u pisanom obliku. Ako država članica ne postupi u skladu sa svojom obvezom, postojeća potpora postaje nezakonita potpora nakon datuma utvrđenoga u odgovarajućim mjerama i podliježe povratu.

| (234) | Njemačka je prihvatila odgovarajuće mjere dopisom od 30. svibnja 2006. Smatrajući da je ugovorom o dobiti i gubicima uspostavljen sustav potpora kojim je osigurana osnova za ponavljanje plaćanja potpore tijekom vremena, Njemačka je morala osigurati da je sustav potpora u skladu sa Smjernicama o zračnom prometu iz 2005. najkasnije 1. lipnja 2007. Od tog datuma na dalje, javna sredstva za financiranje trgovačkih društava FSBesitzG/FSG više ne čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(234)

Njemačka je prihvatila odgovarajuće mjere dopisom od 30. svibnja 2006. Smatrajući da je ugovorom o dobiti i gubicima uspostavljen sustav potpora kojim je osigurana osnova za ponavljanje plaćanja potpore tijekom vremena, Njemačka je morala osigurati da je sustav potpora u skladu sa Smjernicama o zračnom prometu iz 2005. najkasnije 1. lipnja 2007. Od tog datuma na dalje, javna sredstva za financiranje trgovačkih društava FSBesitzG/FSG više ne čine državnu potporu.

5.1.3.   ZAKLJUČAK

| (235) | S obzirom na argumente predstavljene u uvodnim izjavama 176. do 225., Komisija smatra da državna sredstva odobrena u obliku godišnjeg pokrivanja gubitka trgovačkih društava FSBesitzG/FSG između 2000. i 2012. (vidjeti financijske podatke u Tablicama 3. i 4.) čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora ako su povezana s aktivnostima izvan nadležnosti javne politike i stoga čine novu potporu od 1. lipnja 2007. na dalje. |
| --- | --- |

(235)

S obzirom na argumente predstavljene u uvodnim izjavama 176. do 225., Komisija smatra da državna sredstva odobrena u obliku godišnjeg pokrivanja gubitka trgovačkih društava FSBesitzG/FSG između 2000. i 2012. (vidjeti financijske podatke u Tablicama 3. i 4.) čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora ako su povezana s aktivnostima izvan nadležnosti javne politike i stoga čine novu potporu od 1. lipnja 2007. na dalje.

| (236) | Komisija dalje smatra da, posebno s obzirom na argumente iz uvodne izjave 203., dokapitalizacija odobrena trgovačkom društvu vh Saar nije državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora jer je trgovačko društvo vh Saar nije prihvatilo dobivena sredstva i stoga nije ostvarilo gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(236)

Komisija dalje smatra da, posebno s obzirom na argumente iz uvodne izjave 203., dokapitalizacija odobrena trgovačkom društvu vh Saar nije državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora jer je trgovačko društvo vh Saar nije prihvatilo dobivena sredstva i stoga nije ostvarilo gospodarsku prednost.

5.1.4.   ZAKONITOST POTPORA

| (237) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, države članice moraju prijaviti planove za odobravanje ili izmjenu potpore i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok postupak prijavljivanja ne završi konačnom odlukom. |
| --- | --- |

(237)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, države članice moraju prijaviti planove za odobravanje ili izmjenu potpore i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok postupak prijavljivanja ne završi konačnom odlukom.

| (238) | Budući da su financijska sredstva već stavljena na raspolaganje trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG, Komisija smatra da Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. Ugovora (58). |
| --- | --- |

(238)

Budući da su financijska sredstva već stavljena na raspolaganje trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG, Komisija smatra da Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. Ugovora (58).

5.1.5.   SPOJIVOST

5.1.5.1.   
  Primjenjivost Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. i 2005.

| (239) | U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđene su određene iznimke od općeg pravila iz članka 107. stavka 2. Ugovora da državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Predmetna mjera treba se ocjenjivati na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora u kojem je propisano sljedeće: „potpora za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”, može se smatrati sukladnom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(239)

U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđene su određene iznimke od općeg pravila iz članka 107. stavka 2. Ugovora da državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Predmetna mjera treba se ocjenjivati na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora u kojem je propisano sljedeće: „potpora za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”, može se smatrati sukladnom s unutarnjim tržištem.

| (240) | U tom smislu, Smjernicama za zračni promet iz 2014. osigurava se okvir za ocjenjivanje može li se potpora zračnim lukama proglasiti sukladnom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(240)

U tom smislu, Smjernicama za zračni promet iz 2014. osigurava se okvir za ocjenjivanje može li se potpora zračnim lukama proglasiti sukladnom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

| (241) | U skladu sa Smjernicama za zračni promet iz 2014., Komisija smatra da se obavijest Komisije o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore (59) primjenjuje na nezakonitu potporu za ulaganja u zračne luke. U tom smislu, ako je nezakonita potpora za ulaganja odobrena prije 4. travnja 2014., Komisija će primijeniti pravila spojivosti koja su na snazi u trenutku kada je odobrena nezakonita potpora za ulaganja. Komisija je već u uvodnoj izjavi 238. zaključila da godišnje pokrivanje gubitaka trgovačkog društva vh Saar čini nezakonitu državnu potporu odobrenu prije 4. travnja 2014. U skladu s time, Komisija će primijeniti načela iz Smjernica za zračni promet iz 2005. na nezakonitu potporu za ulaganja koja je zračnim lukama dodijeljena prije 4. travnja 2014. (60) |
| --- | --- |

(241)

U skladu sa Smjernicama za zračni promet iz 2014., Komisija smatra da se obavijest Komisije o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore (59) primjenjuje na nezakonitu potporu za ulaganja u zračne luke. U tom smislu, ako je nezakonita potpora za ulaganja odobrena prije 4. travnja 2014., Komisija će primijeniti pravila spojivosti koja su na snazi u trenutku kada je odobrena nezakonita potpora za ulaganja. Komisija je već u uvodnoj izjavi 238. zaključila da godišnje pokrivanje gubitaka trgovačkog društva vh Saar čini nezakonitu državnu potporu odobrenu prije 4. travnja 2014. U skladu s time, Komisija će primijeniti načela iz Smjernica za zračni promet iz 2005. na nezakonitu potporu za ulaganja koja je zračnim lukama dodijeljena prije 4. travnja 2014. (60)

| (242) | U skladu sa Smjernicama za zračni promet iz 2014., Komisija smatra da se odredbe o obavijesti o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore ne bi trebale primjenjivati na tekuće predmete nezakonite operativne potpore zračnim lukama koja je odobrena prije 4. travnja 2014. Umjesto toga, Komisija će načela navedena u Smjernicama za zračni promet iz 2014. primijeniti na sve slučajeve povezane s operativnim potporama (tekuće prijave i nezakonite neprijavljene potpore) zračnim lukama čak i ako su potpore dodijeljene prije 4. travnja 2014. i prije početka prijelaznog razdoblja (61). |
| --- | --- |

(242)

U skladu sa Smjernicama za zračni promet iz 2014., Komisija smatra da se odredbe o obavijesti o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore ne bi trebale primjenjivati na tekuće predmete nezakonite operativne potpore zračnim lukama koja je odobrena prije 4. travnja 2014. Umjesto toga, Komisija će načela navedena u Smjernicama za zračni promet iz 2014. primijeniti na sve slučajeve povezane s operativnim potporama (tekuće prijave i nezakonite neprijavljene potpore) zračnim lukama čak i ako su potpore dodijeljene prije 4. travnja 2014. i prije početka prijelaznog razdoblja (61).

5.1.5.2.   
  Razlikovanje između potpore za ulaganja i operativne potpore

| (243) | U skladu s odredbama iz Smjernica za zračni prijevoz iz uvodnih izjava 241. i 242., Komisija mora utvrditi čini li predmetna mjera nezakonitu potporu za ulaganja i operativnu potporu. |
| --- | --- |

(243)

U skladu s odredbama iz Smjernica za zračni prijevoz iz uvodnih izjava 241. i 242., Komisija mora utvrditi čini li predmetna mjera nezakonitu potporu za ulaganja i operativnu potporu.

| (244) | U skladu s točkom 25. podtočkom 18. Smjernica za zračni promet iz 2014., potpora za ulaganja definira se kao „potpore za financiranje fiksne kapitalne imovine; posebno za pokrivanje manjka financijskih sredstava u kapitalnim troškovima”. Osim toga, u skladu s točkom 25. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014, potpora za ulaganja može se odnositi na plaćanje unaprijed (odnosno za pokrivanje troškova ulaganja unaprijed) i otplaćivati u obliku povremenih obroka (za pokrivanje kapitalnih troškova u odnosu na godišnju amortizaciju i troškove financiranja). |
| --- | --- |

(244)

U skladu s točkom 25. podtočkom 18. Smjernica za zračni promet iz 2014., potpora za ulaganja definira se kao „potpore za financiranje fiksne kapitalne imovine; posebno za pokrivanje manjka financijskih sredstava u kapitalnim troškovima”. Osim toga, u skladu s točkom 25. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014, potpora za ulaganja može se odnositi na plaćanje unaprijed (odnosno za pokrivanje troškova ulaganja unaprijed) i otplaćivati u obliku povremenih obroka (za pokrivanje kapitalnih troškova u odnosu na godišnju amortizaciju i troškove financiranja).

| (245) | S druge strane, operativna potpora odnosi se na pokrivanje svih ili dijela operativnih troškova zračne luke koji su definirani kao „temeljni troškovi zračne luke povezani s pružanjem usluga zračne luke, uključujući kategorije troškova poput troškova osoblja, ugovornih usluga, komunikacija, otpada, energije, održavanja, najma i administracije, ali ne uključujući kapitalne troškove, marketinšku podršku ili druge poticaje koje zračna luka osigurava zračnim prijevoznicima te troškove u nadležnosti javne politike” (62). |
| --- | --- |

(245)

S druge strane, operativna potpora odnosi se na pokrivanje svih ili dijela operativnih troškova zračne luke koji su definirani kao „temeljni troškovi zračne luke povezani s pružanjem usluga zračne luke, uključujući kategorije troškova poput troškova osoblja, ugovornih usluga, komunikacija, otpada, energije, održavanja, najma i administracije, ali ne uključujući kapitalne troškove, marketinšku podršku ili druge poticaje koje zračna luka osigurava zračnim prijevoznicima te troškove u nadležnosti javne politike” (62).

| (246) | U svjetlu tih definicija, može se smatrati da dio godišnjih dokapitalizacija koji se upotrebljavao za pokrivanje godišnjih operativnih gubitaka (63) trgovačkog društva FSBesitzG/FSG bez troškova uključenih u EBITDA koji su u nadležnosti javne politike u skladu s uvodnim izjavama 186.– 197. čine operativnu državnu potporu trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(246)

U svjetlu tih definicija, može se smatrati da dio godišnjih dokapitalizacija koji se upotrebljavao za pokrivanje godišnjih operativnih gubitaka (63) trgovačkog društva FSBesitzG/FSG bez troškova uključenih u EBITDA koji su u nadležnosti javne politike u skladu s uvodnim izjavama 186.– 197. čine operativnu državnu potporu trgovačkim društvima FSBesitzG/FSG.

| (247) | Komisija napominje da je trgovačko društvo FSBesitzG/FSG primilo ukupno do oko [...] za pokrivanje svojih gubitaka u godinama 2000.–2012. U tom je razdoblju ukupan EBITDA trgovačkih društava FSBesitzG (FSBG)/FSG iznosio oko [...]. Od tih će se iznosa trebati oduzeti troškovi u nadležnosti javne politike (64). U tom kontekstu Komisija smatra da je najveći iznos operativne potpore odobrene u razdoblju 2000.–2012. trgovačkom društvu FSBesitzG/FS u okviru provedbe ugovora o dobiti i gubicima iznosio oko [...]. |
| --- | --- |

(247)

Komisija napominje da je trgovačko društvo FSBesitzG/FSG primilo ukupno do oko [...] za pokrivanje svojih gubitaka u godinama 2000.–2012. U tom je razdoblju ukupan EBITDA trgovačkih društava FSBesitzG (FSBG)/FSG iznosio oko [...]. Od tih će se iznosa trebati oduzeti troškovi u nadležnosti javne politike (64). U tom kontekstu Komisija smatra da je najveći iznos operativne potpore odobrene u razdoblju 2000.–2012. trgovačkom društvu FSBesitzG/FS u okviru provedbe ugovora o dobiti i gubicima iznosio oko [...].

| (248) | Naposljetku, dio godišnjih dokapitalizacija kojima su obuhvaćeni gubici trgovačkog društva FSBesitzG/FSG koji već nisu uključeni u EBITDA (odnosno, godišnja amortizacija imovine, troškovi financiranja i ostali) minus troškovi u nadležnosti javne politike u skladu s uvodnim izjavama 186.– 197. čine potporu za ulaganja u korist trgovačkog društva FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(248)

Naposljetku, dio godišnjih dokapitalizacija kojima su obuhvaćeni gubici trgovačkog društva FSBesitzG/FSG koji već nisu uključeni u EBITDA (odnosno, godišnja amortizacija imovine, troškovi financiranja i ostali) minus troškovi u nadležnosti javne politike u skladu s uvodnim izjavama 186.– 197. čine potporu za ulaganja u korist trgovačkog društva FSBesitzG/FSG.

| (249) | U odnosu na razmatranja u uvodnim izjavama 247.–248., može se zaključiti da je najveći iznos potpore za ulaganja oko [...] (65). |
| --- | --- |

(249)

U odnosu na razmatranja u uvodnim izjavama 247.–248., može se zaključiti da je najveći iznos potpore za ulaganja oko [...] (65).

5.1.5.3.   
  Potpore za ulaganja

| (250) | U skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija mora ispitati jesu li ispunjeni kumulativni uvjeti iz točaka (a) do (e):






  (a) | izgradnja i rad infrastrukture ispunjuje jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, pristupačnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(250)

U skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija mora ispitati jesu li ispunjeni kumulativni uvjeti iz točaka (a) do (e):

(a)

izgradnja i rad infrastrukture ispunjuje jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, pristupačnost itd.);

| (b) | infrastruktura je nužna i razmjerna utvrđenom cilju; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura je nužna i razmjerna utvrđenom cilju;

| (c) | predviđanja za srednjoročnu uporabu infrastrukture zadovoljavajuća su, posebno u odnosu na uporabu postojeće infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

predviđanja za srednjoročnu uporabu infrastrukture zadovoljavajuća su, posebno u odnosu na uporabu postojeće infrastrukture;

| (d) | svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminacijski način; i |
| --- | --- |

(d)

svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminacijski način; i

| (e) | učinak na trgovinu nije toliki da bi bio protivan interesu Unije. |
| --- | --- |

(e)

učinak na trgovinu nije toliki da bi bio protivan interesu Unije.

| (251) | Osim toga, da bi bile spojive, državne potpore zračnim lukama, kao i sve ostale mjere državnih potpora, moraju imati učinak poticaja i moraju biti nužne i razmjerne legitimnom cilju koji se nastoji ostvariti. |
| --- | --- |

(251)

Osim toga, da bi bile spojive, državne potpore zračnim lukama, kao i sve ostale mjere državnih potpora, moraju imati učinak poticaja i moraju biti nužne i razmjerne legitimnom cilju koji se nastoji ostvariti.

Izgradnja i rad infrastrukture ispunjuje jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, pristupačnost itd.)

| (252) | Mjere potpore za ulaganja koje se ocjenjuju bile su usmjerene na financiranje izgradnje novog terminala s kapacitetom od 7 00  000 putnika jer je stari terminal (s kapacitetom od 3 90  000 putnika) već nekoliko godina prije nego što su počeli građevinski radovi bio preopterećen. Osim toga, potpora za ulaganja upotrebljavala se za financiranje niza mjera kojima se pridonijelo prilagodbi zračne luke postojećim zahtjevima za modernu infrastrukturu zračnih luka u cilju održavanja njihove operativnosti. |
| --- | --- |

(252)

Mjere potpore za ulaganja koje se ocjenjuju bile su usmjerene na financiranje izgradnje novog terminala s kapacitetom od 7 00  000 putnika jer je stari terminal (s kapacitetom od 3 90  000 putnika) već nekoliko godina prije nego što su počeli građevinski radovi bio preopterećen. Osim toga, potpora za ulaganja upotrebljavala se za financiranje niza mjera kojima se pridonijelo prilagodbi zračne luke postojećim zahtjevima za modernu infrastrukturu zračnih luka u cilju održavanja njihove operativnosti.

| (253) | Njemačka tvrdi da je glavni cilj financiranja infrastrukture u zračnoj luci Saarbrücken bio unaprijediti pristupačnost zračnog prijevoza u regiji smanjenjem preopterećenosti zračne luke i time potaknuti regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(253)

Njemačka tvrdi da je glavni cilj financiranja infrastrukture u zračnoj luci Saarbrücken bio unaprijediti pristupačnost zračnog prijevoza u regiji smanjenjem preopterećenosti zračne luke i time potaknuti regionalni razvoj.

| (254) | Zračna luka Saarbrücken od ključne je važnosti za razvoj regije zbog trenutačnih strukturnih promjena u regiji koja se iz regije usmjerene na rudarstvo i proizvodnju čelika pretvara u regiju koja je usmjerena na tehnologiju i usluge, a za što je neophodna dobra povezanost s glavnim njemačkim poslovnim centrima. Zračna luka Saarbrücken dalje zadovoljava potrebe za povezanošću regije, posebno s obzirom na njezine istraživačke i akademske objekte u razvoju. Poslovni profil zračne luke Saarbrücken odgovara tim potrebama u regiji nudeći razvijenu i ugodnu infrastrukturu za niz redovnih letova u glavne poslovne centre u Njemačkoj (Berlin, Hamburg i u prošlosti München). |
| --- | --- |

(254)

Zračna luka Saarbrücken od ključne je važnosti za razvoj regije zbog trenutačnih strukturnih promjena u regiji koja se iz regije usmjerene na rudarstvo i proizvodnju čelika pretvara u regiju koja je usmjerena na tehnologiju i usluge, a za što je neophodna dobra povezanost s glavnim njemačkim poslovnim centrima. Zračna luka Saarbrücken dalje zadovoljava potrebe za povezanošću regije, posebno s obzirom na njezine istraživačke i akademske objekte u razvoju. Poslovni profil zračne luke Saarbrücken odgovara tim potrebama u regiji nudeći razvijenu i ugodnu infrastrukturu za niz redovnih letova u glavne poslovne centre u Njemačkoj (Berlin, Hamburg i u prošlosti München).

| (255) | Komisija napominje da bi zbog velike blizine Saarbrückena i Zweibrückena moguće udvostručavanje infrastrukture zračne luke moglo utjecati na stajalište da izgradnja i rad infrastrukture u Saarbrückenu ne zadovoljavaju jasno definirani cilj zajedničkog interesa. Međutim, Komisija napominje da Zweibrücken do 2006. nije nudio komercijalne usluge zračnih luka (66), zbog čega je Saarbrücken bio jedina zračna luka koja je osiguravala povezanost zračnim prijevozom u regiji. Nakon 2006., kada je zračna luka Zweibrücken ušla na tržište komercijalnog zračnog prijevoza, ona je u biti udvostručila infrastrukturu u Saarbrückenu (67); istodobno se ne može zaključiti da se zbog ulaska zračne luke Zweibrücken na tržište trajno javno financiranje zračne luke Saarbrücken koje je postojalo od prije odjednom pretvorilo u dvostruko financiranje. |
| --- | --- |

(255)

Komisija napominje da bi zbog velike blizine Saarbrückena i Zweibrückena moguće udvostručavanje infrastrukture zračne luke moglo utjecati na stajalište da izgradnja i rad infrastrukture u Saarbrückenu ne zadovoljavaju jasno definirani cilj zajedničkog interesa. Međutim, Komisija napominje da Zweibrücken do 2006. nije nudio komercijalne usluge zračnih luka (66), zbog čega je Saarbrücken bio jedina zračna luka koja je osiguravala povezanost zračnim prijevozom u regiji. Nakon 2006., kada je zračna luka Zweibrücken ušla na tržište komercijalnog zračnog prijevoza, ona je u biti udvostručila infrastrukturu u Saarbrückenu (67); istodobno se ne može zaključiti da se zbog ulaska zračne luke Zweibrücken na tržište trajno javno financiranje zračne luke Saarbrücken koje je postojalo od prije odjednom pretvorilo u dvostruko financiranje.

| (256) | Komisija stoga zaključuje da izgradnja i rad infrastrukture u zračnoj luci Saarbrücken zadovoljavaju jasno definirani cilj od općeg interesa. |
| --- | --- |

(256)

Komisija stoga zaključuje da izgradnja i rad infrastrukture u zračnoj luci Saarbrücken zadovoljavaju jasno definirani cilj od općeg interesa.

Infrastruktura je nužna i razmjerna cilju.

| (257) | Potpora za ulaganja zračnoj luci Saarbrücken mora biti nužna i razmjerna cilju koji se nastoji ostvariti. U tom je kontekstu važan aspekt predstavlja li ulaganje udvostručavanje postojeće neprofitabilne infrastrukture. |
| --- | --- |

(257)

Potpora za ulaganja zračnoj luci Saarbrücken mora biti nužna i razmjerna cilju koji se nastoji ostvariti. U tom je kontekstu važan aspekt predstavlja li ulaganje udvostručavanje postojeće neprofitabilne infrastrukture.

| (258) | Komisija prvo napominje da je novi terminal kojim se povećava godišnji kapacitet zračne luke s 3 90  000 putnika na 7 00  000 putnika izgrađen 2000. Godišnji kapacitet starog terminala po prvi puta je premašen 1996. i broj putnika nastavljao je rasti do 2000. kada je dostigao 4 84  566 putnika. Između 1996. i 2000. stari terminal često je bio preopterećen, posebno za vrijeme glavnih mjeseci za putovanja, čime su uzrokovana duga razdoblja čekanja, prevelik broj putnika u prostorijama za putnike ili putnika koji čekaju izvan terminala. Osim toga, stari terminal više nije ispunjivao sigurnosne zahtjeve. Novi terminal opremljen je s novim sigurnosnim sustavom. Nadalje, 2009. i 2010. uvedene su nove sigurnosne mjere u zoni uzletno-sletne staze i sigurnosnoj zoni, posebno je prilagođen smještaj svjetala na uzletno-sletnoj stazi kako bi se pilotima mogli davati bolji signali, ugrađena su svjetla za označavanje uzletno-sletne staze i gornja struktura krivulje uzletno-sletne staze prilagođena je potrebama modernih zrakoplova. Uzletno-sletna staza održavana je kako bi se izbjegla šteta na zrakoplovima koji prometuju iz te zračne luke. Komisija stoga smatra da su ulaganja u infrastrukturu bila nužna za prilagodbu rastućem broju putnika i za ispunjavanje postojećih zahtjeva za modernu infrastrukturu zračne luke. Zračna luka mogla bi pridonijeti povezanosti i razvoju regije samo s izgrađenom infrastrukturom. |
| --- | --- |

(258)

Komisija prvo napominje da je novi terminal kojim se povećava godišnji kapacitet zračne luke s 3 90  000 putnika na 7 00  000 putnika izgrađen 2000. Godišnji kapacitet starog terminala po prvi puta je premašen 1996. i broj putnika nastavljao je rasti do 2000. kada je dostigao 4 84  566 putnika. Između 1996. i 2000. stari terminal često je bio preopterećen, posebno za vrijeme glavnih mjeseci za putovanja, čime su uzrokovana duga razdoblja čekanja, prevelik broj putnika u prostorijama za putnike ili putnika koji čekaju izvan terminala. Osim toga, stari terminal više nije ispunjivao sigurnosne zahtjeve. Novi terminal opremljen je s novim sigurnosnim sustavom. Nadalje, 2009. i 2010. uvedene su nove sigurnosne mjere u zoni uzletno-sletne staze i sigurnosnoj zoni, posebno je prilagođen smještaj svjetala na uzletno-sletnoj stazi kako bi se pilotima mogli davati bolji signali, ugrađena su svjetla za označavanje uzletno-sletne staze i gornja struktura krivulje uzletno-sletne staze prilagođena je potrebama modernih zrakoplova. Uzletno-sletna staza održavana je kako bi se izbjegla šteta na zrakoplovima koji prometuju iz te zračne luke. Komisija stoga smatra da su ulaganja u infrastrukturu bila nužna za prilagodbu rastućem broju putnika i za ispunjavanje postojećih zahtjeva za modernu infrastrukturu zračne luke. Zračna luka mogla bi pridonijeti povezanosti i razvoju regije samo s izgrađenom infrastrukturom.

| (259) | Drugo, novo ulaganje nije bilo udvostručavanje postojeće neprofitabilne infrastrukture jer se tri najbliže zračne luke Luxembourg (121 km od Saarbrückena), Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrücken) i Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrücken) ne nalaze u istom prihvatnom području i njihovi su poslovni modeli bitno drugačiji od modela zračne luke Saarbrücken. Saarbrücken nudi uglavnom redovne letove kojima se povezuje Saarbrücken s glavnim njemačkim poslovnim centrima (Berlin, Hamburg i u prošlosti München) i niz turističkih odredišta. Luxembourg nudi mnogo redovnih letova u europske glavne gradove, Metz-Nancy-Lorraine je usmjeren na redovne letove u francuske gradove i odredišta u Sjevernoj Africi, a poslovni model zračne luke Frankfurt Hahn temelji se na niskobudžetnim prijevoznicima koji nude letove u niz turističkih odredišta za odmor, a ne u ostale njemačke gradove, i uslugu zračnog teretnog prijevoza. |
| --- | --- |

(259)

Drugo, novo ulaganje nije bilo udvostručavanje postojeće neprofitabilne infrastrukture jer se tri najbliže zračne luke Luxembourg (121 km od Saarbrückena), Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrücken) i Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrücken) ne nalaze u istom prihvatnom području i njihovi su poslovni modeli bitno drugačiji od modela zračne luke Saarbrücken. Saarbrücken nudi uglavnom redovne letove kojima se povezuje Saarbrücken s glavnim njemačkim poslovnim centrima (Berlin, Hamburg i u prošlosti München) i niz turističkih odredišta. Luxembourg nudi mnogo redovnih letova u europske glavne gradove, Metz-Nancy-Lorraine je usmjeren na redovne letove u francuske gradove i odredišta u Sjevernoj Africi, a poslovni model zračne luke Frankfurt Hahn temelji se na niskobudžetnim prijevoznicima koji nude letove u niz turističkih odredišta za odmor, a ne u ostale njemačke gradove, i uslugu zračnog teretnog prijevoza.

| (260) | Jedino očito udvostručavanje infrastrukture postoji između zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken (39 km od Saarbrücken). Međutim, treba napomenuti da je Saarbrücken uspješna zračna luka koja je odlučila ulagati u novi terminal kako bi se rasteretio postojeći terminal u trenutku kada se broj putnika stabilno povećavao, a zračna luka Zweibrücken još nije nudila usluge zračne luke za komercijalne letove (68). Odluka o ulaganju zračne luke Saarbrücken bila je gospodarski opravdana i nužna za osiguranje povezanosti regije. Stoga je zapravo zračna luka Zweibrücken udvostručila dostupnu infrastrukturu kada je donesena odluka o njezinoj prenamjeni iz vojne u komercijalnu zračnu luku (69). |
| --- | --- |

(260)

Jedino očito udvostručavanje infrastrukture postoji između zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken (39 km od Saarbrücken). Međutim, treba napomenuti da je Saarbrücken uspješna zračna luka koja je odlučila ulagati u novi terminal kako bi se rasteretio postojeći terminal u trenutku kada se broj putnika stabilno povećavao, a zračna luka Zweibrücken još nije nudila usluge zračne luke za komercijalne letove (68). Odluka o ulaganju zračne luke Saarbrücken bila je gospodarski opravdana i nužna za osiguranje povezanosti regije. Stoga je zapravo zračna luka Zweibrücken udvostručila dostupnu infrastrukturu kada je donesena odluka o njezinoj prenamjeni iz vojne u komercijalnu zračnu luku (69).

| (261) | Nužnost i razmjernost potpore za ulaganja zračnoj luci Saarbrücken stoga proizlazi iz zagušenosti i potrebe za ispunjenjem postojećih zahtjeva za modernom infrastrukturom zračnih luka. Izgrađena infrastruktura bila je nužna kako bi zračna luka mogla pridonijeti povezanosti i razvoju regije. Komisija stoga zaključuje da je predmetna infrastruktura nužna i razmjerna ciljevima koji se nastoje ostvariti. |
| --- | --- |

(261)

Nužnost i razmjernost potpore za ulaganja zračnoj luci Saarbrücken stoga proizlazi iz zagušenosti i potrebe za ispunjenjem postojećih zahtjeva za modernom infrastrukturom zračnih luka. Izgrađena infrastruktura bila je nužna kako bi zračna luka mogla pridonijeti povezanosti i razvoju regije. Komisija stoga zaključuje da je predmetna infrastruktura nužna i razmjerna ciljevima koji se nastoje ostvariti.

Predviđanja za srednjoročnu uporabu infrastrukture zadovoljavajuća su, posebno u odnosu na uporabu postojeće infrastrukture

| (262) | Nakon razdoblja znatnog rasta, na zračni promet u Njemačkoj i Europi posljednjih je godina negativno utjecala gospodarska i financijska kriza 2009. godine čija je posljedica bilo 4,6 % -tno smanjenje broja putnika u zračnom prijevozu i stoga je to bila jedna od najgorih godina za zračni prijevoz. Međutim, opći trend rasta u zračnom prijevozu nije zaustavljen već je samo odgođen. Od lipnja 2010. mjesečne stope rasta putničkog zračnog prometa u Njemačkoj povećavale su se i bile su 7 % veće od mjesečnih stopa rasta u prethodnoj godini. Treba također uzeti u obzir činjenicu da je, prema predviđanjima, Njemačka uživala od 2009. godine snažan gospodarski rast od oko 3 % godišnje. Rast tržišta zračnog prijevoza u pravilu je veći od općeg gospodarskog rasta (70). |
| --- | --- |

(262)

Nakon razdoblja znatnog rasta, na zračni promet u Njemačkoj i Europi posljednjih je godina negativno utjecala gospodarska i financijska kriza 2009. godine čija je posljedica bilo 4,6 % -tno smanjenje broja putnika u zračnom prijevozu i stoga je to bila jedna od najgorih godina za zračni prijevoz. Međutim, opći trend rasta u zračnom prijevozu nije zaustavljen već je samo odgođen. Od lipnja 2010. mjesečne stope rasta putničkog zračnog prometa u Njemačkoj povećavale su se i bile su 7 % veće od mjesečnih stopa rasta u prethodnoj godini. Treba također uzeti u obzir činjenicu da je, prema predviđanjima, Njemačka uživala od 2009. godine snažan gospodarski rast od oko 3 % godišnje. Rast tržišta zračnog prijevoza u pravilu je veći od općeg gospodarskog rasta (70).

| (263) | Zadovoljavajuća srednjoročna uporaba novog terminala u zračnoj luci Saarbrücken potvrđena je činjenicom da je godišnji broj putnika znatno iznad gornje granice (odnosno 3 90  000 putnika) kapaciteta starog terminala. Jedino naglo smanjenje broja putnika dogodilo se 2007. kada se naglo povećao broj putnika u zračnoj luci Zweibrücken. To se može objasniti činjenicom da je 2007. zračnu luku Saarbrücken napustio zračni prijevoznik Hapag Lloyd/TUIFly i počeo je letjeti iz zračne luke Zweibrücken. Situacija se znatno promijenila 2008. kada je zračna luka Saarbrücken zabilježila apsolutni vrhunac broja putnika. Njemačka tvrdi da se zbog financijske krize u Njemačkoj ta razina nije mogla zadržati sljedećih godina (71). |
| --- | --- |

(263)

Zadovoljavajuća srednjoročna uporaba novog terminala u zračnoj luci Saarbrücken potvrđena je činjenicom da je godišnji broj putnika znatno iznad gornje granice (odnosno 3 90  000 putnika) kapaciteta starog terminala. Jedino naglo smanjenje broja putnika dogodilo se 2007. kada se naglo povećao broj putnika u zračnoj luci Zweibrücken. To se može objasniti činjenicom da je 2007. zračnu luku Saarbrücken napustio zračni prijevoznik Hapag Lloyd/TUIFly i počeo je letjeti iz zračne luke Zweibrücken. Situacija se znatno promijenila 2008. kada je zračna luka Saarbrücken zabilježila apsolutni vrhunac broja putnika. Njemačka tvrdi da se zbog financijske krize u Njemačkoj ta razina nije mogla zadržati sljedećih godina (71).

| (264) | Ukupni mjesečni kapacitet zračne luke Saarbrücken iznosi [...] putnika. Od 2005. taj je kapacitet u ljetnim mjesecima (srpanj do rujan) potpuno iskorišten ili čak premašen (72). Stoga se može zaključiti da zračna luka Saarbrücken već sada u velikoj mjeri iskorištava novi kapacitet i da su srednjoročna predviđanja u pogledu uporabe kapaciteta zadovoljavajuća. |
| --- | --- |

(264)

Ukupni mjesečni kapacitet zračne luke Saarbrücken iznosi [...] putnika. Od 2005. taj je kapacitet u ljetnim mjesecima (srpanj do rujan) potpuno iskorišten ili čak premašen (72). Stoga se može zaključiti da zračna luka Saarbrücken već sada u velikoj mjeri iskorištava novi kapacitet i da su srednjoročna predviđanja u pogledu uporabe kapaciteta zadovoljavajuća.

Svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminacijski način

| (265) | Prema informacijama koje je dostavila Njemačka (73), infrastruktura je uvijek bila otvorena svim mogućim korisnicima bez komercijalno neopravdane diskriminacije. |
| --- | --- |

(265)

Prema informacijama koje je dostavila Njemačka (73), infrastruktura je uvijek bila otvorena svim mogućim korisnicima bez komercijalno neopravdane diskriminacije.

Učinak na razvoj trgovine nije toliki da bi bio protivan interesu Unije

| (266) | U skladu s točkom 39. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kategorija zračne luke može uputiti na to do koje su mjere zračne luke konkurentne i do koje mjere bi se javnim financiranjem zračne luke moglo narušiti tržišno natjecanje. Iako se prema Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. javnim financiranjem malih regionalnih zračnih luka (kategorija D) vjerojatno neće narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu, to se ne temelji na pretpostavci i nije mu svrha bila uputiti na to da je isključeno narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu. |
| --- | --- |

(266)

U skladu s točkom 39. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kategorija zračne luke može uputiti na to do koje su mjere zračne luke konkurentne i do koje mjere bi se javnim financiranjem zračne luke moglo narušiti tržišno natjecanje. Iako se prema Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. javnim financiranjem malih regionalnih zračnih luka (kategorija D) vjerojatno neće narušiti tržišno natjecanje ili utjecati na trgovinu u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu, to se ne temelji na pretpostavci i nije mu svrha bila uputiti na to da je isključeno narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu.

| (267) | Godišnji kapacitet starog terminala zračne luke Saarbrücken bio je 3 90  000 putnika. Nakon izgradnje novog terminala godišnji kapacitet zračne luke povećao se na 7 00  000 putnika. Time je kapacitet zračne luke ušao u kategoriju D „mala regionalna zračna luka” u skladu s definicijom iz točke 15. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Godišnji putnički promet u zračnoj luci Saarbrücken ostao je stabilan od 2000. na razini od oko 5 00  000 putnika, što je polovina broja putnika koji je utvrđen kao gornja granica za male regionalne zračne luke. Nadalje, zračna luka Saarbrücken tipična je regionalna zračna luka što se može zaključiti na temelju činjenice da je veliki broj putnika koji se koriste ovom zračnom lukom podrijetlom iz Saarlanda. Broj putnika koji dolaze iz pograničnih područja Francuske i Luksemburga ograničen je i iznosio je [manje od 14 %] ([...]iz Francuske i [...] iz Luksemburga) (74). |
| --- | --- |

(267)

Godišnji kapacitet starog terminala zračne luke Saarbrücken bio je 3 90  000 putnika. Nakon izgradnje novog terminala godišnji kapacitet zračne luke povećao se na 7 00  000 putnika. Time je kapacitet zračne luke ušao u kategoriju D „mala regionalna zračna luka” u skladu s definicijom iz točke 15. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Godišnji putnički promet u zračnoj luci Saarbrücken ostao je stabilan od 2000. na razini od oko 5 00  000 putnika, što je polovina broja putnika koji je utvrđen kao gornja granica za male regionalne zračne luke. Nadalje, zračna luka Saarbrücken tipična je regionalna zračna luka što se može zaključiti na temelju činjenice da je veliki broj putnika koji se koriste ovom zračnom lukom podrijetlom iz Saarlanda. Broj putnika koji dolaze iz pograničnih područja Francuske i Luksemburga ograničen je i iznosio je [manje od 14 %] ([...]iz Francuske i [...] iz Luksemburga) (74).

| (268) | Uzimajući u obzir pojam prihvatnog područja od oko 100 km i vrijeme putovanja od 60 minuta, može se pretpostaviti da se tri zračne luke koje su najbliže Saarbrückenu, odnosno, zračna luka Luxembourg (121 km od Saarbrückena), zračna luka Metz-Nancy-Lorraine (97 km od Saarbrücken) i zračna luka Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrücken) ne nalaze u istom prihvatnom području. Njihovi su poslovni modeli također puno drugačiji od poslovnog modela zračne luke Saarbrücken. |
| --- | --- |

(268)

Uzimajući u obzir pojam prihvatnog područja od oko 100 km i vrijeme putovanja od 60 minuta, može se pretpostaviti da se tri zračne luke koje su najbliže Saarbrückenu, odnosno, zračna luka Luxembourg (121 km od Saarbrückena), zračna luka Metz-Nancy-Lorraine (97 km od Saarbrücken) i zračna luka Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrücken) ne nalaze u istom prihvatnom području. Njihovi su poslovni modeli također puno drugačiji od poslovnog modela zračne luke Saarbrücken.

| (269) | Poslovni model zračne luke Luxembourg drugačiji je od poslovnog modela zračne luke Saarbrücken. Zračna luka Luxembourg koja ima 1,5 milijuna putnika godišnje znatno je veća od zračne luke Saarbrücken. U njoj se nude različiti redovni i čarter letovi, uključujući prema europskim glavnim gradovima. Ovim odabirom odredišta u velikoj se mjeri zadovoljavaju potrebe zaposlenika u financijskim i međunarodnim institucijama koje se nalaze u Luxembourgu. S druge strane, zračna luka Saarbrücken većinom nudi redovne letove u niz njemačkih gradova koji se smatraju njemačkim poslovnim centrima (Berlin, Hamburg, München) i u niz turističkih odredišta za odmor. |
| --- | --- |

(269)

Poslovni model zračne luke Luxembourg drugačiji je od poslovnog modela zračne luke Saarbrücken. Zračna luka Luxembourg koja ima 1,5 milijuna putnika godišnje znatno je veća od zračne luke Saarbrücken. U njoj se nude različiti redovni i čarter letovi, uključujući prema europskim glavnim gradovima. Ovim odabirom odredišta u velikoj se mjeri zadovoljavaju potrebe zaposlenika u financijskim i međunarodnim institucijama koje se nalaze u Luxembourgu. S druge strane, zračna luka Saarbrücken većinom nudi redovne letove u niz njemačkih gradova koji se smatraju njemačkim poslovnim centrima (Berlin, Hamburg, München) i u niz turističkih odredišta za odmor.

| (270) | Među letovima koji se nude iz zračne luke Metz-Nancy-Lorraine i zračne luke Saarbrücken ima vrlo malo preklapanja jer se iz zračne luke Metz-Nancy-Lorraine nude uglavnom redovni letovi u francuske gradove i čarter letovi u Sjevernu Afriku. |
| --- | --- |

(270)

Među letovima koji se nude iz zračne luke Metz-Nancy-Lorraine i zračne luke Saarbrücken ima vrlo malo preklapanja jer se iz zračne luke Metz-Nancy-Lorraine nude uglavnom redovni letovi u francuske gradove i čarter letovi u Sjevernu Afriku.

| (271) | Narušavanje tržišnog natjecanja između zračnih luka Saarbrücken i Frankfurt Hahn također se u načelu može isključiti zbog udaljenosti između te dvije zračne luke, koja iznosi 2 sata putovanja. Osim toga, iz zračne luke Frankfurt Hahn i u tu zračnu luku lete većinom niskobudžetni prijevoznici (Ryanair) i prijevoz tereta vrlo je važan model njezinog poslovnog modela, dok se iz zračne luke Saarbrücken nude većinom redovni letovi u nacionalna odredišta, a prijevoz tereta ograničen je. |
| --- | --- |

(271)

Narušavanje tržišnog natjecanja između zračnih luka Saarbrücken i Frankfurt Hahn također se u načelu može isključiti zbog udaljenosti između te dvije zračne luke, koja iznosi 2 sata putovanja. Osim toga, iz zračne luke Frankfurt Hahn i u tu zračnu luku lete većinom niskobudžetni prijevoznici (Ryanair) i prijevoz tereta vrlo je važan model njezinog poslovnog modela, dok se iz zračne luke Saarbrücken nude većinom redovni letovi u nacionalna odredišta, a prijevoz tereta ograničen je.

| (272) | Važniji je odnos tržišnog natjecanja između zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken koji proizlazi iz njihove blizine (39 km ili 34 minuta putovanja) i velikog preklapanja njihovih prihvatnih područja. Njemačka tvrdi da dvije zračne luke imaju različite poslovne modele: Zračna luka Saarbrücken uspješna je zračna luka (otvorena je prije više od 80 godina) i ima profinjeniju infrastrukturu kojom se nudi veća udobnost putnicima (s velikim udjelom poslovnih putnika). Iz nje se nude većinom redovni letovi u glavne njemačke poslovne centre i u niz turističkih odredišta. Zračna luka Zweibrücken ima infrastrukturu s niskim stupnjem udobnosti i njezin se poslovni model temelji na niskobudžetnim prijevoznicima, turističkim letovima i prijevozu tereta. Međutim, Komisija napominje da unatoč tome što se poslovni modeli dvije zračne luke naoko razlikuju u određenoj mjeri, jasno je da ključnu poslovnu djelatnost zračne luke Zweibrücken (turistički letovi, posebno u Antaliju/Palmu de Mallorcu) obavlja i zračna luka Saarbrücken. Istina je da je zračna luka Saarbrücken inače usmjerena na redovne letove u velike gradove kao što su Luxembourg, Berlin i Hamburg. Međutim, time se ne mijenja činjenica da se čini da zračna luka Zweibrücken ima samo ograničeno poslovanje koje se ne obavlja ili se ne može obavljati iz Saarbrückena. |
| --- | --- |

(272)

Važniji je odnos tržišnog natjecanja između zračnih luka Saarbrücken i Zweibrücken koji proizlazi iz njihove blizine (39 km ili 34 minuta putovanja) i velikog preklapanja njihovih prihvatnih područja. Njemačka tvrdi da dvije zračne luke imaju različite poslovne modele: Zračna luka Saarbrücken uspješna je zračna luka (otvorena je prije više od 80 godina) i ima profinjeniju infrastrukturu kojom se nudi veća udobnost putnicima (s velikim udjelom poslovnih putnika). Iz nje se nude većinom redovni letovi u glavne njemačke poslovne centre i u niz turističkih odredišta. Zračna luka Zweibrücken ima infrastrukturu s niskim stupnjem udobnosti i njezin se poslovni model temelji na niskobudžetnim prijevoznicima, turističkim letovima i prijevozu tereta. Međutim, Komisija napominje da unatoč tome što se poslovni modeli dvije zračne luke naoko razlikuju u određenoj mjeri, jasno je da ključnu poslovnu djelatnost zračne luke Zweibrücken (turistički letovi, posebno u Antaliju/Palmu de Mallorcu) obavlja i zračna luka Saarbrücken. Istina je da je zračna luka Saarbrücken inače usmjerena na redovne letove u velike gradove kao što su Luxembourg, Berlin i Hamburg. Međutim, time se ne mijenja činjenica da se čini da zračna luka Zweibrücken ima samo ograničeno poslovanje koje se ne obavlja ili se ne može obavljati iz Saarbrückena.

| (273) | Osim toga, primjećujemo da se veliko povećanje broja putnika u zračnoj luci Zweibrücken 2007. podudara s naglim smanjenjem broja putnika u zračnoj luci Saarbrücken te iste godine. Stoga se čini da među zračnim lukama postoji tržišno natjecanje iako su njihovi poslovni planovi u određenoj mjeri komplementarni. |
| --- | --- |

(273)

Osim toga, primjećujemo da se veliko povećanje broja putnika u zračnoj luci Zweibrücken 2007. podudara s naglim smanjenjem broja putnika u zračnoj luci Saarbrücken te iste godine. Stoga se čini da među zračnim lukama postoji tržišno natjecanje iako su njihovi poslovni planovi u određenoj mjeri komplementarni.

| (274) | Istodobno je važno napomenuti da je zračna luka Saarbrücken uspješna zračna luka već više od 80 godina. Nakon izgradnje novog terminala 2000. godišnji kapacitet zračne luke povećao se sa 3 90  000 na 7 00  000 putnika. Taj se kapacitet, međutim, nikada nije mogao potpuno iskoristiti možda zbog toga što je zračna luka Zweibrücken također 2006. počela nuditi usluge komercijalnog zračnog prijevoza putnika uz postupno povećanje broja putnika. S obzirom na povijesni razvoj dvije zračne luke (Saarbrücken je bio dio njemačkog sustava zračnih luka više od 80 godina), njihov zemljopisni položaj (preklapanje prihvatnih područja) i slobodan kapacitet dostupan u zračnoj luci Saarbrücken u trenutku kada je zračna luka Zweibrücken ušla na tržište komercijalnog zračnog prijevoza 2006., Komisija zaključuje da otvaranje zračne luke Zweibrücken predstavlja nepotrebno udvostručavanje infrastrukture kojim se narušava tržišno natjecanje, a ne obrnuto. |
| --- | --- |

(274)

Istodobno je važno napomenuti da je zračna luka Saarbrücken uspješna zračna luka već više od 80 godina. Nakon izgradnje novog terminala 2000. godišnji kapacitet zračne luke povećao se sa 3 90  000 na 7 00  000 putnika. Taj se kapacitet, međutim, nikada nije mogao potpuno iskoristiti možda zbog toga što je zračna luka Zweibrücken također 2006. počela nuditi usluge komercijalnog zračnog prijevoza putnika uz postupno povećanje broja putnika. S obzirom na povijesni razvoj dvije zračne luke (Saarbrücken je bio dio njemačkog sustava zračnih luka više od 80 godina), njihov zemljopisni položaj (preklapanje prihvatnih područja) i slobodan kapacitet dostupan u zračnoj luci Saarbrücken u trenutku kada je zračna luka Zweibrücken ušla na tržište komercijalnog zračnog prijevoza 2006., Komisija zaključuje da otvaranje zračne luke Zweibrücken predstavlja nepotrebno udvostručavanje infrastrukture kojim se narušava tržišno natjecanje, a ne obrnuto.

| (275) | Na temelju navedenog, Komisija zaključuje da se potporom za ulaganja odobrenom zračnoj luci Saarbrücken ne narušava tržišno natjecanje i ne utječe na trgovinu u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(275)

Na temelju navedenog, Komisija zaključuje da se potporom za ulaganja odobrenom zračnoj luci Saarbrücken ne narušava tržišno natjecanje i ne utječe na trgovinu u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu.

Potpora je nužna i razmjerna; poticajni učinak

| (276) | Komisija mora utvrditi je li se zbog državne potpore dodijeljene zračnoj luci Saarbrücken promijenilo ponašanje korisnika na način da se on bavi djelatnošću kojom se pridonosi postizanju cilja od općeg interesa i koju i. ne bi obavljao bez potpore ili ii. bi ju obavljao na ograničen ili različit način. Osim toga, potpora se smatra razmjernom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manjim iznosom potpore i s manje narušavanja. To znači da iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimum potreban za obavljanje djelatnosti kojoj je potpora dodijeljena. |
| --- | --- |

(276)

Komisija mora utvrditi je li se zbog državne potpore dodijeljene zračnoj luci Saarbrücken promijenilo ponašanje korisnika na način da se on bavi djelatnošću kojom se pridonosi postizanju cilja od općeg interesa i koju i. ne bi obavljao bez potpore ili ii. bi ju obavljao na ograničen ili različit način. Osim toga, potpora se smatra razmjernom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manjim iznosom potpore i s manje narušavanja. To znači da iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimum potreban za obavljanje djelatnosti kojoj je potpora dodijeljena.

| (277) | Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, ulaganje se ne bi moglo ostvariti bez potpore. Iz tablice 3. proizlazi da zračna luka još uvijek ima gubitke. Stoga se može zaključiti da je potpora bila nužna za ulaganja u svrhu rasterećenja infrastrukture zračne luke te u cilju zadovoljavanja postojećih zahtjeva za modernom infrastrukturom zračne luke. Zračna luka Saarbrücken bez potpore ne bi zadovoljila očekivanu potražnju zračnih prijevoznika i putnika u prihvatnom području; razina gospodarske djelatnosti zračne luke smanjila bi se. Komisija stoga smatra da predmetna mjera potpore ima poticajni učinak, da je iznos potpore ograničen na minimum koji je nužan za obavljanje djelatnosti kojoj je dodijeljena potpora i da je stoga razmjerna. |
| --- | --- |

(277)

Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, ulaganje se ne bi moglo ostvariti bez potpore. Iz tablice 3. proizlazi da zračna luka još uvijek ima gubitke. Stoga se može zaključiti da je potpora bila nužna za ulaganja u svrhu rasterećenja infrastrukture zračne luke te u cilju zadovoljavanja postojećih zahtjeva za modernom infrastrukturom zračne luke. Zračna luka Saarbrücken bez potpore ne bi zadovoljila očekivanu potražnju zračnih prijevoznika i putnika u prihvatnom području; razina gospodarske djelatnosti zračne luke smanjila bi se. Komisija stoga smatra da predmetna mjera potpore ima poticajni učinak, da je iznos potpore ograničen na minimum koji je nužan za obavljanje djelatnosti kojoj je dodijeljena potpora i da je stoga razmjerna.

Zaključak

| (278) | Komisija stoga zaključuje da je potpora za ulaganja odobrena zračnoj luci Saarbrücken u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(278)

Komisija stoga zaključuje da je potpora za ulaganja odobrena zračnoj luci Saarbrücken u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

| (279) | Komisija dalje smatra da, budući da je utvrdila da je državna potpora trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG spojiva u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005., ona ne mora ocijeniti ni jednu drugu osnovu za moguću spojivost potpore koju je predložila Njemačka. |
| --- | --- |

(279)

Komisija dalje smatra da, budući da je utvrdila da je državna potpora trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG spojiva u skladu s odjeljkom 4.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005., ona ne mora ocijeniti ni jednu drugu osnovu za moguću spojivost potpore koju je predložila Njemačka.

5.1.5.4.   
  Operativne potpore

| (280) | U odjeljku 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. utvrđeni su kriteriji koje će Komisija primjenjivati na ocjenjivanje spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. Ugovora. U skladu s točkom 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će primjenjivati te kriterije na sve slučajeve operativne potpore zračnoj luci, uključujući tekuće prijave i slučajeve nezakonite neprijavljene potpore. |
| --- | --- |

(280)

U odjeljku 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. utvrđeni su kriteriji koje će Komisija primjenjivati na ocjenjivanje spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. Ugovora. U skladu s točkom 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će primjenjivati te kriterije na sve slučajeve operativne potpore zračnoj luci, uključujući tekuće prijave i slučajeve nezakonite neprijavljene potpore.

| (281) | Nezakonita operativna potpora prije datuma primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. može se proglasiti spojivom u odnosu na sve nepokrivene operativne troškove ako su ispunjeni sljedeći uvjeti (75). |
| --- | --- |

(281)

Nezakonita operativna potpora prije datuma primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. može se proglasiti spojivom u odnosu na sve nepokrivene operativne troškove ako su ispunjeni sljedeći uvjeti (75).

| (282) | Kriteriji spojivosti za operativnu potporu, koji se mogu odobriti za prijelazno razdoblje od 10 godina počevši od datuma objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. sljedeći su:






  (a) | doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: ovaj je uvjet ispunjen, između ostalog, ako se potporom poveća mobilnost građana unutar Unije i povezanost regija ili se olakšava regionalni razvoj (76); |
| --- | --- | --- |

(282)

Kriteriji spojivosti za operativnu potporu, koji se mogu odobriti za prijelazno razdoblje od 10 godina počevši od datuma objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. sljedeći su:

(a)

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: ovaj je uvjet ispunjen, između ostalog, ako se potporom poveća mobilnost građana unutar Unije i povezanost regija ili se olakšava regionalni razvoj (76);

| (b) | potreba za intervencijom države: državne potpore trebale bi biti usmjerene prema situacijama u kojima mogu dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti (77); |
| --- | --- |

(b)

potreba za intervencijom države: državne potpore trebale bi biti usmjerene prema situacijama u kojima mogu dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti (77);

| (c) | postojanje učinka poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena (78); |
| --- | --- |

(c)

postojanje učinka poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena (78);

| (d) | razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje aktivnosti za koju se potpora odobrava (79); |
| --- | --- |

(d)

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje aktivnosti za koju se potpora odobrava (79);

| (e) | izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (80). |
| --- | --- |

(e)

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (80).

Operativnom potporom pridonosi se dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (283) | Predmetna operativna potpora koja obuhvaća gubitke trgovačkog društva FSBesitzG/FSG od 2000. i povezanu dokapitalizaciju koju je osiguralo trgovačko društvo vh Saar na temelju dodatnog kapitala dobivenog od Saarlanda, kako je prikazano u tablici 3., ima za cilj zadržati odgovarajuću razinu rada zračne luke Saarbrücken. |
| --- | --- |

(283)

Predmetna operativna potpora koja obuhvaća gubitke trgovačkog društva FSBesitzG/FSG od 2000. i povezanu dokapitalizaciju koju je osiguralo trgovačko društvo vh Saar na temelju dodatnog kapitala dobivenog od Saarlanda, kako je prikazano u tablici 3., ima za cilj zadržati odgovarajuću razinu rada zračne luke Saarbrücken.

| (284) | U skladu s točkom 113. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., smatra se da se operativnom potporom zračnim lukama pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njome povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije, bori se protiv zagušenja prometa u najvećim zračnim lukama Unije ili olakšava regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(284)

U skladu s točkom 113. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., smatra se da se operativnom potporom zračnim lukama pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njome povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije, bori se protiv zagušenja prometa u najvećim zračnim lukama Unije ili olakšava regionalni razvoj.

| (285) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 235., operativnom potporom zračnoj luci Saarbrücken pridonijelo se povezanosti i razvoju regije s obzirom na njezin strukturni razvoj od rudarske i čelične industrije prema regiji usmjerenoj na tehnologiju i usluge te s obzirom na njezin razvoj u regionalni istraživački i akademski centar. Razvoj zračne luke Saarbrücken također se temeljio na dobrim predviđanjima broja putnika jer je povećan kapacitet zračne luke već sada u velikoj mjeri potpuno iskorišten. |
| --- | --- |

(285)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 235., operativnom potporom zračnoj luci Saarbrücken pridonijelo se povezanosti i razvoju regije s obzirom na njezin strukturni razvoj od rudarske i čelične industrije prema regiji usmjerenoj na tehnologiju i usluge te s obzirom na njezin razvoj u regionalni istraživački i akademski centar. Razvoj zračne luke Saarbrücken također se temeljio na dobrim predviđanjima broja putnika jer je povećan kapacitet zračne luke već sada u velikoj mjeri potpuno iskorišten.

| (286) | Međutim, problem bi mogla predstavljati činjenica da je infrastruktura zračne luke Saarbrücken udvostručena sličnom infrastrukturom u zračnoj luci Zweibrücken. U scenariju udvostručavanja, u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. pretpostavlja se u točki 114. da se državnom potporom ne pridonosi cilju od zajedničkog interesa. Kada se promotri slijed događanja povezanih s proširenjem zračne luke Saarbrücken i prenamjenom zračne luke Zweibrücken iz vojne u civilnu zračnu luku, jasno je da da je ugovor o dobiti i gubicima u skladu s kojem su nadoknađeni gubici zračne luke Saarbrücken sklopljen u trenutku kada zračna luka Zweibrücken još nije ušla na tržište komercijalnog zračnog prijevoza, a zračna luka Saarbrücken bila je nekoliko godina preopterećena. Stoga se argument udvostručavanja primjenjuje više na državnu potporu odobrenu zračnoj luci Zweibrücken (81). |
| --- | --- |

(286)

Međutim, problem bi mogla predstavljati činjenica da je infrastruktura zračne luke Saarbrücken udvostručena sličnom infrastrukturom u zračnoj luci Zweibrücken. U scenariju udvostručavanja, u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. pretpostavlja se u točki 114. da se državnom potporom ne pridonosi cilju od zajedničkog interesa. Kada se promotri slijed događanja povezanih s proširenjem zračne luke Saarbrücken i prenamjenom zračne luke Zweibrücken iz vojne u civilnu zračnu luku, jasno je da da je ugovor o dobiti i gubicima u skladu s kojem su nadoknađeni gubici zračne luke Saarbrücken sklopljen u trenutku kada zračna luka Zweibrücken još nije ušla na tržište komercijalnog zračnog prijevoza, a zračna luka Saarbrücken bila je nekoliko godina preopterećena. Stoga se argument udvostručavanja primjenjuje više na državnu potporu odobrenu zračnoj luci Zweibrücken (81).

| (287) | Komisija stoga smatra da se operativnom potporom odobrenom zračnoj luci Saarbrücken pridonijelo ostvarenju cilja od zajedničkog interesa koji uključuje povećanje povezanosti i regionalnog razvoja regije Saarlanda putem sigurne prometne infrastrukture kojom se zadovoljavaju potrebe za prijevozom u regiji. |
| --- | --- |

(287)

Komisija stoga smatra da se operativnom potporom odobrenom zračnoj luci Saarbrücken pridonijelo ostvarenju cilja od zajedničkog interesa koji uključuje povećanje povezanosti i regionalnog razvoja regije Saarlanda putem sigurne prometne infrastrukture kojom se zadovoljavaju potrebe za prijevozom u regiji.

Nužnost državnih intervencija

| (288) | U skladu s točkom 116. i dalje Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., operativna potpora zračnim lukama smatrat će se nužnom ako se njome ostvaruje važno unaprjeđenje koje tržište samo ne može ostvariti. U smjernicama se dalje prepoznaje da će potreba za javnim financiranjem operativnih troškova u pravilu biti razmjerno veća u manjim zračnim lukama zbog visokih fiksnih troškova i da zračne luke s godišnjim putničkim prometom između 2 00  000 i 7 00  000 putnika možda neće moći u znatnoj mjeri pokriti svoje operativne troškove. |
| --- | --- |

(288)

U skladu s točkom 116. i dalje Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., operativna potpora zračnim lukama smatrat će se nužnom ako se njome ostvaruje važno unaprjeđenje koje tržište samo ne može ostvariti. U smjernicama se dalje prepoznaje da će potreba za javnim financiranjem operativnih troškova u pravilu biti razmjerno veća u manjim zračnim lukama zbog visokih fiksnih troškova i da zračne luke s godišnjim putničkim prometom između 2 00  000 i 7 00  000 putnika možda neće moći u znatnoj mjeri pokriti svoje operativne troškove.

| (289) | Nakon izgradnje novog terminala godišnji broj putnika u zračnoj luci Saarbrücken stabilizirao se na oko 5 00  000, što je znatno ispod 7 00  000 putnika, što je utvrđeno u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. kao gornja granica za tu kategoriju regionalnih zračnih luka. Iako je kapacitet zračne luke u potpunosti iskorišten najmanje u [...], zračna luka ne može zaraditi dovoljno prihoda za pokrivanje operativnih troškova, što je u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. navedeno kao tipičan slučaj kod zračnih luka te veličine. |
| --- | --- |

(289)

Nakon izgradnje novog terminala godišnji broj putnika u zračnoj luci Saarbrücken stabilizirao se na oko 5 00  000, što je znatno ispod 7 00  000 putnika, što je utvrđeno u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. kao gornja granica za tu kategoriju regionalnih zračnih luka. Iako je kapacitet zračne luke u potpunosti iskorišten najmanje u [...], zračna luka ne može zaraditi dovoljno prihoda za pokrivanje operativnih troškova, što je u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. navedeno kao tipičan slučaj kod zračnih luka te veličine.

| (290) | Stoga Komisija smatra da je operativna potpora zračnoj luci Saarbrücken nužna. |
| --- | --- |

(290)

Stoga Komisija smatra da je operativna potpora zračnoj luci Saarbrücken nužna.

Prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike:

| (291) | U skladu s točkom 120. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., operativna potpora trebala bi biti odgovarajući instrument politike za postizanje zacrtanog cilja ili rješavanje problema koje se namjeravalo riješiti potporom. Budući da zračna luka Saarbrücken ostvaruje gubitke na operativnoj razini, jedini primjereni instrument je operativna potpora kojom se omogućuje zračnoj luci da nastavi s aktivnostima osiguravanja povezanosti Saarlanda. Drugi instrumenti, kao što su potpora za ulaganja ili regulatorne mjere, ne čine se primjerenima za rješavanje financijskih problema zračne luke Saarbrücken na operativnoj razini Stoga Komisija smatra da je operativna potpora zračnoj luci Saarbrücken nužan instrument. |
| --- | --- |

(291)

U skladu s točkom 120. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., operativna potpora trebala bi biti odgovarajući instrument politike za postizanje zacrtanog cilja ili rješavanje problema koje se namjeravalo riješiti potporom. Budući da zračna luka Saarbrücken ostvaruje gubitke na operativnoj razini, jedini primjereni instrument je operativna potpora kojom se omogućuje zračnoj luci da nastavi s aktivnostima osiguravanja povezanosti Saarlanda. Drugi instrumenti, kao što su potpora za ulaganja ili regulatorne mjere, ne čine se primjerenima za rješavanje financijskih problema zračne luke Saarbrücken na operativnoj razini Stoga Komisija smatra da je operativna potpora zračnoj luci Saarbrücken nužan instrument.

Postojanje učinka poticaja i razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum):

| (292) | U skladu s točkom 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., operativne potpore imaju učinak poticaja ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena. |
| --- | --- |

(292)

U skladu s točkom 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., operativne potpore imaju učinak poticaja ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena.

| (293) | Zračnoj luci Saarbrücken dodijeljena je potpora za ulaganja za izgradnju novog terminala i za provedbu postojećih zahtjeva za modernu infrastrukturu zračne luke. Time se zračnoj luci omogućilo da zadovolji potrebe Saarlanda regije za povezanošću i prijevozom, što se izraženo u broju putnika stabiliziralo posljednjih godina na razini od 5 00  000 putnika godišnje Unatoč stabilnim brojevima putnika, zračna luka međutim ne može pokriti svoje operativne troškove. Zračna luka bez operativne potpore ne bi mogla zadržati postojeću razinu prometa i njezine bi se gospodarske aktivnosti morale smanjiti. Istodobno potpora nije premašila iznos potreban za pokrivanje operativnih troškova i stoga je iznos ograničen na nužni minimum. |
| --- | --- |

(293)

Zračnoj luci Saarbrücken dodijeljena je potpora za ulaganja za izgradnju novog terminala i za provedbu postojećih zahtjeva za modernu infrastrukturu zračne luke. Time se zračnoj luci omogućilo da zadovolji potrebe Saarlanda regije za povezanošću i prijevozom, što se izraženo u broju putnika stabiliziralo posljednjih godina na razini od 5 00  000 putnika godišnje Unatoč stabilnim brojevima putnika, zračna luka međutim ne može pokriti svoje operativne troškove. Zračna luka bez operativne potpore ne bi mogla zadržati postojeću razinu prometa i njezine bi se gospodarske aktivnosti morale smanjiti. Istodobno potpora nije premašila iznos potreban za pokrivanje operativnih troškova i stoga je iznos ograničen na nužni minimum.

| (294) | Stoga Komisija smatra da operativna potpora zračnoj luci Saarbrücken ima učinak poticaja i da je razmjerna. |
| --- | --- |

(294)

Stoga Komisija smatra da operativna potpora zračnoj luci Saarbrücken ima učinak poticaja i da je razmjerna.

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

| (295) | U skladu s točkom 131. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., pri procjenjivanju usklađenosti operativnih potpora Komisija će uzeti u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu. Jedna od naznaka mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i učinaka na trgovinu mogla bi biti činjenica da se zračna luka nalazi u istom prihvatnom području kao i druga zračna luka koja ima praznog kapaciteta. |
| --- | --- |

(295)

U skladu s točkom 131. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., pri procjenjivanju usklađenosti operativnih potpora Komisija će uzeti u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu. Jedna od naznaka mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i učinaka na trgovinu mogla bi biti činjenica da se zračna luka nalazi u istom prihvatnom području kao i druga zračna luka koja ima praznog kapaciteta.

| (296) | Kao što je prikazano u uvodnim izjavama 237. i dalje, uzimajući u obzir pojam prihvatnog područja od oko 100 km i vrijeme putovanja od 60 minuta, može se pretpostaviti da se tri zračne luke koje su najbliže Saarbrückenu, odnosno, zračna luka Luxembourg (121 km od Saarbrückena), zračna luka Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrücken) i zračna luka Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrücken) ne nalaze u istom prihvatnom području i da su njihovi poslovni modeli znatno drugačiji od poslovnog modela zračne luke Saarbrücken. Saarbrücken nudi uglavnom redovne letove kojima se povezuje Saarbrücken s glavnim njemačkim poslovnim centrima (Berlin, Hamburg i u prošlosti München) i niz turističkih odredišta. Luxembourg nudi uglavnom redovne letove u europske glavne gradove, Metz-Nancy-Lorraine je usmjeren na redovne letove u francuske gradove i odredišta u Sjevernoj Africi, a poslovni model zračne luke Frankfurt Hahn temelji se na niskobudžetnim prijevoznicima i na usluzi zračnog teretnog prijevoza. |
| --- | --- |

(296)

Kao što je prikazano u uvodnim izjavama 237. i dalje, uzimajući u obzir pojam prihvatnog područja od oko 100 km i vrijeme putovanja od 60 minuta, može se pretpostaviti da se tri zračne luke koje su najbliže Saarbrückenu, odnosno, zračna luka Luxembourg (121 km od Saarbrückena), zračna luka Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrücken) i zračna luka Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrücken) ne nalaze u istom prihvatnom području i da su njihovi poslovni modeli znatno drugačiji od poslovnog modela zračne luke Saarbrücken. Saarbrücken nudi uglavnom redovne letove kojima se povezuje Saarbrücken s glavnim njemačkim poslovnim centrima (Berlin, Hamburg i u prošlosti München) i niz turističkih odredišta. Luxembourg nudi uglavnom redovne letove u europske glavne gradove, Metz-Nancy-Lorraine je usmjeren na redovne letove u francuske gradove i odredišta u Sjevernoj Africi, a poslovni model zračne luke Frankfurt Hahn temelji se na niskobudžetnim prijevoznicima i na usluzi zračnog teretnog prijevoza.

| (297) | Problem udvostručavanja infrastrukture zračne luke u istom prihvatnom području nastaje samo u odnosu na zračnu luku Zweibrücken. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 252. i uzimajući u obzir slijed događaja povezanih s proširenjem infrastrukture zračne luke Saarbrücken i prenamjenom zračne luke Zweibrücken iz vojne zračne luke u civilnu zračnu luku, čime je stvoren rezervni kapacitet u Saarlandu, može se zaključiti da je infrastrukturu nepotrebno udvostručila zračna luka Zweibrücken, čime je narušeno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(297)

Problem udvostručavanja infrastrukture zračne luke u istom prihvatnom području nastaje samo u odnosu na zračnu luku Zweibrücken. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 252. i uzimajući u obzir slijed događaja povezanih s proširenjem infrastrukture zračne luke Saarbrücken i prenamjenom zračne luke Zweibrücken iz vojne zračne luke u civilnu zračnu luku, čime je stvoren rezervni kapacitet u Saarlandu, može se zaključiti da je infrastrukturu nepotrebno udvostručila zračna luka Zweibrücken, čime je narušeno tržišno natjecanje.

Zaključak

| (298) | Na temelju navedenog, Komisija zaključuje da je operativna potpora odobrena zračnoj luci Saarbrücken u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora u svjetlu uvjeta spojivosti iz odjeljak 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. |
| --- | --- |

(298)

Na temelju navedenog, Komisija zaključuje da je operativna potpora odobrena zračnoj luci Saarbrücken u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora u svjetlu uvjeta spojivosti iz odjeljak 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

| (299) | Komisija dalje smatra da, budući da je utvrdila da je državna potpora trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG spojiva u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., ona ne mora ocijeniti niti jednu drugu osnovu za moguću spojivost potpore koju je predložila Njemačka. |
| --- | --- |

(299)

Komisija dalje smatra da, budući da je utvrdila da je državna potpora trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG spojiva u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., ona ne mora ocijeniti niti jednu drugu osnovu za moguću spojivost potpore koju je predložila Njemačka.

5.2.   PRIJENOS RAZLIČITIH ZEMLJIŠNIH ČESTICA NA TRGOVAČKO DRUŠTVO FSBESITZG

5.2.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (300) | Iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 179. do 182., trgovačko društvo FSBesitzG mora se smatrati poduzetnikom od 2000. godine na dalje.
  Stoga, u pogledu različitih prijenosa zemljišta navedenih u odluci o pokretanju postupka, u svrhe ove odluke relevantni su samo oni izvršeni nakon 2000. Prijenosi koji su izvršeni prije 2000. nisu koristiti poduzetniku i stoga ne mogu činiti državnu potporu. U pogledu prijenosa izvršenih nakon 2000., njemačka tvrdi da su bili nužni iz sigurnosnih razloga i stoga su u nadležnosti javne politike i izuzeti su od analize državne potpore. Njemačka smatra da se na prijenose primjenjuje članak 8. Luftsicherheitsgesetza. Na istoj osnovi kao u uvodnim izjavama 186. do 194., Komisija smatra da se može smatrati da su mjere u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza aktivnosti koje su u nadležnosti javne politike. Međutim, u mjeri u kojoj su prijenosom zemljišnih čestica trgovačka društva FSBesitzG ili FSG oslobođena troškova koje su morala snositi u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetza, taj prijenos nije izuzet od nadzora u skladu s pravilima Unije o državnim potporama. |
| --- | --- |

(300)

Iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 179. do 182., trgovačko društvo FSBesitzG mora se smatrati poduzetnikom od 2000. godine na dalje.

Stoga, u pogledu različitih prijenosa zemljišta navedenih u odluci o pokretanju postupka, u svrhe ove odluke relevantni su samo oni izvršeni nakon 2000. Prijenosi koji su izvršeni prije 2000. nisu koristiti poduzetniku i stoga ne mogu činiti državnu potporu. U pogledu prijenosa izvršenih nakon 2000., njemačka tvrdi da su bili nužni iz sigurnosnih razloga i stoga su u nadležnosti javne politike i izuzeti su od analize državne potpore. Njemačka smatra da se na prijenose primjenjuje članak 8. Luftsicherheitsgesetza. Na istoj osnovi kao u uvodnim izjavama 186. do 194., Komisija smatra da se može smatrati da su mjere u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza aktivnosti koje su u nadležnosti javne politike. Međutim, u mjeri u kojoj su prijenosom zemljišnih čestica trgovačka društva FSBesitzG ili FSG oslobođena troškova koje su morala snositi u skladu s člankom 8. stavkom 3. Luftsicherheitsgesetza, taj prijenos nije izuzet od nadzora u skladu s pravilima Unije o državnim potporama.

| (301) | Nakon 2000. održana su tri prijenosa zemljišta od kojih dva [...] (2002. i 2003.) i jedan uz plaćanje (2004.). Prijenos zemljišta izvršila je savezna zemlja Saarland. Komisija stoga može zaključiti da prijenosi zemljišta trgovačkom društvu FSBesitzG uključuju državnu potporu u obliku izravnih bespovratnih sredstava iz državnog proračuna i stoga se mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(301)

Nakon 2000. održana su tri prijenosa zemljišta od kojih dva [...] (2002. i 2003.) i jedan uz plaćanje (2004.). Prijenos zemljišta izvršila je savezna zemlja Saarland. Komisija stoga može zaključiti da prijenosi zemljišta trgovačkom društvu FSBesitzG uključuju državnu potporu u obliku izravnih bespovratnih sredstava iz državnog proračuna i stoga se mogu pripisati državi.

| (302) | Za dva prijenosa koja su izvršena besplatno mora se smatrati da su trgovačkom društvu FSBesitzG dala prednost koju inače ne bi moglo ostvariti na tržištu. Njemačka je osigurala unutarnju evaluaciju vrijednosti te dvije čestice zemljišta u skladu s kojom bi kombinirana tržišna vrijednost iznosila otprilike [...]. Treća je zemljišna čestica prodana po cijeni od [...]. Njemačka je osigurala evaluaciju zemljišnih čestica čiji je prijenos izvršen 2002. U skladu s tom evaluacijom, vrijednost prepisanih zemljišnih čestica izvan izvorne ograde iznosila je [...],; vrijednost čestica zemljišta u okviru zračne luke iznosila je [...]. Ona tvrdi da se na temelju te evaluacije može također utvrditi vrijednost čestice prodane 2004. Na osnovu toga Njemačka je procijenila da je vrijednost čestice prodane 2004. iznosila [...] u trenutku transakcije, što je jednako prodajnoj cijeni koju je platilo trgovačko društvo FSBesitzG. Komisija u vezi s time prvo napominje da evaluaciju koju spominje Njemačka nije izvršio neovisni stručnjak već da ju je izvršio odjel za prodaju zemljišta Ministarstva financija Saarlanda Osim toga, Njemačka nije objasnila kako je došla do svog zaključka. Posebno je nejasno koje su se zemljišne čestice nalazile u okviru zemljišta zračne luke, a koje izvan. Komisija stoga ne može isključiti da je plaćena cijena bila ispod tržišne vrijednosti i stoga je njome odobrena prednost trgovačkom društvu FSBesitzG. Budući da je od sva tri prijenosa koristi imalo samo društvo FSBesitzG, oni se također moraju smatrati selektivnima. Naposljetku, i na istoj osnovi kao u uvodnim izjavama 218.–225., prijenosima bi se moglo narušiti tržišno natjecanje i oni bi mogli utjecati na trgovinu. Zbog toga prijenos tri zemljišne čestice čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(302)

Za dva prijenosa koja su izvršena besplatno mora se smatrati da su trgovačkom društvu FSBesitzG dala prednost koju inače ne bi moglo ostvariti na tržištu. Njemačka je osigurala unutarnju evaluaciju vrijednosti te dvije čestice zemljišta u skladu s kojom bi kombinirana tržišna vrijednost iznosila otprilike [...]. Treća je zemljišna čestica prodana po cijeni od [...]. Njemačka je osigurala evaluaciju zemljišnih čestica čiji je prijenos izvršen 2002. U skladu s tom evaluacijom, vrijednost prepisanih zemljišnih čestica izvan izvorne ograde iznosila je [...],; vrijednost čestica zemljišta u okviru zračne luke iznosila je [...]. Ona tvrdi da se na temelju te evaluacije može također utvrditi vrijednost čestice prodane 2004. Na osnovu toga Njemačka je procijenila da je vrijednost čestice prodane 2004. iznosila [...] u trenutku transakcije, što je jednako prodajnoj cijeni koju je platilo trgovačko društvo FSBesitzG. Komisija u vezi s time prvo napominje da evaluaciju koju spominje Njemačka nije izvršio neovisni stručnjak već da ju je izvršio odjel za prodaju zemljišta Ministarstva financija Saarlanda Osim toga, Njemačka nije objasnila kako je došla do svog zaključka. Posebno je nejasno koje su se zemljišne čestice nalazile u okviru zemljišta zračne luke, a koje izvan. Komisija stoga ne može isključiti da je plaćena cijena bila ispod tržišne vrijednosti i stoga je njome odobrena prednost trgovačkom društvu FSBesitzG. Budući da je od sva tri prijenosa koristi imalo samo društvo FSBesitzG, oni se također moraju smatrati selektivnima. Naposljetku, i na istoj osnovi kao u uvodnim izjavama 218.–225., prijenosima bi se moglo narušiti tržišno natjecanje i oni bi mogli utjecati na trgovinu. Zbog toga prijenos tri zemljišne čestice čini državnu potporu.

| (303) | Komisija dalje smatra da se potpora mora smatrati potporom za ulaganja jer se odnosila na besplatni prijenos fiksne kapitalne imovine. |
| --- | --- |

(303)

Komisija dalje smatra da se potpora mora smatrati potporom za ulaganja jer se odnosila na besplatni prijenos fiksne kapitalne imovine.

5.2.2.   SPOJIVOST

| (304) | Potpora za ulaganja iskorištena je za proširenje sigurnosnih zona na kraju uzletno-slijetne staze (RESA). Kako je navedeno u odjeljku 5.1.5.3., to je ulaganje izvršeno s ciljem očuvanja operativnosti zračne luke i posljedičnog jačanja regionalnog razvoja. Komisija smatra da potpora za ulaganja u obliku prijenosa zemljišta također ispunjuje sve kriterije za utvrđivanje spojivosti u skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se jednako primjenjuju razlozi iz odjeljka 5.1.5.3. Stoga se zaključuje da je potpora za ulaganja u obliku prijenosa zemljišta spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(304)

Potpora za ulaganja iskorištena je za proširenje sigurnosnih zona na kraju uzletno-slijetne staze (RESA). Kako je navedeno u odjeljku 5.1.5.3., to je ulaganje izvršeno s ciljem očuvanja operativnosti zračne luke i posljedičnog jačanja regionalnog razvoja. Komisija smatra da potpora za ulaganja u obliku prijenosa zemljišta također ispunjuje sve kriterije za utvrđivanje spojivosti u skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. jer se jednako primjenjuju razlozi iz odjeljka 5.1.5.3. Stoga se zaključuje da je potpora za ulaganja u obliku prijenosa zemljišta spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

5.3.   JAMSTVA ZA KREDITE U KORIST TRGOVAČKIH DRUŠTAVA VH SAAR I FSBESITZG

5.3.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (305) | Komisija navodi da je savezna zemlja Saarland u tri navrata dala jamstva za kredite trgovačkom društvu FSBesitzG i pritom nije dobila naknadu. Međutim, također napominje da su sva jamstva odobrena prije 2000. Budući da se može smatrati da je trgovačko društvo FSBesitzG poduzetnik u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora samo od 2000. na dalje, Komisija zaključuje da se jamstvima nije dala prednost poduzetniku i da ona stoga nisu državna potpora. |
| --- | --- |

(305)

Komisija navodi da je savezna zemlja Saarland u tri navrata dala jamstva za kredite trgovačkom društvu FSBesitzG i pritom nije dobila naknadu. Međutim, također napominje da su sva jamstva odobrena prije 2000. Budući da se može smatrati da je trgovačko društvo FSBesitzG poduzetnik u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora samo od 2000. na dalje, Komisija zaključuje da se jamstvima nije dala prednost poduzetniku i da ona stoga nisu državna potpora.

| (306) | U vezi s dopisima dostavljenima trgovačkom društvu vh Saar, Komisija podsjeća na svoj prethodni zaključak u uvodnoj izjavi 203. da trgovačko društvo vh Saar iskorištava primljena sredstva za ispunjenje svojih obveza financiranja zračne luke Saarbrücken. Krediti koje je uzelo trgovačko društvo vh Saar na temelju pisama preporuke također su proslijeđeni zračnoj luci Saarbrücken. Stoga se može zaključiti da trgovačko društvo vh Saar nije imalo koristi od prednosti iz tih pisama već da je prednost sadržana u njima, ako je ima, prenesena na zračnu luku. |
| --- | --- |

(306)

U vezi s dopisima dostavljenima trgovačkom društvu vh Saar, Komisija podsjeća na svoj prethodni zaključak u uvodnoj izjavi 203. da trgovačko društvo vh Saar iskorištava primljena sredstva za ispunjenje svojih obveza financiranja zračne luke Saarbrücken. Krediti koje je uzelo trgovačko društvo vh Saar na temelju pisama preporuke također su proslijeđeni zračnoj luci Saarbrücken. Stoga se može zaključiti da trgovačko društvo vh Saar nije imalo koristi od prednosti iz tih pisama već da je prednost sadržana u njima, ako je ima, prenesena na zračnu luku.

| (307) | U odnosu na prednost za zračnu luku, krediti osigurani pismima preporuke proslijeđeni su za financiranje ulaganja u infrastrukturu. Da su se pisma preporuke odnosila na potporu, ona bi bila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora iz razloga navedenih u odjeljku 5.1.5.3. |
| --- | --- |

(307)

U odnosu na prednost za zračnu luku, krediti osigurani pismima preporuke proslijeđeni su za financiranje ulaganja u infrastrukturu. Da su se pisma preporuke odnosila na potporu, ona bi bila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora iz razloga navedenih u odjeljku 5.1.5.3.

5.4.   UGOVOR O NAJMU IZMEĐU TRGOVAČKIH DRUŠTAVA FSBESITZG I FSBG

5.4.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (308) | Komisija je već utvrdila, u uvodnoj izjavi 181., da je trgovačko društvo FSBG poduzetnik u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Stoga treba samo ocijeniti daje li se ugovorima o najmu prednost FSBG-u, je li ta prednost odobrena iz državnih sredstava te je li se njima narušilo tržišno natjecanje i jesu li utjecali na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(308)

Komisija je već utvrdila, u uvodnoj izjavi 181., da je trgovačko društvo FSBG poduzetnik u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. Stoga treba samo ocijeniti daje li se ugovorima o najmu prednost FSBG-u, je li ta prednost odobrena iz državnih sredstava te je li se njima narušilo tržišno natjecanje i jesu li utjecali na trgovinu između država članica.

Razlika između postojeće i nove potpore

| (309) | Komisija prvo primjećuje da treba razlikovati ugovor o najmu sklopljen 7. srpnja 1997. koji je bio na snazi do 1. srpnja 2006. (dalje u tekstu: „ugovor iz 1997.”) od ugovora koji je bio na snazi od 1. srpnja 2006. na dalje („ugovor iz 2006.”). Kao što je prethodno istaknuto, izgradnja i upravljanje zračnom lukom nisu se smatrati gospodarskom djelatnošću do 2000. pa bi stoga svaka mjera potpore odobrena prije tog datuma, ako bi se smatrala državnom potporom, činila postojeću potporu nakon tog datuma (vidi odjeljak 5.1.2.). Stoga nije nužno dalje istraživati je li ugovorom iz 1997. (kojim je predviđen fiksni godišnji iznos najamnine) zaista dodijeljena potpora jer bi se ona u svakom slučaju morala smatrati postojećom potporom. |
| --- | --- |

(309)

Komisija prvo primjećuje da treba razlikovati ugovor o najmu sklopljen 7. srpnja 1997. koji je bio na snazi do 1. srpnja 2006. (dalje u tekstu: „ugovor iz 1997.”) od ugovora koji je bio na snazi od 1. srpnja 2006. na dalje („ugovor iz 2006.”). Kao što je prethodno istaknuto, izgradnja i upravljanje zračnom lukom nisu se smatrati gospodarskom djelatnošću do 2000. pa bi stoga svaka mjera potpore odobrena prije tog datuma, ako bi se smatrala državnom potporom, činila postojeću potporu nakon tog datuma (vidi odjeljak 5.1.2.). Stoga nije nužno dalje istraživati je li ugovorom iz 1997. (kojim je predviđen fiksni godišnji iznos najamnine) zaista dodijeljena potpora jer bi se ona u svakom slučaju morala smatrati postojećom potporom.

| (310) | S druge strane, novi ugovor o najmu koji je trgovačko društvo FSBG sklopilo 2006. s izmijenjenim uvjetima za utvrđivanje godišnje najamnine (posebno uvođenje novog cjenovnog elementa, odnosno, prijenos određenog postotka godišnje dobiti FSBG-a) ne može se smatrati samo „izmjenom čisto formalne ili administrativne prirode koja ne može utjecati na ocjenu spojivosti mjere potpore sa zajedničkim tržištem” (82). Ugovor iz 2006., ako čini državnu potporu, stoga se ne može smatrati postojećom potporom, već čini novu potporu. |
| --- | --- |

(310)

S druge strane, novi ugovor o najmu koji je trgovačko društvo FSBG sklopilo 2006. s izmijenjenim uvjetima za utvrđivanje godišnje najamnine (posebno uvođenje novog cjenovnog elementa, odnosno, prijenos određenog postotka godišnje dobiti FSBG-a) ne može se smatrati samo „izmjenom čisto formalne ili administrativne prirode koja ne može utjecati na ocjenu spojivosti mjere potpore sa zajedničkim tržištem” (82). Ugovor iz 2006., ako čini državnu potporu, stoga se ne može smatrati postojećom potporom, već čini novu potporu.

Državna sredstva i odgovornost države

| (311) | Kako bi mogla činiti državnu potporu, predmetna mjera mora se financirati iz državnih sredstava i odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi. |
| --- | --- |

(311)

Kako bi mogla činiti državnu potporu, predmetna mjera mora se financirati iz državnih sredstava i odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi.

| (312) | Ugovor iz 2006. sklopljen je između trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG. Trgovačko društvo FSBesitzG bilo je (neizravno) u100 %-tnom vlasništvu države, koja je stoga mogla vršiti kontrolu nad tim trgovačkim društvom. Pristajanje na ugovor o najmu uz najamninu koja je niža od tržišne cijene značilo bi gubitak prihoda za to trgovačko društvo i njegovog vlasnika, odnosno, za Saarland i stoga bi se financirao iz državnih sredstava. U pogledu pripisivanja državi, Komisija napominje da u skladu sa statutom trgovačkog društva FSBesitzG članove nadzornog odbora imenuje Vlada Saarlanda, a predsjednika imenuje ministar nadležan za zračni promet. Za sklapanje ugovora iz 2006. bila je potrebna suglasnost nadzornog odbora (83), koji predstavlja vladu Saarlanda. Komisija stoga može zaključiti da se mjera može pripisati državi. |
| --- | --- |

(312)

Ugovor iz 2006. sklopljen je između trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG. Trgovačko društvo FSBesitzG bilo je (neizravno) u100 %-tnom vlasništvu države, koja je stoga mogla vršiti kontrolu nad tim trgovačkim društvom. Pristajanje na ugovor o najmu uz najamninu koja je niža od tržišne cijene značilo bi gubitak prihoda za to trgovačko društvo i njegovog vlasnika, odnosno, za Saarland i stoga bi se financirao iz državnih sredstava. U pogledu pripisivanja državi, Komisija napominje da u skladu sa statutom trgovačkog društva FSBesitzG članove nadzornog odbora imenuje Vlada Saarlanda, a predsjednika imenuje ministar nadležan za zračni promet. Za sklapanje ugovora iz 2006. bila je potrebna suglasnost nadzornog odbora (83), koji predstavlja vladu Saarlanda. Komisija stoga može zaključiti da se mjera može pripisati državi.

Gospodarska prednost

| (313) | Kako bi se moglo utvrditi je li se ugovorom iz 2006. osigurala gospodarska prednost trgovačkom društvu FSBG treba usporediti uvjete iz tog ugovora s uvjetima koji su u to vrijeme bili uobičajeni na tržištu za tu vrstu ugovora ili, ako to nije moguće, razmotriti bi li se subjekt u tržišnom gospodarstvu čiji je cilj stvaranje dobiti uključio u takvu transakciju. |
| --- | --- |

(313)

Kako bi se moglo utvrditi je li se ugovorom iz 2006. osigurala gospodarska prednost trgovačkom društvu FSBG treba usporediti uvjete iz tog ugovora s uvjetima koji su u to vrijeme bili uobičajeni na tržištu za tu vrstu ugovora ili, ako to nije moguće, razmotriti bi li se subjekt u tržišnom gospodarstvu čiji je cilj stvaranje dobiti uključio u takvu transakciju.

| (314) | Njemačka nije dostavila nikakve dokaze da je ugovor iz 2006. u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima u tom trenutku. Stoga je nužno analizirati bi li razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu, koji je zainteresiran za ostvarivanje razumne dobiti, sklopio ugovor iz 2006. |
| --- | --- |

(314)

Njemačka nije dostavila nikakve dokaze da je ugovor iz 2006. u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima u tom trenutku. Stoga je nužno analizirati bi li razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu, koji je zainteresiran za ostvarivanje razumne dobiti, sklopio ugovor iz 2006.

| (315) | Komisija primjećuje da je trgovačko društvo FSBesitzG dosljedno bilježilo gubitke najmanje od 2000. (vidjeti tablicu 3.). Budući da je ugovor o najmu s trgovačkim društvom FSBG bio praktički njegov jedini izvor prihoda (osim pokrivanja godišnjih gubitaka koje je izvršilo trgovačko društvo vh Saar), čini se da bi razumni subjekt u tržišnom gospodarstvu na mjestu trgovačkog društva FSBesitzG pokušao pokriti vlastite troškove prihodom stečenim na temelju ugovora o najmu. Troškovi nastali trgovačkom društvu FSBesitzG viši su od prihoda stečenog iznajmljivanjem zračne luke trgovačkom društvu FSBG. Ne čini se ni da je trgovačko društvo FSBesitzG sklapanjem ugovora iz 2006. provodilo posebnu strategiju dugoročne profitabilnosti. |
| --- | --- |

(315)

Komisija primjećuje da je trgovačko društvo FSBesitzG dosljedno bilježilo gubitke najmanje od 2000. (vidjeti tablicu 3.). Budući da je ugovor o najmu s trgovačkim društvom FSBG bio praktički njegov jedini izvor prihoda (osim pokrivanja godišnjih gubitaka koje je izvršilo trgovačko društvo vh Saar), čini se da bi razumni subjekt u tržišnom gospodarstvu na mjestu trgovačkog društva FSBesitzG pokušao pokriti vlastite troškove prihodom stečenim na temelju ugovora o najmu. Troškovi nastali trgovačkom društvu FSBesitzG viši su od prihoda stečenog iznajmljivanjem zračne luke trgovačkom društvu FSBG. Ne čini se ni da je trgovačko društvo FSBesitzG sklapanjem ugovora iz 2006. provodilo posebnu strategiju dugoročne profitabilnosti.

| (316) | S obzirom na navedeno ne može se smatrati da je sklapanje ugovora iz 2006. u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te se stoga njime osigurala prednost trgovačkom društvu FSBG. |
| --- | --- |

(316)

S obzirom na navedeno ne može se smatrati da je sklapanje ugovora iz 2006. u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te se stoga njime osigurala prednost trgovačkom društvu FSBG.

Selektivnost

| (317) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da mjera, kako bi se mogla definirati državnom potporom, stavlja u povoljniji položaj „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe.” Budući da je od ugovora iz 2006. koristi imalo samo trgovačko društvo FSBG, on se može smatrati selektivnim u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(317)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da mjera, kako bi se mogla definirati državnom potporom, stavlja u povoljniji položaj „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe.” Budući da je od ugovora iz 2006. koristi imalo samo trgovačko društvo FSBG, on se može smatrati selektivnim u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (318) | Naposljetku, mjerom se moglo narušiti tržišno natjecanje i mogla je utjecati na trgovinu iz razloga objašnjenih u odjeljku 5.1.1. |
| --- | --- |

(318)

Naposljetku, mjerom se moglo narušiti tržišno natjecanje i mogla je utjecati na trgovinu iz razloga objašnjenih u odjeljku 5.1.1.

Zaključak

| (319) | Komisija stoga smatra da je ugovor iz 2006. uključivao državnu potporu za FSBG. Ona se mora ocijeniti kao operativna potpora. |
| --- | --- |

(319)

Komisija stoga smatra da je ugovor iz 2006. uključivao državnu potporu za FSBG. Ona se mora ocijeniti kao operativna potpora.

5.4.2.   SPOJIVOST

| (320) | Kao što je opisano u odjeljku 5.1.5.4., operativna potpora dodijeljena prije datuma primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. može se proglasiti spojivom u odnosu na sve nepokrivene operativne troškove ako su ispunjeni sljedeći uvjeti (84):






  — | doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa, |
| --- | --- | --- |

(320)

Kao što je opisano u odjeljku 5.1.5.4., operativna potpora dodijeljena prije datuma primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. može se proglasiti spojivom u odnosu na sve nepokrivene operativne troškove ako su ispunjeni sljedeći uvjeti (84):

—

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa,

| — | potreba za intervencijom države, |
| --- | --- |

—

potreba za intervencijom države,

| — | postojanje učinka poticaja, |
| --- | --- |

—

postojanje učinka poticaja,

| — | razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum), |
| --- | --- |

—

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum),

| (321) | Cilj operativne potpore koja se ocjenjuje, a koja se odnosila ne iznajmljivanje infrastrukture zračne luke ispod tržišne cijene, bio je održati odgovarajuću razinu operativnosti zračne luke Saarbrücken. |
| --- | --- |

(321)

Cilj operativne potpore koja se ocjenjuje, a koja se odnosila ne iznajmljivanje infrastrukture zračne luke ispod tržišne cijene, bio je održati odgovarajuću razinu operativnosti zračne luke Saarbrücken.

| (322) | U skladu s točkom 113. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., smatra se da se operativnom potporom zračnim lukama pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njome povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; bore se protiv zagušenja prometa u najvećim zračnim lukama Unije ili olakšavaju regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(322)

U skladu s točkom 113. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., smatra se da se operativnom potporom zračnim lukama pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njome povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; bore se protiv zagušenja prometa u najvećim zračnim lukama Unije ili olakšavaju regionalni razvoj.

| (323) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 254., operativnom potporom zračnoj luci Saarbrücken pridonijelo se povezanosti i razvoju regije. Iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 284., argument udvostručavanja primjenjuje se više na državnu potporu odobrenu zračnoj luci Zweibrücken. |
| --- | --- |

(323)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 254., operativnom potporom zračnoj luci Saarbrücken pridonijelo se povezanosti i razvoju regije. Iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 284., argument udvostručavanja primjenjuje se više na državnu potporu odobrenu zračnoj luci Zweibrücken.

| (324) | Komisija stoga smatra da se operativnom potporom odobrenom trgovačkom društvu FSBG pridonijelo ostvarenju cilja od zajedničkog interesa koji uključuje povećanje povezanosti i regionalnog razvoja savezne zemlje Saarland upravljanjem prometnom infrastrukturom kojom se zadovoljavaju potrebe za prijevozom u regiji. |
| --- | --- |

(324)

Komisija stoga smatra da se operativnom potporom odobrenom trgovačkom društvu FSBG pridonijelo ostvarenju cilja od zajedničkog interesa koji uključuje povećanje povezanosti i regionalnog razvoja savezne zemlje Saarland upravljanjem prometnom infrastrukturom kojom se zadovoljavaju potrebe za prijevozom u regiji.

| (325) | U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., manje zračne luke mogle bi imati poteškoća osigurati financiranje njihovog rada bez javnog financiranja. U skladu s točkom 118. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., zračne luke s manje od 7 00  000 putnika godišnje možda neće moći pokriti znatan dio svojih operativnih troškova. Promet u zračnoj luci Saarbrücken stalno je bio ispod 7 00  000 putnika. Stoga Komisija smatra da je potpora bila nužna jer je njome omogućeno unaprjeđenje povezanosti regije koju tržište nije moglo samo ostvariti. |
| --- | --- |

(325)

U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., manje zračne luke mogle bi imati poteškoća osigurati financiranje njihovog rada bez javnog financiranja. U skladu s točkom 118. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., zračne luke s manje od 7 00  000 putnika godišnje možda neće moći pokriti znatan dio svojih operativnih troškova. Promet u zračnoj luci Saarbrücken stalno je bio ispod 7 00  000 putnika. Stoga Komisija smatra da je potpora bila nužna jer je njome omogućeno unaprjeđenje povezanosti regije koju tržište nije moglo samo ostvariti.

| (326) | Kao što je prethodno navedeno, zračna luka Saarbrücken dobila je potporu za ulaganja kojom joj je omogućeno zadovoljavanje potreba za povezanošću i prijevoznih potpora u Saarlandu (vidjeti uvodnu izjavu 285.). Unatoč stabilnim brojevima putnika, zračna luka međutim ne može pokriti svoje operativne troškove. U tom kontekstu Komisija napominje da je trgovačko društvo FSBG ostvarivalo gubitke 2006. i 2007. kada se primjenjivao ugovor iz 2006. (zabilježeni gubici iznosili su - 2 14  709 EUR 2006. i -  2 7 37  773 EUR 2007.). Gubici su nastali unatoč činjenici da je najamnina koju je trgovačko društvo FSBG plaćalo tih godina bila niže od najamnine koja se plaćala skladu s ugovorom iz 1997. (vidjeti tablicu 7.). Stoga se može pretpostaviti da je potpora pružena ugovorom iz 2006. imala učinak poticaj i nije premašivala iznos potreban za pokrivanje operativnih troškova te je stoga bila ograničena na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. |
| --- | --- |

(326)

Kao što je prethodno navedeno, zračna luka Saarbrücken dobila je potporu za ulaganja kojom joj je omogućeno zadovoljavanje potreba za povezanošću i prijevoznih potpora u Saarlandu (vidjeti uvodnu izjavu 285.). Unatoč stabilnim brojevima putnika, zračna luka međutim ne može pokriti svoje operativne troškove. U tom kontekstu Komisija napominje da je trgovačko društvo FSBG ostvarivalo gubitke 2006. i 2007. kada se primjenjivao ugovor iz 2006. (zabilježeni gubici iznosili su - 2 14  709 EUR 2006. i -  2 7 37  773 EUR 2007.). Gubici su nastali unatoč činjenici da je najamnina koju je trgovačko društvo FSBG plaćalo tih godina bila niže od najamnine koja se plaćala skladu s ugovorom iz 1997. (vidjeti tablicu 7.). Stoga se može pretpostaviti da je potpora pružena ugovorom iz 2006. imala učinak poticaj i nije premašivala iznos potreban za pokrivanje operativnih troškova te je stoga bila ograničena na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava.

| (327) | Na temelju toga, Komisija zaključuje da su ispunjeni uvjeti spojivosti propisani u Smjernicama za zračni promet iz 2014. |
| --- | --- |

(327)

Na temelju toga, Komisija zaključuje da su ispunjeni uvjeti spojivosti propisani u Smjernicama za zračni promet iz 2014.

5.5.   POPUSTI ZA ZRAČNE PRIJEVOZNIKE/UGOVORI O MARKETINGU

5.5.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (328) | Pružanjem usluga zračnog prijevoza, zračne luke obavljaju gospodarsku djelatnosti i stoga su poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Treba analizirati daje li se sporazumima između zračnih prijevoznika i zračne luke gospodarska prednost prijevoznicima. |
| --- | --- |

(328)

Pružanjem usluga zračnog prijevoza, zračne luke obavljaju gospodarsku djelatnosti i stoga su poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Treba analizirati daje li se sporazumima između zračnih prijevoznika i zračne luke gospodarska prednost prijevoznicima.

Gospodarska prednost

| (329) | Ako zračna luka ima na raspolaganju javna sredstva, pomoć zračnom prijevozniku može, u načelu, biti isključena kada odnos između zračne luke i zračnog prijevoznika zadovoljava test subjekta u tržišnom gospodarstvu. Postojanje prednosti u pravilu se može isključiti ako (a) cijena naplaćena za usluge odgovara tržišnoj cijeni; ili (b) ex ante analizom može se pokazati da će na temelju sporazuma između zračne luke/zračnog prijevoznika zračna luka ostvariti pozitivnu rastuću dobit za zračnu luku i dio je opće strategije koja je na kraju dovela do profitabilnosti. |
| --- | --- |

(329)

Ako zračna luka ima na raspolaganju javna sredstva, pomoć zračnom prijevozniku može, u načelu, biti isključena kada odnos između zračne luke i zračnog prijevoznika zadovoljava test subjekta u tržišnom gospodarstvu. Postojanje prednosti u pravilu se može isključiti ako (a) cijena naplaćena za usluge odgovara tržišnoj cijeni; ili (b) ex ante analizom može se pokazati da će na temelju sporazuma između zračne luke/zračnog prijevoznika zračna luka ostvariti pozitivnu rastuću dobit za zračnu luku i dio je opće strategije koja je na kraju dovela do profitabilnosti.

| (330) | Kako bi se procijenilo zadovoljava li sporazum koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivane nezrakoplovne prihode koji proizlaze iz aktivnosti zračnog prijevoznika treba uzeti u obzir zajedno s pristojbama zračnih luka, bez popusta, marketinške podrške ili programa poticaja. Slično tome treba uzeti u obzir sve očekivane dodatne troškove koji su nastali zračnoj luci u vezi s aktivnošću zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Takvi dodatni troškovi mogu obuhvaćati sve kategorije rashoda ili ulaganja poput dodatnih troškova osoblja i opreme te investicijskih troškova koji su nastali uslijed prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako se, na primjer, zračna luka treba proširiti ili izgraditi novi terminal ili kakav drugi objekt kako bi se pretežito udovoljilo potrebama određenoga zračnog prijevoznika, takvi bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškovi koje bi zračna luka morala svejedno snositi, bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom, ne treba uzeti u obzir u testu STG-a. |
| --- | --- |

(330)

Kako bi se procijenilo zadovoljava li sporazum koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivane nezrakoplovne prihode koji proizlaze iz aktivnosti zračnog prijevoznika treba uzeti u obzir zajedno s pristojbama zračnih luka, bez popusta, marketinške podrške ili programa poticaja. Slično tome treba uzeti u obzir sve očekivane dodatne troškove koji su nastali zračnoj luci u vezi s aktivnošću zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Takvi dodatni troškovi mogu obuhvaćati sve kategorije rashoda ili ulaganja poput dodatnih troškova osoblja i opreme te investicijskih troškova koji su nastali uslijed prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako se, na primjer, zračna luka treba proširiti ili izgraditi novi terminal ili kakav drugi objekt kako bi se pretežito udovoljilo potrebama određenoga zračnog prijevoznika, takvi bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškovi koje bi zračna luka morala svejedno snositi, bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom, ne treba uzeti u obzir u testu STG-a.

| (331) | Osim toga, infrastruktura zračne luke mora biti otvorena svim zračnim prijevoznicima, a ne posvećena određenom zračnom prijevozniku kako bi se isključila mogućnost da prednost koja je rezultat spojive potpore upravitelju zračne luke ne prenese na određenog zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(331)

Osim toga, infrastruktura zračne luke mora biti otvorena svim zračnim prijevoznicima, a ne posvećena određenom zračnom prijevozniku kako bi se isključila mogućnost da prednost koja je rezultat spojive potpore upravitelju zračne luke ne prenese na određenog zračnog prijevoznika.

| (332) | U tom će kontekstu Komisija ocijeniti opći sustav pristojbi zračne luke koje se primjenjuju u zračnoj luci Saarbrücken te pojedinačne ugovore između zračnih prijevoznika i zračne luke Saarbrücken koji odstupaju od ili su izvan područja primjene sustava pristojbi zračne luke. |
| --- | --- |

(332)

U tom će kontekstu Komisija ocijeniti opći sustav pristojbi zračne luke koje se primjenjuju u zračnoj luci Saarbrücken te pojedinačne ugovore između zračnih prijevoznika i zračne luke Saarbrücken koji odstupaju od ili su izvan područja primjene sustava pristojbi zračne luke.

Popusti za zračne prijevoznike

| (333) | Novi cjenik pristojbi uveden je u zračnoj luci Saarbrücken 1 travnja 2007. (cjenik iz 2007.). U tom su cjeniku predviđeni popusti za zračne prijevoznike koji ispunjuju određene uvjete. U cjeniku iz 2007. posebno su se nudili popusti za nove zračne prijevoznike, nova odredišta i povećani broj putnika. Do tada u cjeniku nisu bili predviđeni popusti. Zračna luka Saarbrücken donijela je novi cjenik koji je stupio na snagu 1. rujna 2013. i njime je zamijenjen cjenik iz 2007. Cjenik iz 2013. nije predmet ove odluke. |
| --- | --- |

(333)

Novi cjenik pristojbi uveden je u zračnoj luci Saarbrücken 1 travnja 2007. (cjenik iz 2007.). U tom su cjeniku predviđeni popusti za zračne prijevoznike koji ispunjuju određene uvjete. U cjeniku iz 2007. posebno su se nudili popusti za nove zračne prijevoznike, nova odredišta i povećani broj putnika. Do tada u cjeniku nisu bili predviđeni popusti. Zračna luka Saarbrücken donijela je novi cjenik koji je stupio na snagu 1. rujna 2013. i njime je zamijenjen cjenik iz 2007. Cjenik iz 2013. nije predmet ove odluke.

| (334) | Kada se test subjekta u tržišnom gospodarstvu primjenjuje na predmetnu mjeru, Komisija prvo mora utvrditi odgovara li naplaćena cijena tržišnoj cijeni. U vezi s time Komisija snažno dvoji u to da se trenutačno može odrediti odgovarajuća referentna točka za definiranje pravih tržišnih cijena usluga koje pružaju zračne luke. Bez referentne točke koju je moguće odrediti, Komisija mora ocijeniti ex ante povećanje profitabilnosti od cjenika iz 2007. |
| --- | --- |

(334)

Kada se test subjekta u tržišnom gospodarstvu primjenjuje na predmetnu mjeru, Komisija prvo mora utvrditi odgovara li naplaćena cijena tržišnoj cijeni. U vezi s time Komisija snažno dvoji u to da se trenutačno može odrediti odgovarajuća referentna točka za definiranje pravih tržišnih cijena usluga koje pružaju zračne luke. Bez referentne točke koju je moguće odrediti, Komisija mora ocijeniti ex ante povećanje profitabilnosti od cjenika iz 2007.

| (335) | Cjenik iz 2007. uveden je radi povećanja konkurentnosti zračne luke Saarbrücken. Pripremajući cjenik iz 2007., upravitelj zračne luke Saarbrücken analizirao je broj putnika, kretanja u zračnoj luci i financijske rezultate za razdoblje 1997. – 2006. Njemačka tvrdi da je analizom tržišta koja je u to vrijeme provedena pokazala da je Saarbrücken jedna od najskupljih zračnih luka u Njemačkoj. Komisija primjećuje da je trgovačko društvo TUIFly napustilo trgovačko društvo Saarbrücken od početka 2006. Osim toga, nakon 2006. zračna luka Saarbrücken suočila se s tržišnim natjecanjem sa zračnom lukom Zweibrücken. Zahvaljujući svim tim čimbenicima zajedno zračna luka Saarbrücken razmotrila je svoju cjenovnu politiku i uvela revidirani cjenik nudeći poticaje u obliku popusta kako bi osigurala svoju buduću vidljivost i profitabilnost. |
| --- | --- |

(335)

Cjenik iz 2007. uveden je radi povećanja konkurentnosti zračne luke Saarbrücken. Pripremajući cjenik iz 2007., upravitelj zračne luke Saarbrücken analizirao je broj putnika, kretanja u zračnoj luci i financijske rezultate za razdoblje 1997. – 2006. Njemačka tvrdi da je analizom tržišta koja je u to vrijeme provedena pokazala da je Saarbrücken jedna od najskupljih zračnih luka u Njemačkoj. Komisija primjećuje da je trgovačko društvo TUIFly napustilo trgovačko društvo Saarbrücken od početka 2006. Osim toga, nakon 2006. zračna luka Saarbrücken suočila se s tržišnim natjecanjem sa zračnom lukom Zweibrücken. Zahvaljujući svim tim čimbenicima zajedno zračna luka Saarbrücken razmotrila je svoju cjenovnu politiku i uvela revidirani cjenik nudeći poticaje u obliku popusta kako bi osigurala svoju buduću vidljivost i profitabilnost.

| (336) | Iako, prema dostupnim informacijama, nisu provedene ex ante studije o profitabilnosti za cjenik iz 2007., Njemačka tvrdi da je zračna luka Saarbrücken očekivala da neće biti potrebna gotovo nikakva ulaganja za pružanje dodatnih usluga zračne luke zračnim prijevoznicima te da neće nastati dodatni operativni troškovi. Njemačka stoga smatra da nije bila nužna ex ante studija o profitabilnosti. Stoga su dodatni troškovi bili ograničeni na ponuđene poticaje. U tom kontekstu Komisija primjećuje da su se u cjeniku iz 2007. zaista nudili popusti samo za nove zračne prijevoznike, nove linije, ili veći broj putnika i on stoga nije imao negativan utjecaj na status quo u zračnoj luci. Komisija primjećuje da je prije uvođenja cjenika iz 2007. iskoristivost kapaciteta zračne luke Saarbrücken iznosila samo 50 %. Broj putnika smanjio se s 4 87  000 u 2005. na 3 50  000 u 2007., dok bi mogući godišnji kapacitet zračne luke bio 7 00  000 putnika godišnje. Komisija napominje da je nakon odlaska trgovačkog društva TUIFly zračna luka Saarbrücken imala višak kapaciteta te je mogla prihvatiti dodatni promet bez potrebe za unaprjeđenjem infrastrukture, kupnjom nove opreme ili zapošljavanjem novog osoblja. Njemačka je potvrdila nije bilo potrebe zapošljavati novo osoblje ili proširiti postojeću infrastrukturu ili drugu opremu radi pružanja usluga novim zračnim prijevoznicima ili radi novih linija (primjerice, bilo je dovoljno traka za prtljagu i dovoljno zaposlenika). |
| --- | --- |

(336)

Iako, prema dostupnim informacijama, nisu provedene ex ante studije o profitabilnosti za cjenik iz 2007., Njemačka tvrdi da je zračna luka Saarbrücken očekivala da neće biti potrebna gotovo nikakva ulaganja za pružanje dodatnih usluga zračne luke zračnim prijevoznicima te da neće nastati dodatni operativni troškovi. Njemačka stoga smatra da nije bila nužna ex ante studija o profitabilnosti. Stoga su dodatni troškovi bili ograničeni na ponuđene poticaje. U tom kontekstu Komisija primjećuje da su se u cjeniku iz 2007. zaista nudili popusti samo za nove zračne prijevoznike, nove linije, ili veći broj putnika i on stoga nije imao negativan utjecaj na status quo u zračnoj luci. Komisija primjećuje da je prije uvođenja cjenika iz 2007. iskoristivost kapaciteta zračne luke Saarbrücken iznosila samo 50 %. Broj putnika smanjio se s 4 87  000 u 2005. na 3 50  000 u 2007., dok bi mogući godišnji kapacitet zračne luke bio 7 00  000 putnika godišnje. Komisija napominje da je nakon odlaska trgovačkog društva TUIFly zračna luka Saarbrücken imala višak kapaciteta te je mogla prihvatiti dodatni promet bez potrebe za unaprjeđenjem infrastrukture, kupnjom nove opreme ili zapošljavanjem novog osoblja. Njemačka je potvrdila nije bilo potrebe zapošljavati novo osoblje ili proširiti postojeću infrastrukturu ili drugu opremu radi pružanja usluga novim zračnim prijevoznicima ili radi novih linija (primjerice, bilo je dovoljno traka za prtljagu i dovoljno zaposlenika).

| (337) | Svaki novi prijevoznik ili linija donose aeronautički i ne-aeronautički prihod. S obzirom na to da je razina troškova ostala stabilna, Njemačka tvrdi da bi svaki novi prijevoznik ili linija pozitivno pridonijeli profitabilnosti zračne luke. Činjenica da je zračna luka Saarbrücken zaista uspjela privući nekoliko novih prijevoznika (kao što je Air Berlin koji je počeo letjeti iz Saarbrückena krajem 2007.) i uspostaviti nove linije nakon uvođenja cjenika iz 2007. upućuje na uspješnost strategije utemeljena na popustima u cilju povećanja poslovanja. Dostupni podaci upućuju na to da je rezultat cjenika iz 2007. bilo postupno povećanje prihoda zračne luke (s [...] 2007. na [...] 2010.). |
| --- | --- |

(337)

Svaki novi prijevoznik ili linija donose aeronautički i ne-aeronautički prihod. S obzirom na to da je razina troškova ostala stabilna, Njemačka tvrdi da bi svaki novi prijevoznik ili linija pozitivno pridonijeli profitabilnosti zračne luke. Činjenica da je zračna luka Saarbrücken zaista uspjela privući nekoliko novih prijevoznika (kao što je Air Berlin koji je počeo letjeti iz Saarbrückena krajem 2007.) i uspostaviti nove linije nakon uvođenja cjenika iz 2007. upućuje na uspješnost strategije utemeljena na popustima u cilju povećanja poslovanja. Dostupni podaci upućuju na to da je rezultat cjenika iz 2007. bilo postupno povećanje prihoda zračne luke (s [...] 2007. na [...] 2010.).

| (338) | Komisija dalje primjećuje da bi kod ocjenjivanja sporazuma između zračne luke/prijevoznika trebala ocjenjivati i mjeru u kojoj bi se ti sporazumi mogli smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke u cilju ostvarivanja dugoročne profitabilnosti. U tom pogledu Komisija mora uzeti u obzir dostupne činjenične dokaze i promjene koje bi se mogle razumno očekivati u trenutku kada je izrađen cjenik iz 2007., posebno prevladavajuće uvjete na tržištu, odnosno promjene uvedene liberalizacijom tržišta zračnog prijevoza, ulazak na tržište i razvoj niskobudžetnih prijevoznika i ostalih operatora izravnih letova, promjene u ustrojstvenoj i gospodarskoj strukturi industrije zračnih luka te stupanj diversifikacije i složenosti funkcija koje obavljaju zračne luke, rast tržišnog natjecanja između zračnih prijevoznika i zračnih luka, nesigurno gospodarsko okruženje zbog promjena u prevladavajućim uvjetima na tržištu ili druge nestabilnosti u gospodarskom okruženju. Komisija primjećuje da je, kao što je opisano u uvodnoj izjavi 335., zračna luka Saarbrücken iz nekoliko razloga (kao što su tržišno natjecanje sa zračnom lukom Zweibrücken nakon 2006. i odlazak trgovačkog društva TUIFly s kraja 2006.) smatrala da je uvođenje revidiranog cjenika s popustima nužan korak za osiguranje svoje buduće održivosti i profitabilnosti. |
| --- | --- |

(338)

Komisija dalje primjećuje da bi kod ocjenjivanja sporazuma između zračne luke/prijevoznika trebala ocjenjivati i mjeru u kojoj bi se ti sporazumi mogli smatrati dijelom provedbe opće strategije zračne luke u cilju ostvarivanja dugoročne profitabilnosti. U tom pogledu Komisija mora uzeti u obzir dostupne činjenične dokaze i promjene koje bi se mogle razumno očekivati u trenutku kada je izrađen cjenik iz 2007., posebno prevladavajuće uvjete na tržištu, odnosno promjene uvedene liberalizacijom tržišta zračnog prijevoza, ulazak na tržište i razvoj niskobudžetnih prijevoznika i ostalih operatora izravnih letova, promjene u ustrojstvenoj i gospodarskoj strukturi industrije zračnih luka te stupanj diversifikacije i složenosti funkcija koje obavljaju zračne luke, rast tržišnog natjecanja između zračnih prijevoznika i zračnih luka, nesigurno gospodarsko okruženje zbog promjena u prevladavajućim uvjetima na tržištu ili druge nestabilnosti u gospodarskom okruženju. Komisija primjećuje da je, kao što je opisano u uvodnoj izjavi 335., zračna luka Saarbrücken iz nekoliko razloga (kao što su tržišno natjecanje sa zračnom lukom Zweibrücken nakon 2006. i odlazak trgovačkog društva TUIFly s kraja 2006.) smatrala da je uvođenje revidiranog cjenika s popustima nužan korak za osiguranje svoje buduće održivosti i profitabilnosti.

| (339) | Naposljetku, Komisija napominje da je infrastruktura zračne luke otvorena svim zračnim prijevoznicima i nije namijenjena određenom zračnom prijevozniku. |
| --- | --- |

(339)

Naposljetku, Komisija napominje da je infrastruktura zračne luke otvorena svim zračnim prijevoznicima i nije namijenjena određenom zračnom prijevozniku.

| (340) | U svjetlu toga, prihvaćajući da kao rezultat povećanja aktivnosti nije bilo nikakvih dodatnih troškova, ali se mogao očekivati dodatni prihod, Komisija prihvaća da je zračna luka Saarbrücken donoseći cjenik iz 2007. i popuste sadržane u cjeniku postupala kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. Stoga uključeni zračni prijevoznici nisu mjerom ostvarili nikakvu gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(340)

U svjetlu toga, prihvaćajući da kao rezultat povećanja aktivnosti nije bilo nikakvih dodatnih troškova, ali se mogao očekivati dodatni prihod, Komisija prihvaća da je zračna luka Saarbrücken donoseći cjenik iz 2007. i popuste sadržane u cjeniku postupala kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. Stoga uključeni zračni prijevoznici nisu mjerom ostvarili nikakvu gospodarsku prednost.

Ugovor o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin

| (341) | U ugovoru koji je sklopljen između trgovačkog društva Air Berlin i zračne luke Saarbrücken 6. travnja 2011., dvije su se stranke složile da bi trgovačko društvo Air Berlin povećalo učestalost letova u Berlin i iz Berlina s dodatnih pet povratnih letova tjedno i učestalost svojih letova u i iz [...] za dodatna tri povratna leta tjedno do kraja travnja 2014. Zauzvrat za povećanje učestalosti i preuzetu obvezu trgovačkog društva Air Berlin da će oglašavati novu učestalost, zračna luka Saarbrücken obvezala se Air Berlinu platiti ukupno [8 00  000 EUR – 1 7 00  000 EUR] 2011. i 2012. |
| --- | --- |

(341)

U ugovoru koji je sklopljen između trgovačkog društva Air Berlin i zračne luke Saarbrücken 6. travnja 2011., dvije su se stranke složile da bi trgovačko društvo Air Berlin povećalo učestalost letova u Berlin i iz Berlina s dodatnih pet povratnih letova tjedno i učestalost svojih letova u i iz [...] za dodatna tri povratna leta tjedno do kraja travnja 2014. Zauzvrat za povećanje učestalosti i preuzetu obvezu trgovačkog društva Air Berlin da će oglašavati novu učestalost, zračna luka Saarbrücken obvezala se Air Berlinu platiti ukupno [8 00  000 EUR – 1 7 00  000 EUR] 2011. i 2012.

| (342) | Njemačka je dostavila analizu profitabilnosti ugovora koja bi se mogla očekivati u trenutku kada je trgovačko društvo FSG sklopilo ugovor. Tvrdilo se da se osim izravnih plaćanja za marketing, povećanom učestalosti neće uzrokovati dodatni troškovi (85) zračnoj luci za koju Njemačka tvrdi da će moći prihvatiti dodatni promet na temelju postojeće infrastrukture i osoblja. Analiza se temeljila na sljedećim očekivanjima:

  Tablica 10.



  Ex ante profitabilnost ugovora o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin (brojevi u EUR) | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2011.–2014. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodatni prihod | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni troškovi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rezultat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(342)

Njemačka je dostavila analizu profitabilnosti ugovora koja bi se mogla očekivati u trenutku kada je trgovačko društvo FSG sklopilo ugovor. Tvrdilo se da se osim izravnih plaćanja za marketing, povećanom učestalosti neće uzrokovati dodatni troškovi (85) zračnoj luci za koju Njemačka tvrdi da će moći prihvatiti dodatni promet na temelju postojeće infrastrukture i osoblja. Analiza se temeljila na sljedećim očekivanjima:

Tablica 10.

Ex ante profitabilnost ugovora o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin (brojevi u EUR)

2011.

2012.

2013.

2014.

2011.–2014.

Dodatni prihod

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodatni troškovi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rezultat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (343) | Iako u ex ante analizi koju je provelo trgovačko društvo FSG i dostavila Njemačka nije primijenjen popust na buduća plaćanja do datuma kada je sklopljen ugovor, jasno je da se očekivao da će ugovor biti profitabilan. Njemačka je potvrdila da to data nije bilo potrebno zaposliti nove radnike ili izvršiti posebna ulaganja zbog povećane učestalosti predviđene u ugovoru o marketingu. Očekivanja zračne luke u načelu su u velikoj mjeri ispunjena i ugovor je bio profitabilan. U tom kontekstu Njemačka je dostavila projekciju trajanja ugovora na temelju dobiti ostvarene u prvih 8 mjeseci trajanja ugovora (od travnja 2011. do siječnja 2012.) iz koje se čini da je ugovor profitabilan. |
| --- | --- |

(343)

Iako u ex ante analizi koju je provelo trgovačko društvo FSG i dostavila Njemačka nije primijenjen popust na buduća plaćanja do datuma kada je sklopljen ugovor, jasno je da se očekivao da će ugovor biti profitabilan. Njemačka je potvrdila da to data nije bilo potrebno zaposliti nove radnike ili izvršiti posebna ulaganja zbog povećane učestalosti predviđene u ugovoru o marketingu. Očekivanja zračne luke u načelu su u velikoj mjeri ispunjena i ugovor je bio profitabilan. U tom kontekstu Njemačka je dostavila projekciju trajanja ugovora na temelju dobiti ostvarene u prvih 8 mjeseci trajanja ugovora (od travnja 2011. do siječnja 2012.) iz koje se čini da je ugovor profitabilan.

| (344) | Nakon analize ugovor i očekivanja trgovačkog društva FSG u trenutku sklapanja ugovora, Komisija se slaže da se ugovorom pridonijelo profitabilnosti zračne luke Saarbrücken jer je očekivani dodatni prihod bio veći od očekivanih dodatnih troškova. Budući da je ugovor stoga bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, njime se trgovačkom društvu Air Berlin nije davala prednost. |
| --- | --- |

(344)

Nakon analize ugovor i očekivanja trgovačkog društva FSG u trenutku sklapanja ugovora, Komisija se slaže da se ugovorom pridonijelo profitabilnosti zračne luke Saarbrücken jer je očekivani dodatni prihod bio veći od očekivanih dodatnih troškova. Budući da je ugovor stoga bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, njime se trgovačkom društvu Air Berlin nije davala prednost.

Zaključak

| (345) | Budući da je utvrđeno da se cjenikom iz 2007. i popustima sadržanima u cjeniku te ugovorom o marketingu iz 2011. između trgovačkog društva Air Berlin i zračne luke Saarbrücken nije osigurala prednost zračnih prijevoznika, nije potrebno ocjenjivati ostale kriterije za ocjenjivanje postojanja potpore. Može se zaključiti da predmetnim zračnim prijevoznicima nije dodijeljena državna potpora. |
| --- | --- |

(345)

Budući da je utvrđeno da se cjenikom iz 2007. i popustima sadržanima u cjeniku te ugovorom o marketingu iz 2011. između trgovačkog društva Air Berlin i zračne luke Saarbrücken nije osigurala prednost zračnih prijevoznika, nije potrebno ocjenjivati ostale kriterije za ocjenjivanje postojanja potpore. Može se zaključiti da predmetnim zračnim prijevoznicima nije dodijeljena državna potpora.

5.6.   POČETNA POTPORA DODIJELJENA DRUŠTVU CIRRUS AIRLINES

| (346) | Komisija primjećuje da je trgovačko društvo Cirrus Airlines, koje je 2005. i 2006. dobilo izravna plaćanja od trgovačkog društva FSBesitzG, prijavilo stečaj u siječnju 2012. Stečajni postupak pokrenut je u travnju 2012. Zbog toga je trgovačko društvo Cirrus Airlines prestalo obavljati svoju djelatnost. Budući da rezultat stečajnog postupka nije jasan, Komisija trenutačno ne može izraziti svoje mišljenje je li istraga u vezi s plaćanjima trgovačkom društvu Cirrus Airlines postala besmislena. Plaćanja trgovačkom društvu Cirrus Airlines stoga nisu predmet ove Odluke. |
| --- | --- |

(346)

Komisija primjećuje da je trgovačko društvo Cirrus Airlines, koje je 2005. i 2006. dobilo izravna plaćanja od trgovačkog društva FSBesitzG, prijavilo stečaj u siječnju 2012. Stečajni postupak pokrenut je u travnju 2012. Zbog toga je trgovačko društvo Cirrus Airlines prestalo obavljati svoju djelatnost. Budući da rezultat stečajnog postupka nije jasan, Komisija trenutačno ne može izraziti svoje mišljenje je li istraga u vezi s plaćanjima trgovačkom društvu Cirrus Airlines postala besmislena. Plaćanja trgovačkom društvu Cirrus Airlines stoga nisu predmet ove Odluke.

6.   ZAKLJUČAK

| (347) | Komisija stoga zaključuje da financiranje trgovačkog društva FSBesitzG/FSG dokapitalizacijom za pokrivanje gubitaka u godinama 2000.–2012. čini državnu potporu jer je bilo povezano s djelatnostima izvan nadležnosti javne politike. Potpora čini novu potporu od 1. lipnja 2007. Dio potpore čini spojiva potpora za ulaganja u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005., a dio potpore čini spojiva operativna potpora u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija dalje zaključuje da dokapitalizacija odobrena trgovačkom društvu vh Saar nije državna potpora jer trgovačko društvo vh Saar nije prihvatilo dobivena javna sredstva te stoga nije samo ostvarilo gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(347)

Komisija stoga zaključuje da financiranje trgovačkog društva FSBesitzG/FSG dokapitalizacijom za pokrivanje gubitaka u godinama 2000.–2012. čini državnu potporu jer je bilo povezano s djelatnostima izvan nadležnosti javne politike. Potpora čini novu potporu od 1. lipnja 2007. Dio potpore čini spojiva potpora za ulaganja u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005., a dio potpore čini spojiva operativna potpora u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija dalje zaključuje da dokapitalizacija odobrena trgovačkom društvu vh Saar nije državna potpora jer trgovačko društvo vh Saar nije prihvatilo dobivena javna sredstva te stoga nije samo ostvarilo gospodarsku prednost.

| (348) | Prijenos zemljišnih čestica bez naknade ili po cijeni ispod tržišne cijene izvršen 2002., 2003 i 2004. čini državu potporu ako se odnosi na djelatnosti izvan nadležnosti javne politike. Potpora je spojiva kao potpora za ulaganja u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(348)

Prijenos zemljišnih čestica bez naknade ili po cijeni ispod tržišne cijene izvršen 2002., 2003 i 2004. čini državu potporu ako se odnosi na djelatnosti izvan nadležnosti javne politike. Potpora je spojiva kao potpora za ulaganja u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

| (349) | Sva jamstva za kredite odobrena su prije 2000. i stoga nisu državna potpora. Moguća prednost sadržana u pismima preporuke prenesena je s trgovačkog društva vh Saar na trgovačko društvo FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(349)

Sva jamstva za kredite odobrena su prije 2000. i stoga nisu državna potpora. Moguća prednost sadržana u pismima preporuke prenesena je s trgovačkog društva vh Saar na trgovačko društvo FSBesitzG/FSG.

| (350) | Ugovor o najmu iz 2006. uključivao je državnu potporu za trgovačko društvo FSBG koja je spojiva operativna potpora u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. |
| --- | --- |

(350)

Ugovor o najmu iz 2006. uključivao je državnu potporu za trgovačko društvo FSBG koja je spojiva operativna potpora u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014.

| (351) | Zračnim prijevoznicima nije dodijeljena potpora putem cjenika iz 2007. i ugovora o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin. Početna potpora u korist trgovačkog društva Cirrus Airlines nije predmet ove Odluke. |
| --- | --- |

(351)

Zračnim prijevoznicima nije dodijeljena potpora putem cjenika iz 2007. i ugovora o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin. Početna potpora u korist trgovačkog društva Cirrus Airlines nije predmet ove Odluke.

| (352) | Naposljetku, Komisija napominje da je 17. lipnja 2014. Njemačka obavijestila Komisiju da iznimno prihvaća donošenje te odluke na engleskom jeziku, |
| --- | --- |

(352)

Naposljetku, Komisija napominje da je 17. lipnja 2014. Njemačka obavijestila Komisiju da iznimno prihvaća donošenje te odluke na engleskom jeziku,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju je Njemačka provela za zračnu luku Saarbrücken spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Mjere koje je Njemačka provela za zračne prijevoznike (cjenik iz 2007., ugovor o marketingu s trgovačkim društvom Air Berlin) ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  S učinkom od 1. prosinca 2009., članak 87. odnosno članak 88. Ugovora o EZ-u postali su članak 107. odnosno članak 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Ta su četiri članka u svojoj biti istovjetna. Za potrebe ove Odluke upućivanja na članak 107. i članak 108. UFEU-a treba tumačiti kao upućivanja na članak 87. i članak 88. Ugovora o EZ-u, kada je to primjereno. U UFEU su također uvedene određene promjene u terminologiji, primjerice zamjena izraza „Zajednica” izrazom „Unija” i izraza„zajedničko tržište” izrazom „unutarnje tržište”. Terminologija UFEU-a upotrebljavat će se u cijeloj Odluci.

1

(2)  SL C 213, 19.7.2012., str. 1..

2

(3)  E - 3778/08, 8. srpnja 2008.

3

(4)  Vidjeti bilješku 2.

4

(5)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.).

5

(6)  Vidjeti bilješku 5.

6

(7)  SL C 113, 15.4.2014., str. 30..

7

(8)  Vidjeti bilješku 7.

8

(9)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=372

9

(10)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=daten_fakten

10

(11)  Poslovna tajna.

11

(12)  Izvor: najbrži smjer prema aplikaciji Google Maps.

12

(13)  EBITDA, uključujući javno financiranje i nadoknade za aktivnosti obuhvaćene javnom politikom ili koje se smatraju EGEI-om; vidi informacije koje je dostavila Njemačka od 5. svibnja 2012., Prilog II.

13

(14)  Budući da su vlasnik i upravitelj tih godina bila odvojena trgovačka društva (FSBesitzG i FSBG), navedeni EBITDA zbroj je EBITDA oba trgovačka društva.

14

(15)  Njemačka tvrdi da se zbog računovodstvenog sustava koji se upotrebljava troškovi kapitala ne mogu pojedinačno dodijeliti sigurnosnoj/zaštitnoj ili ostaloj infrastrukturi.

15

(16)  Informacije koje je dostavila Njemačka 17.1.2011., dodatak 6. i od 16.4.2012., str. 9

16

(17)  Informacije koje je dostavila Njemačka 16.4.2012., str. 9.

17

(18)  Odluka Komisije 2005/842/EZ od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku naknade za obavljanje javne usluge koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 312, 29.11.2005., str. 67.).

18

(19)  Komunikacija Komisije: Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (2004.) (SL C 244, 1.10.2004., str. 2.).

19

(20)  Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).

20

(21)  Informacije koje je dostavila Njemačka 5. svibnja 2012., Prilog II.

21

(22)  Predmet C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al., točka 111.

22

(23)  Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima iz 2005., stavak 34.

23

(24)  Smjernice za zračni prijevoz iz 2005., točka 39. podtočka 2.

24

(25)  Predmet C-35/96, Komisija protiv Italije, [1998.] ECR I-3851, C-41/90 Höfner and Elser, [1991.] ECR I-1979; predmet C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances v Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, [1995.] ECR I-4013; predmet C-55/96, Job Centre, [1997] ECR I-7119.

25

(26)  Predmet 118/85, Komisija protiv Italije, [1987.] ECR 2599; predmet 35/96, Komisija protiv Italije, [1998.] ECR I-3851.

26

(27)  Spojeni predmeti T-443/08 i T-455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG i Flughafen Leipzig Halle GmbH protiv Komisije (preduda „Leipzig/Halle”, [2011] ECR II-1311, posebno stavci 93. i 94.; potvrđeno predmetom C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle protiv Komisije, [2012.] nije još prijavljeno.

27

(28)  Predmeti C-159/91 i C-160/91, Poucet protiv AGV-a i Pistre protiv Cancavea, [1993] ECR I-637.

28

(29)  Predmet C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al., [2006] I-289., stavak 111.

29

(30)  Predmet C-364/92, SAT Fluggesellschaft protiv Eurocontrola, [1994] ECR I-43.

30

(31)  Odluka Komisije br. 309/02 od 19. ožujka 2003. o sigurnosti zračnog prometa – naknada troškova nakon napada 11. rujna 2001.

31

(32)  Predmet C-343/95, Cali & Figli protiv Servizi ecologici porto di Genova, [1997] ECR I-1547; Odluka Komisije br. 309/02 od 19. ožujka 2003.; Odluka Komisije br. 438/02 od 16. listopada 2002., potpora funkcijama javnog tijela u belgijskom lučkom sektoru.

32

(33)  Odluka Komisije br. 309/02 od 19. ožujka 2003.

33

(34)  Posebno vidjeti predmet C-364/92, SAT/Eurocontrol [1994] ECR I-43, st. 30., i predmet C-113/07, P Selex Sistemi Integrati protiv Komisije [2009] ECR I-2207, stavak 71.

34

(35)  Vidjeti, među ostalim: predmet C-172/03, Wolfgang Heiser protiv Finanzamt Innsbruck [2005] ECR I-1627, stavak 36., i navedenu sudsku praksu

35

(36)  Mjere u skladu s člankom 8. Luftsicherheitsgesetza uključuju, između ostalog, izgradnju infrastrukture zračne luke kojom se omogućuju dovoljne sigurnosne kontrole; određene mjere povezane s prtljagom i teretom; osiguravanje ograničenih područja; kontrola osoblja i robe koji ulaze u ograničenja područja; osposobljanje sigurnosnog osoblja; uklanjanje i istovar zrakoplova koji predstavljaju prijetnju za sigurnost.

36

(37)  Odluka Komisije od 20. veljače 2014. u predmetu državnih potpora SA.35847 (2012/N) – Češka – zračna luka Ostrava, koja još nije objavljena u SL-u, uvodna izjava 16.

37

(38)  Članak 27. točka (d) podtočka 1. Luftverkehrsgesetz:„Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt.”

38

Luftverkehrsgesetz:

(39)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije („Stardust Marine”), [2002] ECR I-4397.

39

(40)  Presuda od 12. svibnja 2011. u spojenim predmetima T-267/08 i T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, još nije objavljena, stavak 108.

40

(41)  Trgovačka društva vh Saar i FSBesitzG/FSG mogu se smatrati povezanim trgovačkim društvima u smislu članka 190. HGB-a.

41

(42)  Ugovor kojim jedno trgovačko društvo povjerava upravljanje trgovačkim društvom drugom trgovačkom društvu.

42

(43)  Predmet C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) i ostali protiv La Poste i ostalih, [1996.] ECR I-3547, stavak 60. i predmet C-342/96 Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica [1999.] ECR I-2459, stavak 41.

43

(44)  Predmet 173/73, Talijanska Republika protiv Komisije europskih zajednica, [1974.] ECR 709, stavak 13.

44

(45)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije („Stardust Marine”), [2002.] ECR I-4397, točka 69.

45

(46)  Predmet C-305/89, Italija protiv Komisije („Alfa Romeo”), [1991.] ECR I-1603; predmet T-296/97, Alitalia protiv Komisije, [2000.] ECR II-3871.

46

(47)  Predmet 40/85, Belgija protiv Komisije, [1986.] ECR I-2321.

47

(48)  Predmet C-482/99, Francuska protiv Komisije, [2002.] ECR I-4397.

48

(49)  Predmet C-124/10P, Europska komisija protiv Électricité de France (EDF), [2012.], nije još objavljeno u ECR-u („presuda o EDF-u”), stavak 85.

49

(50)  Predmet C-280/00, Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, [2003.] ECR I-7747, stavci 87.–93.

50

(51)  Vidjeti OJ L 219, 24.8.2007, str. 9., stavci 111. i ostali.

51

(52)  Predmet T-214/95, Het Vlaamse Gewest protiv Komisije, [1998.] ECR II-717.

52

(53)  Odluka Komisije od 1. listopada 2014. u predmetu državnih potpora SA.27339) – Njemačka – zračna luka Zweibrücken, koja još nije objavljena u Službenom listu.

53

(54)  Fraport AG imao je 51 % udjela u FSBG-u do 30. lipnja 2007.

54

(55)  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003, Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau, 15. svibnja 2003.

55

(56)  Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums, 15. svibnja 2003.

56

(57)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

57

(58)  Predmet T 109/01, Fleuren Compost protiv Komisije, [2004.] ECR II-127.

58

(59)  SL C 119, 22.5.2002., str. 22.

59

(60)  Točka 173. Smjernica za zračni promet za 2014.

60

(61)  Točka 172. Smjernica za zračni promet za 2014.

61

(62)  Točka 25. podtočka 22. Smjernica za zračni promet iz 2014.

62

(63)  Izraženi u zaradi prije odbitka kamata, poreza i amortizacije (dalje u tekstu: EBITDA).

63

(64)  Međutim, nisu dostupni točni podaci povezani s područjem javne politike u razdoblju 2000.–2012.

64

(65)  Komisija napominje da nisu dostupni točni podaci o troškovima u nadležnosti javne politike. U tom kontekstu Komisija ne može odrediti točan iznos potpore za ulaganja odobrene trgovačkom društvu FSBesitzG/FSG.

65

(66)  Vidjeti bilješku 46.

66

(67)  Vidjeti bilješku 46.

67

(68)  Vidjeti bilješku 46.

68

(69)  Vidjeti bilješku 46.

69

(70)  Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden, Intraplan Consult GmbH, 12. ožujka 2012, str. 8.

70

(71)  Informacije koje je dostavila Njemačka 16. travnja 2012., str. 65.

71

(72)  Informacije koje je dostavila Njemačka 16. travnja 2012., str. 9. i Prilog 2.

72

(73)  Informacije koje je dostavila Njemačka 16. travnja 2012., str. 66.

73

(74)  Informacije koje je dostavila Njemačka 16. travnja 2012., str. 33.

74

(75)  U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., svi uvjeti iz odjeljka 5.1. Smjernica ne primjenjuju se na operativnu potporu odobrenu u prošlosti.

75

(76)  Točke 113. i 137. Smjernica za zračni promet iz 2014.

76

(77)  Točke 116. i 137. Smjernica za zračni promet iz 2014.

77

(78)  Točke 124. i 137. Smjernica za zračni promet iz 2014.

78

(79)  Točke 125. i 137. Smjernica za zračni promet iz 2014.

79

(80)  Točke 131. i 137. Smjernica za zračni promet iz 2014.

80

(81)  Vidjeti bilješku 46.

81

(82)  Članak 4. stavak 1.Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30. 4.2004., str. 1.).

82

(83)  Vidjeti dopis iz članka 10. i statut trgovačkog društva FSBesitzG u skladu s kojim svaku izmjenu ugovora između trgovačkih društava FSBesitzG i FSBG mora odobriti nadzorni odbor FSBesitzG-a.

83

(84)  U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., si uvjeti iz odjeljka 5.1. Smjernica ne primjenjuju se na operativnu potporu odobrenu u prošlosti.

84

(85)  Dodatni troškovi prikazani u tablici 10. odnose se na plaćanja za marketing.

85

---

| 8.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 179/54

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1072

od 1. listopada 2014.

o mjerama koje je Njemačka poduzela u korist trgovačkog društva Propapier PM2 GmbH – DRŽAVNA POTPORA SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6837)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je od zainteresiranih strana zatražila da podnesu primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir dostavljene primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 8. listopada 2007., koji je istog dana evidentiran pri Komisiji, Njemačka je u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a prijavila planiranu potporu u korist društva Propapier PM2 GmbH (vidjeti točku 2.2. „Korisnik potpore”) za veliki projekt ulaganja u Eisenhüttenstadtu (Brandenburg-Nordost, Njemačka) na temelju Smjernica za nacionalne regionalne potpore za 2007.–2013. (1) (dalje u tekstu „Smjernice za regionalne potpore”). Planirana potpora evidentirana je pod brojem N 582/07. |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 8. listopada 2007., koji je istog dana evidentiran pri Komisiji, Njemačka je u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a prijavila planiranu potporu u korist društva Propapier PM2 GmbH (vidjeti točku 2.2. „Korisnik potpore”) za veliki projekt ulaganja u Eisenhüttenstadtu (Brandenburg-Nordost, Njemačka) na temelju Smjernica za nacionalne regionalne potpore za 2007.–2013. (1) (dalje u tekstu „Smjernice za regionalne potpore”). Planirana potpora evidentirana je pod brojem N 582/07.

| (2) | Nakon što su dostavljene dodatne informacije, primljene službene pritužbe (2) i nakon što je održan sastanak s predstavnicima Njemačke i korisnika potpore, Komisija je 2. travnja 2008. donijela odluku (3) da neće podnijeti prigovore protiv prijavljene potpore. |
| --- | --- |

(2)

Nakon što su dostavljene dodatne informacije, primljene službene pritužbe (2) i nakon što je održan sastanak s predstavnicima Njemačke i korisnika potpore, Komisija je 2. travnja 2008. donijela odluku (3) da neće podnijeti prigovore protiv prijavljene potpore.

| (3) | Nakon što je 2. travnja 2008. donijela odluku, Komisija je primila dodatne podneske podnositelja pritužbi koji su uložili prigovore na Komisijinu procjenu i donošenje odluke o nepodnošenju prigovora protiv mjere potpore. Informacije je 24. lipnja 2008. dostavio i Smurfit Kappa Group plc (dalje u tekstu „Smurfit Kappa”) koji je od Komisije zatražio poništenje odluke uz obrazloženje da je Propapier PM2 GmbH & Co. KG primio dodatne potpore u obliku infrastrukturne potpore. Komisija je pokrenula poseban istražni postupak pod brojem SA.36147 (C 30/10) (4) kako bi provjerila prethodne navode. |
| --- | --- |

(3)

Nakon što je 2. travnja 2008. donijela odluku, Komisija je primila dodatne podneske podnositelja pritužbi koji su uložili prigovore na Komisijinu procjenu i donošenje odluke o nepodnošenju prigovora protiv mjere potpore. Informacije je 24. lipnja 2008. dostavio i Smurfit Kappa Group plc (dalje u tekstu „Smurfit Kappa”) koji je od Komisije zatražio poništenje odluke uz obrazloženje da je Propapier PM2 GmbH & Co. KG primio dodatne potpore u obliku infrastrukturne potpore. Komisija je pokrenula poseban istražni postupak pod brojem SA.36147 (C 30/10) (4) kako bi provjerila prethodne navode.

| (4) | Smurfit Kappa podnio je 5. kolovoza 2008. Sudu Europske unije tužbu za poništenje odluke Komisije od 2. travnja 2008. |
| --- | --- |

(4)

Smurfit Kappa podnio je 5. kolovoza 2008. Sudu Europske unije tužbu za poništenje odluke Komisije od 2. travnja 2008.

| (5) | Dopisom od 7. studenoga 2008. Njemačka je Komisiju obavijestila o provedbi potpomognutog ulaganja. Dopisima od 22. prosinca 2008. i 13. siječnja 2010. Njemačka je obavijestila Komisiju o nekim izmjenama prijavljenog projekta. |
| --- | --- |

(5)

Dopisom od 7. studenoga 2008. Njemačka je Komisiju obavijestila o provedbi potpomognutog ulaganja. Dopisima od 22. prosinca 2008. i 13. siječnja 2010. Njemačka je obavijestila Komisiju o nekim izmjenama prijavljenog projekta.

| (6) | Presudom Suda od 10. srpnja 2012., T-304/08, Smurfit Kappa Group plc/Komisija poništena je navedena odluka Komisije od 2. travnja 2008. (dalje u tekstu „poništena odluka”). Stoga je Komisija morala ponovno procijeniti mjeru potpore i donijeti novu odluku, čime se našla u jednakoj situaciji kao 2. travnja 2008. (5). |
| --- | --- |

(6)

Presudom Suda od 10. srpnja 2012., T-304/08, Smurfit Kappa Group plc/Komisija poništena je navedena odluka Komisije od 2. travnja 2008. (dalje u tekstu „poništena odluka”). Stoga je Komisija morala ponovno procijeniti mjeru potpore i donijeti novu odluku, čime se našla u jednakoj situaciji kao 2. travnja 2008. (5).

| (7) | Sastanak predstavnika Komisije i Njemačke, kojem su prisustvovali i predstavnici korisnika potpore, održan je 14. kolovoza 2012. Njemačka je dostavila primjedbe dopisima od 24. kolovoza 2012. i 5. veljače 2013. |
| --- | --- |

(7)

Sastanak predstavnika Komisije i Njemačke, kojem su prisustvovali i predstavnici korisnika potpore, održan je 14. kolovoza 2012. Njemačka je dostavila primjedbe dopisima od 24. kolovoza 2012. i 5. veljače 2013.

| (8) | Potrebno je uputiti na činjenicu da je predmetnu potporu najprije morala odobriti Komisija prije nego što ju je Njemačka smjela dodijeliti. Njemačka je tek nakon donošenja odluke Komisije od 2. travnja 2008., koja je naposljetku poništena, počela isplaćivati potporu. Nakon što je Sud poništio odluku, trebalo je postupati tako kao da poništena odluka Komisije nije donesena i da Komisija nije propisno odobrila potporu koju je Njemačka planirala. Stoga je Komisija taj predmet unijela u registar neprijavljenih potpora pod brojem SA.23827 (2012/NN-46). |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je uputiti na činjenicu da je predmetnu potporu najprije morala odobriti Komisija prije nego što ju je Njemačka smjela dodijeliti. Njemačka je tek nakon donošenja odluke Komisije od 2. travnja 2008., koja je naposljetku poništena, počela isplaćivati potporu. Nakon što je Sud poništio odluku, trebalo je postupati tako kao da poništena odluka Komisije nije donesena i da Komisija nije propisno odobrila potporu koju je Njemačka planirala. Stoga je Komisija taj predmet unijela u registar neprijavljenih potpora pod brojem SA.23827 (2012/NN-46).

| (9) | Dopisom od 15. svibnja 2013. Komisija je obavijestila Njemačku o odluci o pokretanju postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu regionalne državne potpore dodijeljene u korist društva Propapier PM2 GmbH (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”). Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 8. kolovoza 2013. u Službenom listu Europske unije
   (6). Zainteresirane strane pozvane su da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 15. svibnja 2013. Komisija je obavijestila Njemačku o odluci o pokretanju postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu regionalne državne potpore dodijeljene u korist društva Propapier PM2 GmbH (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”). Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 8. kolovoza 2013. u Službenom listu Europske unije
   (6). Zainteresirane strane pozvane su da dostave svoje primjedbe.

| (10) | Njemačka je dostavila primjedbu dopisom od 15. srpnja 2013. (2013/073407). |
| --- | --- |

(10)

Njemačka je dostavila primjedbu dopisom od 15. srpnja 2013. (2013/073407).

| (11) | Komisija je e-porukom od 20. rujna 2013. (2013/092832) i dopisom od 20. studenoga 2013. (2013/113552) zatražila dodatne informacije koje je Njemačka dostavila dopisima od 16. listopada 2013. (2013/102801), 9. prosinca 2013. (2013/123872) i 21. siječnja 2014. (2014/007118). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je e-porukom od 20. rujna 2013. (2013/092832) i dopisom od 20. studenoga 2013. (2013/113552) zatražila dodatne informacije koje je Njemačka dostavila dopisima od 16. listopada 2013. (2013/102801), 9. prosinca 2013. (2013/123872) i 21. siječnja 2014. (2014/007118).

| (12) | Smurfit Kappa, kao zainteresirana strana, dostavio je primjedbe dopisom od 6. rujna 2013. (2013/090228) (ta je primjedba proslijeđena Njemačkoj dopisom od 13. rujna 2013. (2013/091012) i najavio moguće daljnje primjedbe. Dopisom od 30. rujna 2013. (2013/095929) Komisija je od trgovačkog društva Smurfit Kappa zatražila da svoje primjedbe dostavi do 30. listopada 2013. E-porukom od 30. listopada 2013. (2013/107610) Smurfit Kappa izjavio je da ne želi dostaviti daljnje primjedbe, ali je zatražio informacije o postupku. Komisija je na to odgovorila dopisom od 29. studenoga 2013. (2013/119741). Dopisom od 14. listopada 2013. (2013/101451) Njemačka je odgovorila na primjedbe društva Smurfit Kappa. |
| --- | --- |

(12)

Smurfit Kappa, kao zainteresirana strana, dostavio je primjedbe dopisom od 6. rujna 2013. (2013/090228) (ta je primjedba proslijeđena Njemačkoj dopisom od 13. rujna 2013. (2013/091012) i najavio moguće daljnje primjedbe. Dopisom od 30. rujna 2013. (2013/095929) Komisija je od trgovačkog društva Smurfit Kappa zatražila da svoje primjedbe dostavi do 30. listopada 2013. E-porukom od 30. listopada 2013. (2013/107610) Smurfit Kappa izjavio je da ne želi dostaviti daljnje primjedbe, ali je zatražio informacije o postupku. Komisija je na to odgovorila dopisom od 29. studenoga 2013. (2013/119741). Dopisom od 14. listopada 2013. (2013/101451) Njemačka je odgovorila na primjedbe društva Smurfit Kappa.

| (13) | Dopisima od 30. rujna 2013. (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) Komisija je prethodne podnositelje pritužbe (Swedish Forest Industries Federation i Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken i Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), koji su u okviru prethodnog ispitivanja podnijeli pritužbe prije donošenja poništene odluke (vidjeti uvodnu izjavu 2.), obavijestila o pokretanju službenog istražnog postupka i pozvala ih da dostave svoje primjedbe. Nitko od podnositelja pritužbe nije dostavio primjedbe. |
| --- | --- |

(13)

Dopisima od 30. rujna 2013. (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) Komisija je prethodne podnositelje pritužbe (Swedish Forest Industries Federation i Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken i Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), koji su u okviru prethodnog ispitivanja podnijeli pritužbe prije donošenja poništene odluke (vidjeti uvodnu izjavu 2.), obavijestila o pokretanju službenog istražnog postupka i pozvala ih da dostave svoje primjedbe. Nitko od podnositelja pritužbe nije dostavio primjedbe.

2.   DETALJAN OPIS

2.1.   CILJ

| (14) | Njemačka je namjeravala poticati regionalni razvoj tako što je društvu Propapier PM2 GmbH & Co. KG pružila regionalnu potporu namijenjenu ulaganju za potrebe izgradnje nove tvornice papira u Eisenhüttenstadtu. Eisenhüttenstadt se nalazi u regiji Brandenburg-Nordost, potpomognutom području u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a u kojem najviša stopa potpore u skladu s Kartom potpomognutih područja u Njemačkoj u razdoblju od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. iznosi 30 % bruto ekvivalenta potpore (7). |
| --- | --- |

(14)

Njemačka je namjeravala poticati regionalni razvoj tako što je društvu Propapier PM2 GmbH & Co. KG pružila regionalnu potporu namijenjenu ulaganju za potrebe izgradnje nove tvornice papira u Eisenhüttenstadtu. Eisenhüttenstadt se nalazi u regiji Brandenburg-Nordost, potpomognutom području u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a u kojem najviša stopa potpore u skladu s Kartom potpomognutih područja u Njemačkoj u razdoblju od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. iznosi 30 % bruto ekvivalenta potpore (7).

2.2.   KORISNIK POTPORE

| (15) | Korisnik potpore naveden u poništenoj odluci bio je Propapier PM2 GmbH & Co. KG, veliko poduzeće koje pripada grupaciji Progroup AG (dalje u tekstu „Progroup”). |
| --- | --- |

(15)

Korisnik potpore naveden u poništenoj odluci bio je Propapier PM2 GmbH & Co. KG, veliko poduzeće koje pripada grupaciji Progroup AG (dalje u tekstu „Progroup”).

| (16) | Poslovni odnos između korisnika potpore i koncerna sljedeći je: [...] (8) % kapitala društva Propapier PM2 GmbH & Co. KG drži Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kao komplementar u komanditnom društvu. Propapier PM2 Beteiligungs GmbH u [...]-postotnom je vlasništvu društva Propapier Papiererzeugung GmbH i u [...]-postotnom vlasništvu gospodina Jürgena Heindla. Jedini član društva Propapier Papiererzeugung GmbH bio je Progroup u kojem je gospodin Jürgen Heindl preko društva JH-Holding GmbH držao [...] % dionica. Preostalih [...] % dionica grupacije podijeljeno je kako slijedi: dva dioničara držala su udjele od po [...] %, a još jedan dioničar držao je udjel od [...] %. Nijedan od tih dioničara nije raspolagao posebnim glasačkim pravima. |
| --- | --- |

(16)

Poslovni odnos između korisnika potpore i koncerna sljedeći je: [...] (8) % kapitala društva Propapier PM2 GmbH & Co. KG drži Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kao komplementar u komanditnom društvu. Propapier PM2 Beteiligungs GmbH u [...]-postotnom je vlasništvu društva Propapier Papiererzeugung GmbH i u [...]-postotnom vlasništvu gospodina Jürgena Heindla. Jedini član društva Propapier Papiererzeugung GmbH bio je Progroup u kojem je gospodin Jürgen Heindl preko društva JH-Holding GmbH držao [...] % dionica. Preostalih [...] % dionica grupacije podijeljeno je kako slijedi: dva dioničara držala su udjele od po [...] %, a još jedan dioničar držao je udjel od [...] %. Nijedan od tih dioničara nije raspolagao posebnim glasačkim pravima.

| (17) | Progroup preko svojih društava kćeri proizvodi i distribuira sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i valoviti karton. U trenutku prijave, 2007., valoviti karton u tvornicama u Europi proizvodili su Prowell GmbH & Co. KG i njegova društva kćeri Prowell S.A., Francuska, Prowell s.r.o., Češka, i od kraja 2008. Prowell Sp. z.o.o., Poljska. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona proizvodio je Propapier Papiererzeugung GmbH. Ostala društva grupacije Progroup pružaju usluge povezane s prodajom valovitog kartona. |
| --- | --- |

(17)

Progroup preko svojih društava kćeri proizvodi i distribuira sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i valoviti karton. U trenutku prijave, 2007., valoviti karton u tvornicama u Europi proizvodili su Prowell GmbH & Co. KG i njegova društva kćeri Prowell S.A., Francuska, Prowell s.r.o., Češka, i od kraja 2008. Prowell Sp. z.o.o., Poljska. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona proizvodio je Propapier Papiererzeugung GmbH. Ostala društva grupacije Progroup pružaju usluge povezane s prodajom valovitog kartona.

| (18) | Kako je opisano u izvornoj prijavi iz 2007., projektom je obuhvaćena izgradnja elektrane za opskrbu nove tvornice papira. Glavni dio projekta ulaganja činila je izgradnja tvornice papira koju je Propapier PM2 GmbH & Co. KG sam trebao izgraditi i njome upravljati. Elektranu, iz koje se isporučuju para i električna energija potrebne za proizvodni postupak u tvornici papira, trebao je, međutim, izgraditi i financirati Propower GmbH koji isto tako pripada grupaciji Progroup (dalje u tekstu „Propower”). Propower je član istog koncerna i drži preostalih [...] % udjela u društvu Propapier PM2 GmbH & Co. KG. U okviru ugovora o zakupu koji su strane sklopile pravo upotrebe elektrane trebalo je biti preneseno na Propapier PM2 GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(18)

Kako je opisano u izvornoj prijavi iz 2007., projektom je obuhvaćena izgradnja elektrane za opskrbu nove tvornice papira. Glavni dio projekta ulaganja činila je izgradnja tvornice papira koju je Propapier PM2 GmbH & Co. KG sam trebao izgraditi i njome upravljati. Elektranu, iz koje se isporučuju para i električna energija potrebne za proizvodni postupak u tvornici papira, trebao je, međutim, izgraditi i financirati Propower GmbH koji isto tako pripada grupaciji Progroup (dalje u tekstu „Propower”). Propower je član istog koncerna i drži preostalih [...] % udjela u društvu Propapier PM2 GmbH & Co. KG. U okviru ugovora o zakupu koji su strane sklopile pravo upotrebe elektrane trebalo je biti preneseno na Propapier PM2 GmbH & Co. KG.

| (19) | Njemačka je pojasnila da se u skladu s njemačkim poreznim pravom gospodarsko dobro (Wirtschaftsgüter) koje čini dio posebne poslovne imovine (Sonderbetriebsvermögen) člana (u ovom slučaju Propower) društva osoba (u ovom slučaju Propapier PM2 GmbH & Co. KG) u porezne svrhe pripisuje imovini društva osoba, a ne imovini člana društva, čak i ako je član društva vlasnik gospodarskog dobra u skladu s građanskim pravom. To je posljedica porezne transparentnosti društava osoba. U skladu s tim, Propapier PM2 GmbH & Co. KG mogao bi zatražiti potporu za cjelokupan projekt ulaganja, uključujući za izgradnju elektrane kojom će upravljati Propower. |
| --- | --- |

(19)

Njemačka je pojasnila da se u skladu s njemačkim poreznim pravom gospodarsko dobro (Wirtschaftsgüter) koje čini dio posebne poslovne imovine (Sonderbetriebsvermögen) člana (u ovom slučaju Propower) društva osoba (u ovom slučaju Propapier PM2 GmbH & Co. KG) u porezne svrhe pripisuje imovini društva osoba, a ne imovini člana društva, čak i ako je član društva vlasnik gospodarskog dobra u skladu s građanskim pravom. To je posljedica porezne transparentnosti društava osoba. U skladu s tim, Propapier PM2 GmbH & Co. KG mogao bi zatražiti potporu za cjelokupan projekt ulaganja, uključujući za izgradnju elektrane kojom će upravljati Propower.

| (20) | Nakon donošenja poništene odluke Njemačka je obavijestila Komisiju da elektrana više nije sastavni dio potpomognutog projekta ulaganja i da nikakva potpora nije zatražena odnosno odobrena za izgradnju elektrane. Propower je trebao biti prodan društvu EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), društvu kćeri društva EnBW Energie Baden-Württemberg AG. |
| --- | --- |

(20)

Nakon donošenja poništene odluke Njemačka je obavijestila Komisiju da elektrana više nije sastavni dio potpomognutog projekta ulaganja i da nikakva potpora nije zatražena odnosno odobrena za izgradnju elektrane. Propower je trebao biti prodan društvu EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), društvu kćeri društva EnBW Energie Baden-Württemberg AG.

| (21) | Budući da u skladu s njemačkim trgovačkim pravom komanditno društvo moraju činiti najmanje dva člana, od kojih je jedan komanditor, Propapier PM2 GmbH & Co. KG prestao je poslovati nakon izlaska društva Propower. Drugi član, Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, pretvoren je iz investicijskog društva u operativno društvo pod nazivom Propapier PM2 GmbH (dalje u tekstu „Propapier”) i od tada je bilo korisnik mjere potpore. |
| --- | --- |

(21)

Budući da u skladu s njemačkim trgovačkim pravom komanditno društvo moraju činiti najmanje dva člana, od kojih je jedan komanditor, Propapier PM2 GmbH & Co. KG prestao je poslovati nakon izlaska društva Propower. Drugi član, Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, pretvoren je iz investicijskog društva u operativno društvo pod nazivom Propapier PM2 GmbH (dalje u tekstu „Propapier”) i od tada je bilo korisnik mjere potpore.

| (22) | Njemačka je navela da Propapier Papiererzeugung GmbH sada posluje pod nazivom Propapier PM1 GmbH i da drži sve udjele u društvu Propapier PM2 GmbH. |
| --- | --- |

(22)

Njemačka je navela da Propapier Papiererzeugung GmbH sada posluje pod nazivom Propapier PM1 GmbH i da drži sve udjele u društvu Propapier PM2 GmbH.

2.3.   PROJEKT ULAGANJA

2.3.1.   PROIZVODI I TEHNOLOGIJA

| (23) | Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona jest papir namijenjen proizvodnji valovitog kartona. Pojmom je obuhvaćen liner (ovojni papir) te fluting. Od linera se izrađuje unutarnji i vanjski ovoj, dok se fluting upotrebljava za izradu valovitog sloja. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona sastoji se od vlakana od prirodnog drva ili recikliranih vlakana. Liner od drvenih vlakana (dalje u tekstu: „neprerađena vlakna”) naziva se kraftliner, a liner od recikliranih vlakana testliner. Fluting od neprerađenih vlakana naziva se fluting od polukemijske celuloze, a fluting od recikliranih vlakana fluting od recikliranog papira. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira uključuje sav sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, tj. testliner i fluting od recikliranog papira. Na slici 1. prikazane su različite vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona.

  Slika 1. |
| --- | --- |

(23)

Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona jest papir namijenjen proizvodnji valovitog kartona. Pojmom je obuhvaćen liner (ovojni papir) te fluting. Od linera se izrađuje unutarnji i vanjski ovoj, dok se fluting upotrebljava za izradu valovitog sloja. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona sastoji se od vlakana od prirodnog drva ili recikliranih vlakana. Liner od drvenih vlakana (dalje u tekstu: „neprerađena vlakna”) naziva se kraftliner, a liner od recikliranih vlakana testliner. Fluting od neprerađenih vlakana naziva se fluting od polukemijske celuloze, a fluting od recikliranih vlakana fluting od recikliranog papira. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira uključuje sav sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, tj. testliner i fluting od recikliranog papira. Na slici 1. prikazane su različite vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona.

Slika 1.

| (24) | Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona osnova je za proizvodnju valovitog kartona (pri čemu se ravni sloj spaja s flutingom). Valoviti karton dalje se prerađuje u kutije od valovitog kartona koje se upotrebljavaju za pakiranje. |
| --- | --- |

(24)

Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona osnova je za proizvodnju valovitog kartona (pri čemu se ravni sloj spaja s flutingom). Valoviti karton dalje se prerađuje u kutije od valovitog kartona koje se upotrebljavaju za pakiranje.

| (25) | U tvornici papira trebale su se proizvoditi dvije vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona: testliner mase od najviše 150 g/m2 i fluting od recikliranih vlakana (fluting od recikliranog papira). |
| --- | --- |

(25)

U tvornici papira trebale su se proizvoditi dvije vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona: testliner mase od najviše 150 g/m2 i fluting od recikliranih vlakana (fluting od recikliranog papira).

| (26) | U skladu s poslovnim planom u trenutku prijave velik dio (oko 75 %) sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji se proizvodi u potpomognutoj tvornici trebao se upotrijebiti u okviru grupacije Progroup za proizvodnju proizvoda na silaznom tržištu, tj. valovitog kartona. Progroup prodaje valoviti karton kao krajnji proizvod. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona koji se ne upotrijebi unutar društva trebao se prodavati trećim osobama. Progroup nije bio uključen u proizvodnju kutija od valovitog kartona za krajnje kupce. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s poslovnim planom u trenutku prijave velik dio (oko 75 %) sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji se proizvodi u potpomognutoj tvornici trebao se upotrijebiti u okviru grupacije Progroup za proizvodnju proizvoda na silaznom tržištu, tj. valovitog kartona. Progroup prodaje valoviti karton kao krajnji proizvod. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona koji se ne upotrijebi unutar društva trebao se prodavati trećim osobama. Progroup nije bio uključen u proizvodnju kutija od valovitog kartona za krajnje kupce.

| (27) | Planirana tvornica papira trebala je uključivati pripremu starog papira, stroj za proizvodnju sirovog papira za valoviti karton, operativnu zgradu, skladište rezervnih dijelova, zgrade radionice i skladište rola papira. |
| --- | --- |

(27)

Planirana tvornica papira trebala je uključivati pripremu starog papira, stroj za proizvodnju sirovog papira za valoviti karton, operativnu zgradu, skladište rezervnih dijelova, zgrade radionice i skladište rola papira.

| (28) | Elektrana je trebala proizvoditi paru potrebnu za proizvodnju. Za učinkovitu upotrebu toplinske energije elektrana je istodobno trebala proizvoditi i dovoljno električne energije kako bi se na taj način obuhvatilo oko [< 60] % potreba društva Propapier za električnom energijom. |
| --- | --- |

(28)

Elektrana je trebala proizvoditi paru potrebnu za proizvodnju. Za učinkovitu upotrebu toplinske energije elektrana je istodobno trebala proizvoditi i dovoljno električne energije kako bi se na taj način obuhvatilo oko [< 60] % potreba društva Propapier za električnom energijom.

2.3.2.   PROVEDBA PROJEKTA

| (29) | Projekt ulaganja počeo se provoditi u prosincu 2007. i trebao se dovršiti do sredine 2010. Puni kapacitet proizvodnje od 6 15  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona godišnje trebao se postupno ostvariti do 2015. |
| --- | --- |

(29)

Projekt ulaganja počeo se provoditi u prosincu 2007. i trebao se dovršiti do sredine 2010. Puni kapacitet proizvodnje od 6 15  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona godišnje trebao se postupno ostvariti do 2015.

2.4.   PRIHVATLJIVI RASHODI

| (30) | Prihvatljivi troškovi ulaganja računaju se na temelju troškova prvog ulaganja. U izvornoj prijavi u skladu sa Smjernicama za regionalne potpore izračunani prihvatljivi izdatci iznosili su 64 3 8 62  500 EUR (nominalni iznos) odnosno 58 6 7 22  900 EUR (diskontirani iznos) (9) za zgrade, objekte i opremu te ostale troškove. |
| --- | --- |

(30)

Prihvatljivi troškovi ulaganja računaju se na temelju troškova prvog ulaganja. U izvornoj prijavi u skladu sa Smjernicama za regionalne potpore izračunani prihvatljivi izdatci iznosili su 64 3 8 62  500 EUR (nominalni iznos) odnosno 58 6 7 22  900 EUR (diskontirani iznos) (9) za zgrade, objekte i opremu te ostale troškove.

| (31) | Kategorijom „Ostali troškovi” obuhvaćeni su drugi rashodi za unutarnje uređenje, IT i licencije za softver. Njemačka je potvrdila da bi se licencije za softver u vrijednosti od [...] EUR upotrebljavale samo u poslovnoj jedinici koja prima potporu te da bi se smatrale imovinom koja se može amortizirati, kupile od trećih osoba i ostale u poslovnoj jedinici koja prima potporu u razdoblju od pet godina. |
| --- | --- |

(31)

Kategorijom „Ostali troškovi” obuhvaćeni su drugi rashodi za unutarnje uređenje, IT i licencije za softver. Njemačka je potvrdila da bi se licencije za softver u vrijednosti od [...] EUR upotrebljavale samo u poslovnoj jedinici koja prima potporu te da bi se smatrale imovinom koja se može amortizirati, kupile od trećih osoba i ostale u poslovnoj jedinici koja prima potporu u razdoblju od pet godina.

| (32) | Nakon donošenja poništene odluke Njemačka je obavijestila Komisiju da su nakon isključenja elektrane iz potpomognutog projekta prihvatljivi troškovi umanjeni na odgovarajući način. Ukupni nastali prihvatljivi troškovi izmijenjenog projekta iznose 38 5 9 44  683 EUR (nominalni iznos) odnosno 35 2 9 74  825 EUR (diskontirani iznos). |
| --- | --- |

(32)

Nakon donošenja poništene odluke Njemačka je obavijestila Komisiju da su nakon isključenja elektrane iz potpomognutog projekta prihvatljivi troškovi umanjeni na odgovarajući način. Ukupni nastali prihvatljivi troškovi izmijenjenog projekta iznose 38 5 9 44  683 EUR (nominalni iznos) odnosno 35 2 9 74  825 EUR (diskontirani iznos).

2.5.   FINANCIRANJE PROJEKTA

| (33) | U skladu s izvornom prijavom koju je dostavila Njemačka, otprilike 73 % ukupnih troškova projekta financiralo bi se iz bankovnih zajmova koji ne uključuju nikakve potpore (a posebno ti zajmovi ne bi bili pokriveni državnim jamstvima). Daljnjih 14 % ukupnih troškova financiralo bi se iz vlastitih sredstava, a preostali iznos u okviru potpore. |
| --- | --- |

(33)

U skladu s izvornom prijavom koju je dostavila Njemačka, otprilike 73 % ukupnih troškova projekta financiralo bi se iz bankovnih zajmova koji ne uključuju nikakve potpore (a posebno ti zajmovi ne bi bili pokriveni državnim jamstvima). Daljnjih 14 % ukupnih troškova financiralo bi se iz vlastitih sredstava, a preostali iznos u okviru potpore.

| (34) | Njemačka je potvrdila da je čak i nakon isključenja ulaganja u elektranu i dalje ispunjen uvjet prema kojem korisnik potpore mora osigurati vlastiti doprinos od najmanje 25 % ukupnih prihvatljivih troškova, koji nije obuhvaćen potporom. |
| --- | --- |

(34)

Njemačka je potvrdila da je čak i nakon isključenja ulaganja u elektranu i dalje ispunjen uvjet prema kojem korisnik potpore mora osigurati vlastiti doprinos od najmanje 25 % ukupnih prihvatljivih troškova, koji nije obuhvaćen potporom.

2.6.   PRAVNA OSNOVA

| (35) | U izvornoj prijavi za potporu je navedena sljedeća pravna osnova:






  (a) | Investitionszulagengesetz iz 2007. od 15. srpnja 2006. u objavljenoj verziji od 23. veljače 2007. (BGBl. 2007 I, str. 282.) (izuzeti program XR 6/2007 (10)); |
| --- | --- | --- |

(35)

U izvornoj prijavi za potporu je navedena sljedeća pravna osnova:

(a)

Investitionszulagengesetz iz 2007. od 15. srpnja 2006. u objavljenoj verziji od 23. veljače 2007. (BGBl. 2007 I, str. 282.) (izuzeti program XR 6/2007 (10));

| (b) | Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” od 6. listopada 1969. (BGBl. I, str. 1861.), posljednji put izmijenjen člankom 102. Uredbe od 25. studenoga 2003. (BGBl. I, str. 2304.), u vezi s 36. okvirnim planom Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” za razdoblje od 2007. do 2010. (BT-Drs. 16/5215 od 27. travnja 2007.) (izuzeti program XR 31/2007 (11)); |
| --- | --- |

(b)

Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” od 6. listopada 1969. (BGBl. I, str. 1861.), posljednji put izmijenjen člankom 102. Uredbe od 25. studenoga 2003. (BGBl. I, str. 2304.), u vezi s 36. okvirnim planom Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” za razdoblje od 2007. do 2010. (BT-Drs. 16/5215 od 27. travnja 2007.) (izuzeti program XR 31/2007 (11));

| (c) | Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” – GA – (GA-G) od 7. prosinca 2006. (ABl. za Brandenburg br. 51 od 27. prosinca 2006., str. 798.); |
| --- | --- |

(c)

Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” – GA – (GA-G) od 7. prosinca 2006. (ABl. za Brandenburg br. 51 od 27. prosinca 2006., str. 798.);

| (d) | Landeshaushaltsordnung (LHO) od 21. travnja 1999. (GVBl. I/99, str. 106) s pripadajućim propisima (VV-LHO). |
| --- | --- |

(d)

Landeshaushaltsordnung (LHO) od 21. travnja 1999. (GVBl. I/99, str. 106) s pripadajućim propisima (VV-LHO).

| (36) | Njemačka je nakon donošenja poništene odluke obavijestila Komisiju da je ukupna potpora dodijeljena isključivo na temelju zakona Investitionszulagengesetz iz 2007., tj. programa potpore XR 6/2007 izuzetog u skladu s Uredbom o skupnom izuzeću. |
| --- | --- |

(36)

Njemačka je nakon donošenja poništene odluke obavijestila Komisiju da je ukupna potpora dodijeljena isključivo na temelju zakona Investitionszulagengesetz iz 2007., tj. programa potpore XR 6/2007 izuzetog u skladu s Uredbom o skupnom izuzeću.

2.7.   MJERA POTPORE

| (37) | Korisnik potpore zatražio je potporu 15. svibnja 2007., tj. prije početka radova u prosincu 2007., na što je Njemačka, na temelju rezultata detaljnog ispitivanja, pisanim putem potvrdila da su ispunjeni zahtjevi prihvatljivosti (dopis banke Investitionsbank des Landes Brandenburg od 24. svibnja 2007.). |
| --- | --- |

(37)

Korisnik potpore zatražio je potporu 15. svibnja 2007., tj. prije početka radova u prosincu 2007., na što je Njemačka, na temelju rezultata detaljnog ispitivanja, pisanim putem potvrdila da su ispunjeni zahtjevi prihvatljivosti (dopis banke Investitionsbank des Landes Brandenburg od 24. svibnja 2007.).

| (38) | Iznos potpore koji je prijavila Njemačka ukupno je iznosio 8 2 5 09  500 EUR (nominalni iznos) odnosno 7 2 1 45  700 EUR (diskontirani iznos). Njemačka je potvrdila da se ta potpora ne zbraja s drugim potporama za iste prihvatljive troškove. |
| --- | --- |

(38)

Iznos potpore koji je prijavila Njemačka ukupno je iznosio 8 2 5 09  500 EUR (nominalni iznos) odnosno 7 2 1 45  700 EUR (diskontirani iznos). Njemačka je potvrdila da se ta potpora ne zbraja s drugim potporama za iste prihvatljive troškove.

| (39) | Kasnije je Njemačka izvijestila da je potpora u iznosu od 5 0 5 59  153 EUR (nominalni iznos) odnosno 4 4 1 72  973 EUR (diskontirani iznos) isplaćena društvu Propapier za smanjeni projekt ulaganja. Njemačka je, nadalje, navela da je intenzitet isplaćene potpore bio viši od intenziteta potpore od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore koji je utvrđen u poništenoj odluci te da je diskontirani iznos izračunan na temelju sniženih prihvatljivih troškova iznosio 4 3 4 15  903 EUR. |
| --- | --- |

(39)

Kasnije je Njemačka izvijestila da je potpora u iznosu od 5 0 5 59  153 EUR (nominalni iznos) odnosno 4 4 1 72  973 EUR (diskontirani iznos) isplaćena društvu Propapier za smanjeni projekt ulaganja. Njemačka je, nadalje, navela da je intenzitet isplaćene potpore bio viši od intenziteta potpore od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore koji je utvrđen u poništenoj odluci te da je diskontirani iznos izračunan na temelju sniženih prihvatljivih troškova iznosio 4 3 4 15  903 EUR.

| (40) | U okviru izvorne prijave Njemačka se obvezala poštovati najviši dopušteni intenzitet potpore od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore. U skladu s tim, Njemačka je dopisom od 21. siječnja 2014. potvrdila da je od društva Propapier dobila povrat od ukupno 1 0 99  539 EUR, što odgovara iznosu prekomjerno dodijeljene potpore, uključujući kamate. |
| --- | --- |

(40)

U okviru izvorne prijave Njemačka se obvezala poštovati najviši dopušteni intenzitet potpore od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore. U skladu s tim, Njemačka je dopisom od 21. siječnja 2014. potvrdila da je od društva Propapier dobila povrat od ukupno 1 0 99  539 EUR, što odgovara iznosu prekomjerno dodijeljene potpore, uključujući kamate.

| (41) | Nadležno tijelo koje odobrava subvencije za ulaganje jest Finanzamt Frankfurt (Oder). |
| --- | --- |

(41)

Nadležno tijelo koje odobrava subvencije za ulaganje jest Finanzamt Frankfurt (Oder).

2.8.   DOPRINOS REGIONALNOM RAZVOJU

| (42) | Brandenburg-Nordost bio je regija sa znatnim ekonomskim i socijalnim problemima u kojoj je BDP po stanovniku 2004. iznosio 76,3 % prosjeka u zemljama EU-27 (12), dok je stopa nezaposlenosti 2005. iznosila 19,8 %, što je odgovaralo 220 % prosjeka u zemljama EU-27 i 178 % prosjeka u Njemačkoj. |
| --- | --- |

(42)

Brandenburg-Nordost bio je regija sa znatnim ekonomskim i socijalnim problemima u kojoj je BDP po stanovniku 2004. iznosio 76,3 % prosjeka u zemljama EU-27 (12), dok je stopa nezaposlenosti 2005. iznosila 19,8 %, što je odgovaralo 220 % prosjeka u zemljama EU-27 i 178 % prosjeka u Njemačkoj.

| (43) | Kako bi se potaknuo regionalni razvoj u tom području, Njemačka je smatrala nužnim pružiti potporu i poticaj sektoru proizvodnje i obrade papira jer je ta gospodarska grana predstavljala novi gospodarski potencijal za regiju Brandenburg-Nordost. Tvornica papira, kojom je u tu pokrajinu dovedena ključna tehnologija, trebala je omogućiti dolazak nove primarne industrije i proširenje vrijednosnog lanca (postrojenja za proizvodnju kartona, pakiranje itd.). Osim toga, ulaganjem u modernu tvornicu papira namjeravalo se pokazati da Eisenhüttenstadt želi diversificirati svoj gospodarski profil i da više ne želi biti samo monostruktura usmjerena na metalnu industriju. Proizvodnja sirovog papira za valoviti karton od recikliranih vlakana u skladu je s planom grada Eisenhüttenstadta o uspostavljanju reciklažne industrije u gradu. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se potaknuo regionalni razvoj u tom području, Njemačka je smatrala nužnim pružiti potporu i poticaj sektoru proizvodnje i obrade papira jer je ta gospodarska grana predstavljala novi gospodarski potencijal za regiju Brandenburg-Nordost. Tvornica papira, kojom je u tu pokrajinu dovedena ključna tehnologija, trebala je omogućiti dolazak nove primarne industrije i proširenje vrijednosnog lanca (postrojenja za proizvodnju kartona, pakiranje itd.). Osim toga, ulaganjem u modernu tvornicu papira namjeravalo se pokazati da Eisenhüttenstadt želi diversificirati svoj gospodarski profil i da više ne želi biti samo monostruktura usmjerena na metalnu industriju. Proizvodnja sirovog papira za valoviti karton od recikliranih vlakana u skladu je s planom grada Eisenhüttenstadta o uspostavljanju reciklažne industrije u gradu.

| (44) | U skladu s izvornom prijavom u okviru projekta ulaganja namjeravalo se otvoriti 150 izravnih radnih mjesta (od toga 36 u elektrani) i otprilike 450 neizravnih radnih mjesta (13). |
| --- | --- |

(44)

U skladu s izvornom prijavom u okviru projekta ulaganja namjeravalo se otvoriti 150 izravnih radnih mjesta (od toga 36 u elektrani) i otprilike 450 neizravnih radnih mjesta (13).

3.   DVOJBE U POGLEDU TRŽIŠNOG NATJECANJA I RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (45) | U poništenoj odluci Komisija je zaključila da pragovi iz točke 68. podtočaka (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore nisu premašeni. Komisija je navela i da u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore samo u slučajevima u kojima je premašen prag iz točke 68. podtočke (a) ili (b) ima diskrecijsko pravo detaljno ispitati nadmašuju li koristi koje donosi predmetna potpora učinak narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, Komisija smatra da se pridržavanjem pragova utvrđenih za tržišne udjele i povećanje kapaciteta te smanjenjem najvišeg dopuštenog intenziteta potpore u skladu s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore osigurava da mogući učinak potpore u pogledu narušavanja tržišnog natjecanja ne premašuje mjeru primjerenu s obzirom na cilj regionalnog razvoja. Uz to je navela i da se uvjetima iz Smjernica za regionalne potpore osigurava da se potporom pridonese regionalnom razvoju. Na temelju toga, Komisija je mjeru proglasila spojivom s člankom 87. stavkom 3. točkom (a) Ugovora o EZ-u. |
| --- | --- |

(45)

U poništenoj odluci Komisija je zaključila da pragovi iz točke 68. podtočaka (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore nisu premašeni. Komisija je navela i da u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore samo u slučajevima u kojima je premašen prag iz točke 68. podtočke (a) ili (b) ima diskrecijsko pravo detaljno ispitati nadmašuju li koristi koje donosi predmetna potpora učinak narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, Komisija smatra da se pridržavanjem pragova utvrđenih za tržišne udjele i povećanje kapaciteta te smanjenjem najvišeg dopuštenog intenziteta potpore u skladu s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore osigurava da mogući učinak potpore u pogledu narušavanja tržišnog natjecanja ne premašuje mjeru primjerenu s obzirom na cilj regionalnog razvoja. Uz to je navela i da se uvjetima iz Smjernica za regionalne potpore osigurava da se potporom pridonese regionalnom razvoju. Na temelju toga, Komisija je mjeru proglasila spojivom s člankom 87. stavkom 3. točkom (a) Ugovora o EZ-u.

| (46) | U svojoj je presudi u predmetu T-304/08 Opći sud utvrdio da se ispunjenjem odgovarajućih kriterija spojivosti iz Smjernica za regionalne potpore ne može dostatno dokazati da će odgovarajuća mjera imati pozitivan učinak na regionalni razvoj. Osim toga, iz točke 68. Smjernica za regionalne potpore ne proizlazi da je pokretanje službenog istražnog postupka u slučaju da se ne premašuju pragovi utvrđeni za tržišne udjele i povećanja kapaciteta isključeno (14). Nadalje je Opći sud pojasnio da Komisija samo na temelju zaključaka iz poništene odluke nije mogla riješiti sve sumnje u pogledu spojivosti mjere potpore sa zajedničkim tržištem s obzirom na izuzeće u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a jer primjena tog izuzeća pretpostavlja da koristi potpore premašuju njezine nedostatke, koliko god one bile ograničene. U presudi Općeg suda stoga se naglašava da je Komisija u slučajevima u kojima postoje sumnje u pogledu pozitivnih učinaka potpore obvezna pokrenuti službeni istražni postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a, čak i ako pragovi iz točke 68. Smjernica za regionalne potpore nisu premašeni. |
| --- | --- |

(46)

U svojoj je presudi u predmetu T-304/08 Opći sud utvrdio da se ispunjenjem odgovarajućih kriterija spojivosti iz Smjernica za regionalne potpore ne može dostatno dokazati da će odgovarajuća mjera imati pozitivan učinak na regionalni razvoj. Osim toga, iz točke 68. Smjernica za regionalne potpore ne proizlazi da je pokretanje službenog istražnog postupka u slučaju da se ne premašuju pragovi utvrđeni za tržišne udjele i povećanja kapaciteta isključeno (14). Nadalje je Opći sud pojasnio da Komisija samo na temelju zaključaka iz poništene odluke nije mogla riješiti sve sumnje u pogledu spojivosti mjere potpore sa zajedničkim tržištem s obzirom na izuzeće u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a jer primjena tog izuzeća pretpostavlja da koristi potpore premašuju njezine nedostatke, koliko god one bile ograničene. U presudi Općeg suda stoga se naglašava da je Komisija u slučajevima u kojima postoje sumnje u pogledu pozitivnih učinaka potpore obvezna pokrenuti službeni istražni postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a, čak i ako pragovi iz točke 68. Smjernica za regionalne potpore nisu premašeni.

| (47) | U uvodnim izjavama 118. i 127. Odluke o pokretanju postupka Komisija se pozvala na argumente podnositelja pritužbe da bi kapacitet ostvaren u okviru projekta Propapier na tržištima mjerodavnima za procjenu točke 68. Smjernica za regionalne potpore premašio iznos od 5 % te da bi se potporom u korist društva Propapier jako narušilo tržišno natjecanje u sektoru koji je suočen sa strukturnim prekomjernim kapacitetima. Podnositelj pritužbe navodi da je sektor odgovorio smanjenjem kapaciteta, no zbog kapaciteta koji bi iznova stvorio Propapier pogoršali bi se postojeći problemi u sektoru stvaranjem novih kapaciteta. Oni bi zamijenili kapacitete tvornica koje su zatvorene kako bi se ponovno omogućilo uravnoteženo tržišno natjecanje na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitoga kartona. |
| --- | --- |

(47)

U uvodnim izjavama 118. i 127. Odluke o pokretanju postupka Komisija se pozvala na argumente podnositelja pritužbe da bi kapacitet ostvaren u okviru projekta Propapier na tržištima mjerodavnima za procjenu točke 68. Smjernica za regionalne potpore premašio iznos od 5 % te da bi se potporom u korist društva Propapier jako narušilo tržišno natjecanje u sektoru koji je suočen sa strukturnim prekomjernim kapacitetima. Podnositelj pritužbe navodi da je sektor odgovorio smanjenjem kapaciteta, no zbog kapaciteta koji bi iznova stvorio Propapier pogoršali bi se postojeći problemi u sektoru stvaranjem novih kapaciteta. Oni bi zamijenili kapacitete tvornica koje su zatvorene kako bi se ponovno omogućilo uravnoteženo tržišno natjecanje na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitoga kartona.

| (48) | U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga je li taj sektor doista suočen sa strukturnim prekomjernim kapacitetima i bi li se potporom u korist društva Propapier pridonijelo njihovu zadržavanju ili jačanju. Osim toga, Komisija je pitanje hoće li učinak povećanja kapaciteta koji je potrebno uzeti u obzir doista premašiti 5 % vidljive potrošnje na mjerodavnom tržištu ostavila otvorenim i u tom pogledu prihvatila primjedbe trećih strana. Komisija je navela da na temelju informacija koje je imala na raspolaganju prije donošenja poništene odluke nije mogla bez sumnje utvrditi premašuju li pozitivni učinci potpore negativne posljedice (posljedično narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama) i je li premašen prag utvrđen u točki 68. Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(48)

U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga je li taj sektor doista suočen sa strukturnim prekomjernim kapacitetima i bi li se potporom u korist društva Propapier pridonijelo njihovu zadržavanju ili jačanju. Osim toga, Komisija je pitanje hoće li učinak povećanja kapaciteta koji je potrebno uzeti u obzir doista premašiti 5 % vidljive potrošnje na mjerodavnom tržištu ostavila otvorenim i u tom pogledu prihvatila primjedbe trećih strana. Komisija je navela da na temelju informacija koje je imala na raspolaganju prije donošenja poništene odluke nije mogla bez sumnje utvrditi premašuju li pozitivni učinci potpore negativne posljedice (posljedično narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama) i je li premašen prag utvrđen u točki 68. Smjernica za regionalne potpore.

| (49) | Komisija je stoga od država članica i zainteresiranih strana zatražila da dostave svoje mišljenje u pogledu pitanja o ispravnoj primjeni ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore. Posebno je Komisija zamolila da joj se dostave informacije na temelju kojih se može zaključiti jesu li na mjerodavnom tržištu u razdoblju od 2001. do 2006. postojali problemi sa strukturnim prekomjernim kapacitetima, je li se prijavljenom potporom zadržala ili pogoršala ta situacija i jesu li pozitivni učinci potpore u korist društva Propapier mogli premašiti negativne posljedice u obliku narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je stoga od država članica i zainteresiranih strana zatražila da dostave svoje mišljenje u pogledu pitanja o ispravnoj primjeni ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore. Posebno je Komisija zamolila da joj se dostave informacije na temelju kojih se može zaključiti jesu li na mjerodavnom tržištu u razdoblju od 2001. do 2006. postojali problemi sa strukturnim prekomjernim kapacitetima, je li se prijavljenom potporom zadržala ili pogoršala ta situacija i jesu li pozitivni učinci potpore u korist društva Propapier mogli premašiti negativne posljedice u obliku narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama.

4.   PRIMJEDBE PODNOSITELJA PRITUŽBE, DRUŠTVA SMURFIT KAPPA

4.1.   UVODNE NAPOMENE

| (50) | Smurfit Kappa naglašava da u prvom redu Njemačka, a ne Smurfit Kappa, mora dokazati da projekt Propapier ne dovodi do nedopuštenog narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(50)

Smurfit Kappa naglašava da u prvom redu Njemačka, a ne Smurfit Kappa, mora dokazati da projekt Propapier ne dovodi do nedopuštenog narušavanja tržišnog natjecanja.

| (51) | Smurfit Kappa ustraje na tome da je u skladu s presudom Općeg suda u predmetu T-304/08 Komisija obvezna ispitati premašuju li očekivane prednosti potpore narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu među državama članicama i primjećuje da pragovi iz točke 68. Smjernica za regionalne potpore nakon pokretanja službenog istražnog postupka više nisu relevantni. |
| --- | --- |

(51)

Smurfit Kappa ustraje na tome da je u skladu s presudom Općeg suda u predmetu T-304/08 Komisija obvezna ispitati premašuju li očekivane prednosti potpore narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu među državama članicama i primjećuje da pragovi iz točke 68. Smjernica za regionalne potpore nakon pokretanja službenog istražnog postupka više nisu relevantni.

4.2.   DEFINICIJA TRŽIŠTA

| (52) | Smurfit Kappa iznosi primjedbu u pogledu privremene definicije mjerodavnog tržišta proizvoda u skladu s odlukom Komisije o pokretanju postupka (koja odgovara definiciji iz poništene odluke) i upućuje na svoj zahtjev podnesen Općem sudu od 5. kolovoza 2008. za poništenje izvorne odluke o potpori N 582/07 (dalje u tekstu „zahtjev”) u kojem je Smurfit Kappa naveo da definicija nije točna. |
| --- | --- |

(52)

Smurfit Kappa iznosi primjedbu u pogledu privremene definicije mjerodavnog tržišta proizvoda u skladu s odlukom Komisije o pokretanju postupka (koja odgovara definiciji iz poništene odluke) i upućuje na svoj zahtjev podnesen Općem sudu od 5. kolovoza 2008. za poništenje izvorne odluke o potpori N 582/07 (dalje u tekstu „zahtjev”) u kojem je Smurfit Kappa naveo da definicija nije točna.

| (53) | Smurfit Kappa smatra da ne postoji tržište za testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira te Propapier sa svojim strojem za proizvodnju papira PM2 nikad nije namjeravao proizvoditi testliner mase do 150 g/m2, nego fluting i testliner III mase od 70/110 g/m2 te fluting mase od 70/130 g/m2 (informacije iz priopćenja za tisak), čime se upućuje na činjenicu da je bilo potrebno uzeti u obzir još uže tržište. Stoga Smurfit Kappa od Komisije zahtijeva da točnije definira mjerodavno tržište proizvoda. |
| --- | --- |

(53)

Smurfit Kappa smatra da ne postoji tržište za testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira te Propapier sa svojim strojem za proizvodnju papira PM2 nikad nije namjeravao proizvoditi testliner mase do 150 g/m2, nego fluting i testliner III mase od 70/110 g/m2 te fluting mase od 70/130 g/m2 (informacije iz priopćenja za tisak), čime se upućuje na činjenicu da je bilo potrebno uzeti u obzir još uže tržište. Stoga Smurfit Kappa od Komisije zahtijeva da točnije definira mjerodavno tržište proizvoda.

4.3.   IZRAČUN POVEĆANJA KAPACITETA

| (54) | Smurfit Kappa upućuje na informacije iz razgovora i priopćenja za tisak prema kojima će se u novoj tvornici papira moći godišnje proizvoditi 6 50  000 tona ili čak do 7 50  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, što je puno više od kapaciteta koji je Njemačka prijavila. Smurfit Kappa zaključuje da se Komisija ne bi trebala oslanjati na brojke koje je dostavila Njemačka, nego bi trebala provesti vlastitu istragu. |
| --- | --- |

(54)

Smurfit Kappa upućuje na informacije iz razgovora i priopćenja za tisak prema kojima će se u novoj tvornici papira moći godišnje proizvoditi 6 50  000 tona ili čak do 7 50  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, što je puno više od kapaciteta koji je Njemačka prijavila. Smurfit Kappa zaključuje da se Komisija ne bi trebala oslanjati na brojke koje je dostavila Njemačka, nego bi trebala provesti vlastitu istragu.

| (55) | Smurfit Kappa velik dio svojih tvrdnji temelji na studiji konzultantskog društva London Economics (Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)) iz 2007., koju je Smurfit Kappa naručio i u kojoj se pokazalo da će Progroup širenjem proizvodnje od neto kupca sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona postati neto prodavač reda veličine 2 50  000 tona godišnje. Uz ukupan kapacitet nove tvornice PM2 od 6 50  000 tona godišnje (pretpostavka društva Smurfit Kappa) potreba poduzeća za sirovim papirom trećih strana za proizvodnju valovitog kartona smanjila bi se za 4 00  000 tona godišnje. Na temelju toga Smurfit Kappa zaključuje da bi se svih 6 50  000 tona godišnje moralo uključiti u podatke o slobodnom tržištu (tj. tržištu prodaje isključivo trećim osobama, odnosno bez isporuka unutar poduzeća). |
| --- | --- |

(55)

Smurfit Kappa velik dio svojih tvrdnji temelji na studiji konzultantskog društva London Economics (Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)) iz 2007., koju je Smurfit Kappa naručio i u kojoj se pokazalo da će Progroup širenjem proizvodnje od neto kupca sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona postati neto prodavač reda veličine 2 50  000 tona godišnje. Uz ukupan kapacitet nove tvornice PM2 od 6 50  000 tona godišnje (pretpostavka društva Smurfit Kappa) potreba poduzeća za sirovim papirom trećih strana za proizvodnju valovitog kartona smanjila bi se za 4 00  000 tona godišnje. Na temelju toga Smurfit Kappa zaključuje da bi se svih 6 50  000 tona godišnje moralo uključiti u podatke o slobodnom tržištu (tj. tržištu prodaje isključivo trećim osobama, odnosno bez isporuka unutar poduzeća).

| (56) | Smurfit Kappa tvrdi da je potrebno uzeti u obzir „učinak premještanja” (u smislu definicije iz studije društva London Economics). Smurfit Kappa smatra da bi sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, koji se upotrebljava unutar koncerna, na kraju štetio prodaji drugih proizvođača na slobodnom tržištu, tj. Progroup taj sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona više neće kupovati na slobodnom tržištu. Stvarno povećanje kapaciteta stoga se izračunava iz novih prodajnih transakcija društva Propapier na slobodnom tržištu uvećanih za „oslobođenu” prodaju drugih proizvođača na slobodnom tržištu. Smurfit Kappa smatra da se na taj način može izračunati stvaran ukupni novi kapacitet proizvodnje. |
| --- | --- |

(56)

Smurfit Kappa tvrdi da je potrebno uzeti u obzir „učinak premještanja” (u smislu definicije iz studije društva London Economics). Smurfit Kappa smatra da bi sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, koji se upotrebljava unutar koncerna, na kraju štetio prodaji drugih proizvođača na slobodnom tržištu, tj. Progroup taj sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona više neće kupovati na slobodnom tržištu. Stvarno povećanje kapaciteta stoga se izračunava iz novih prodajnih transakcija društva Propapier na slobodnom tržištu uvećanih za „oslobođenu” prodaju drugih proizvođača na slobodnom tržištu. Smurfit Kappa smatra da se na taj način može izračunati stvaran ukupni novi kapacitet proizvodnje.

| (57) | Smurfit Kappa dostavio je tablicu u Excelu od 30. lipnja 2008. (Prilog A.10 zahtjeva) i preuzeo neke brojke iz izvješća društva Henry Poole Consulting (16) iz 2007. U toj se tablici upućuje na potrebu društva Progroup iz 2008. za 2 40  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira godišnje na tržištu te se za 2010. (dakle, nakon projekta ulaganja) za Propapier predviđa obujam proizvodnje od 2 85  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona izrađenog od recikliranog papira i stavljenog na tržište svake godine. Smurfit Kappa smatra da zbroj tih dviju vrijednosti (5 25  000 tona godišnje, izračunanih iz 2 85  000 tona godišnje koje se neće upotrijebiti unutar koncerna, uvećanih za 2 40  000 tona godišnje koje Progroup više ne mora kupovati na slobodnom tržištu) čini ukupne učinke potpomognutog projekta ulaganja na slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona te se, na temelju toga, mora uključiti u izračun povećanja kapaciteta u smislu točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(57)

Smurfit Kappa dostavio je tablicu u Excelu od 30. lipnja 2008. (Prilog A.10 zahtjeva) i preuzeo neke brojke iz izvješća društva Henry Poole Consulting (16) iz 2007. U toj se tablici upućuje na potrebu društva Progroup iz 2008. za 2 40  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira godišnje na tržištu te se za 2010. (dakle, nakon projekta ulaganja) za Propapier predviđa obujam proizvodnje od 2 85  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona izrađenog od recikliranog papira i stavljenog na tržište svake godine. Smurfit Kappa smatra da zbroj tih dviju vrijednosti (5 25  000 tona godišnje, izračunanih iz 2 85  000 tona godišnje koje se neće upotrijebiti unutar koncerna, uvećanih za 2 40  000 tona godišnje koje Progroup više ne mora kupovati na slobodnom tržištu) čini ukupne učinke potpomognutog projekta ulaganja na slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona te se, na temelju toga, mora uključiti u izračun povećanja kapaciteta u smislu točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore.

| (58) | Osim toga, Smurfit Kappa odbacuje iznos društva Propapier od 1 50  000 tona godišnje za povećanje kapaciteta u pogledu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona na slobodnom tržištu. Smurfit Kappa navodi da će novoizgrađena tvornica valovitog kartona grupacije Progroup u Strykówu (Poljska) upotrebljavati samo otprilike 1 00  000 tona recikliranog papira godišnje. Čak i kad bi se odbila ta dodatna potreba od 6 50  000 tona godišnje, ostao bi ukupan kapacitet od 5 50  000 tona godišnje. |
| --- | --- |

(58)

Osim toga, Smurfit Kappa odbacuje iznos društva Propapier od 1 50  000 tona godišnje za povećanje kapaciteta u pogledu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona na slobodnom tržištu. Smurfit Kappa navodi da će novoizgrađena tvornica valovitog kartona grupacije Progroup u Strykówu (Poljska) upotrebljavati samo otprilike 1 00  000 tona recikliranog papira godišnje. Čak i kad bi se odbila ta dodatna potreba od 6 50  000 tona godišnje, ostao bi ukupan kapacitet od 5 50  000 tona godišnje.

| (59) | Na temelju toga Smurfit Kappa zaključuje da povećanje kapaciteta koje proizlazi iz potpomognutog projekta ulaganja društva Propapier premašuje prag od 5 % naveden u točki 68. podtočki (b) Smjernica za regionalne potpore (mjereno na temelju podataka iz 2006. za slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona). |
| --- | --- |

(59)

Na temelju toga Smurfit Kappa zaključuje da povećanje kapaciteta koje proizlazi iz potpomognutog projekta ulaganja društva Propapier premašuje prag od 5 % naveden u točki 68. podtočki (b) Smjernica za regionalne potpore (mjereno na temelju podataka iz 2006. za slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona).

4.4.   PREKOMJERNI KAPACITET

| (60) | Smurfit Kappa navodi da se tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u relevantnom razdoblju od 2001 do 2006. moralo boriti sa strukturnim prekomjernim kapacitetima. Prema mišljenju predstavnika društva Smurfit Kappa tržište je bilo obilježeno izostankom primjerenog rasta potražnje, dok su se novi kapaciteti prije svega poticali državnim potporama, čime su se još povećali prekomjerni kapaciteti. Kao posljedica toga, drugi proizvođači papira morali su zatvoriti proizvodne lokacije kako bi ostali konkurentni (Smurfit Kappa ugasio je 14 strojeva za proizvodnju papira u razdoblju od 2001. do 2008.). Smurfit Kappa upućuje na studiju društva London Economics iz koje proizlazi da novi kapaciteti (a posebno oni koje se potiče državnim potporama) imaju ozbiljne negativne učinke na tržišno natjecanje. U studiji se navode velike poteškoće na europskom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u razdoblju od 2002. do 2006. i upućuje na ozbiljne probleme u pogledu prekomjernih kapaciteta u tom sektoru. Brojke se temelje na podatcima udruženja Groupement Ondulé i društva Smurfit Kappa te pokazuju da je iskorištenost kapaciteta u razdoblju od 2003. do 2005. bila manja od 90 %. Vrijednosti za 2006. i 2007. veće su od 90 %. Međutim, studija za te godine sadržava i alternativne brojke iz kojih ponovno proizlazi iskorištenost kapaciteta manja od 90 % „kad ne bi bilo smanjenja kapaciteta”. |
| --- | --- |

(60)

Smurfit Kappa navodi da se tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u relevantnom razdoblju od 2001 do 2006. moralo boriti sa strukturnim prekomjernim kapacitetima. Prema mišljenju predstavnika društva Smurfit Kappa tržište je bilo obilježeno izostankom primjerenog rasta potražnje, dok su se novi kapaciteti prije svega poticali državnim potporama, čime su se još povećali prekomjerni kapaciteti. Kao posljedica toga, drugi proizvođači papira morali su zatvoriti proizvodne lokacije kako bi ostali konkurentni (Smurfit Kappa ugasio je 14 strojeva za proizvodnju papira u razdoblju od 2001. do 2008.). Smurfit Kappa upućuje na studiju društva London Economics iz koje proizlazi da novi kapaciteti (a posebno oni koje se potiče državnim potporama) imaju ozbiljne negativne učinke na tržišno natjecanje. U studiji se navode velike poteškoće na europskom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u razdoblju od 2002. do 2006. i upućuje na ozbiljne probleme u pogledu prekomjernih kapaciteta u tom sektoru. Brojke se temelje na podatcima udruženja Groupement Ondulé i društva Smurfit Kappa te pokazuju da je iskorištenost kapaciteta u razdoblju od 2003. do 2005. bila manja od 90 %. Vrijednosti za 2006. i 2007. veće su od 90 %. Međutim, studija za te godine sadržava i alternativne brojke iz kojih ponovno proizlazi iskorištenost kapaciteta manja od 90 % „kad ne bi bilo smanjenja kapaciteta”.

4.5.   DOPRINOS REGIONALNOM RAZVOJU I OCJENA POZITIVNIH I NEGATIVNIH UČINAKA

| (61) | Uzimajući u obzir ocjenu pozitivnih i negativnih učinaka potpore u pogledu narušavanja tržišnog natjecanja na tržištu koje je obilježeno strukturnim prekomjernim kapacitetima, Smurfit Kappa navodi da se izradom stroja za proizvodnju papira na drugom mjestu i njegovim prijevozom u predmetno područje kako ga bi se ondje postavilo ne pridonosi tehnološkom razvoju područja. Smurfit Kappa dodaje da se projektom, osim elektrane i postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, koji su dio projekta Propapier, neće privući dodatna ulaganja u područje te da se na temelju gomilanja tvornica papira ne može očekivati veća učinkovitost. Ne može se očekivati ni proširenje vrijednosnog lanca jer, na primjer, u tom području nema kupaca valovitog kartona i stoga nije opravdano graditi tvornicu valovitog papira. |
| --- | --- |

(61)

Uzimajući u obzir ocjenu pozitivnih i negativnih učinaka potpore u pogledu narušavanja tržišnog natjecanja na tržištu koje je obilježeno strukturnim prekomjernim kapacitetima, Smurfit Kappa navodi da se izradom stroja za proizvodnju papira na drugom mjestu i njegovim prijevozom u predmetno područje kako ga bi se ondje postavilo ne pridonosi tehnološkom razvoju područja. Smurfit Kappa dodaje da se projektom, osim elektrane i postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, koji su dio projekta Propapier, neće privući dodatna ulaganja u područje te da se na temelju gomilanja tvornica papira ne može očekivati veća učinkovitost. Ne može se očekivati ni proširenje vrijednosnog lanca jer, na primjer, u tom području nema kupaca valovitog kartona i stoga nije opravdano graditi tvornicu valovitog papira.

| (62) | Nadalje, Smurfit Kappa navodi da se već 2007. moglo predvidjeti da će, bez obzira na broj i kvalitetu radnih mjesta otvorenih na temelju ulaganja društva Propapier, broj radnih mjesta koji bi se drugdje izgubio biti veći. |
| --- | --- |

(62)

Nadalje, Smurfit Kappa navodi da se već 2007. moglo predvidjeti da će, bez obzira na broj i kvalitetu radnih mjesta otvorenih na temelju ulaganja društva Propapier, broj radnih mjesta koji bi se drugdje izgubio biti veći.

| (63) | Na temelju brojki navedenih u odluci o pokretanju postupka Smurfit Kappa izračunava da potpora za svako otvoreno izravno radno mjesto iznosi 3 50  000 EUR. Smurfit Kappa dovodi u pitanje hoće li se ta radna mjesta stalno zadržati u regiji i hoće li se moći smatrati visokokvalitetnim radnim mjestima. Osim toga, Smurfit Kappa smatra upitnim hoće li regija doista ostvariti dobit od tih radnih mjesta jer dio zaposlenika društva Propapier na posao putuje iz drugih područja. Smurfit Kappa sumnja da se činjenicu da dio središnjeg tima za proizvodnju dolazi iz tvornice društva Propapier u Burgu (Saska-Anhalt) može smatrati prednošću kojom se opravdavaju potpore. |
| --- | --- |

(63)

Na temelju brojki navedenih u odluci o pokretanju postupka Smurfit Kappa izračunava da potpora za svako otvoreno izravno radno mjesto iznosi 3 50  000 EUR. Smurfit Kappa dovodi u pitanje hoće li se ta radna mjesta stalno zadržati u regiji i hoće li se moći smatrati visokokvalitetnim radnim mjestima. Osim toga, Smurfit Kappa smatra upitnim hoće li regija doista ostvariti dobit od tih radnih mjesta jer dio zaposlenika društva Propapier na posao putuje iz drugih područja. Smurfit Kappa sumnja da se činjenicu da dio središnjeg tima za proizvodnju dolazi iz tvornice društva Propapier u Burgu (Saska-Anhalt) može smatrati prednošću kojom se opravdavaju potpore.

| (64) | U pogledu 529 neizravnih radnih mjesta Smurfit Kappa upućuje na izjavu člana Uprave iz 2010., prema kojoj će se otvoriti samo 329 neizravnih radnih mjesta, a (samo) malo više od 60 % zaposlenika dolazi iz te regije. Smurfit Kappa smatra da su detaljnije informacije (npr. jesu li uračunana radna mjesta za poslove održavanja ili infrastrukturne projekte i jesu li neizravna radna mjesta stalna) potrebne kako bi se učinci na regiju mogli procijeniti na odgovarajući način te predlaže Komisiji da to točno ispita. |
| --- | --- |

(64)

U pogledu 529 neizravnih radnih mjesta Smurfit Kappa upućuje na izjavu člana Uprave iz 2010., prema kojoj će se otvoriti samo 329 neizravnih radnih mjesta, a (samo) malo više od 60 % zaposlenika dolazi iz te regije. Smurfit Kappa smatra da su detaljnije informacije (npr. jesu li uračunana radna mjesta za poslove održavanja ili infrastrukturne projekte i jesu li neizravna radna mjesta stalna) potrebne kako bi se učinci na regiju mogli procijeniti na odgovarajući način te predlaže Komisiji da to točno ispita.

4.6.   INFRASTRUKTURNA POTPORA DRUŠTVU PROPAPIER

| (65) | Smurfit Kappa upućuje na neovisnu odluku Komisije o pokretanju službenog istražnog postupka u pogledu infrastrukturne potpore društvu Propapier (predmet državne potpore SA.36147). U tom pogledu Smurfit Kappa smatra da financiranje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja potporu namijenjenu ulaganju koja se ne može razmatrati odvojeno od odluke o pokretanju postupka SA.23827 i traži od Komisije da obje mjere ispita u okviru istog postupka odnosno da pojasni zašto se ne mogu smatrati sastavnim dijelom istog projekta. |
| --- | --- |

(65)

Smurfit Kappa upućuje na neovisnu odluku Komisije o pokretanju službenog istražnog postupka u pogledu infrastrukturne potpore društvu Propapier (predmet državne potpore SA.36147). U tom pogledu Smurfit Kappa smatra da financiranje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja potporu namijenjenu ulaganju koja se ne može razmatrati odvojeno od odluke o pokretanju postupka SA.23827 i traži od Komisije da obje mjere ispita u okviru istog postupka odnosno da pojasni zašto se ne mogu smatrati sastavnim dijelom istog projekta.

5.   PRIMJEDBE NJEMAČKE

5.1.   UVODNE NAPOMENE

| (66) | Njemačka smatra da nakon poništenja odluke N 582/2008 Komisija nije trebala pokrenuti službeni istražni postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2 UFEU-a. Umjesto toga, trebala je u okviru prethodnog ispitivanja donijeti odluku u smislu članka 4. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 659/1999 (17). Njemačka naglašava da u presudi Općeg suda u predmetu T-304/08 nije predviđeno da Komisija pokrene službeni istražni postupak. Osim toga, Njemačka ne može shvatiti zašto Komisija sada, bez novih činjenica, izražava sumnju u to jesu li prije 2008. na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona postojali prekomjerni kapaciteti, ako je u poništenoj odluci utvrdila da na tržištu nije bilo problema s prekomjernim kapacitetima i da se prag od 5 % iz točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore ne premašuje. Komisija je to stajalište branila i pred Općim sudom. |
| --- | --- |

(66)

Njemačka smatra da nakon poništenja odluke N 582/2008 Komisija nije trebala pokrenuti službeni istražni postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2 UFEU-a. Umjesto toga, trebala je u okviru prethodnog ispitivanja donijeti odluku u smislu članka 4. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 659/1999 (17). Njemačka naglašava da u presudi Općeg suda u predmetu T-304/08 nije predviđeno da Komisija pokrene službeni istražni postupak. Osim toga, Njemačka ne može shvatiti zašto Komisija sada, bez novih činjenica, izražava sumnju u to jesu li prije 2008. na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona postojali prekomjerni kapaciteti, ako je u poništenoj odluci utvrdila da na tržištu nije bilo problema s prekomjernim kapacitetima i da se prag od 5 % iz točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore ne premašuje. Komisija je to stajalište branila i pred Općim sudom.

| (67) | Njemačka primjećuje da sam istup podnositelja pritužbe ne predstavlja Komisiji „ozbiljne poteškoće” u određivanju je li potpora spojiva s unutarnjim tržištem i izjavljuje da izbor primjenjivog postupka ne smiju određivati „treći sudionici na tržištu”. Njemačka smatra da te zaključke potvrđuje činjenica da korisnik potpore nakon ulaganja nema veći utjecaj na tržišno natjecanje nego prije (jer nema veći tržišni udjel). Njemačka pritom naglašava da je tvornica prije svega bila predviđena za pokrivanje dodatnih potreba grupacije Progroup za sirovim papirom za proizvodnju valovitog kartona. |
| --- | --- |

(67)

Njemačka primjećuje da sam istup podnositelja pritužbe ne predstavlja Komisiji „ozbiljne poteškoće” u određivanju je li potpora spojiva s unutarnjim tržištem i izjavljuje da izbor primjenjivog postupka ne smiju određivati „treći sudionici na tržištu”. Njemačka smatra da te zaključke potvrđuje činjenica da korisnik potpore nakon ulaganja nema veći utjecaj na tržišno natjecanje nego prije (jer nema veći tržišni udjel). Njemačka pritom naglašava da je tvornica prije svega bila predviđena za pokrivanje dodatnih potreba grupacije Progroup za sirovim papirom za proizvodnju valovitog kartona.

| (68) | Njemačka dodaje da bi Komisija, ako odluči provesti detaljno ispitivanje, činjenicu da pragovi iz točke 68. Smjernica za regionalne potpore nisu premašeni trebala uzeti u obzir kao važan pokazatelj toga da potpora ima samo ograničene posljedice na tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(68)

Njemačka dodaje da bi Komisija, ako odluči provesti detaljno ispitivanje, činjenicu da pragovi iz točke 68. Smjernica za regionalne potpore nisu premašeni trebala uzeti u obzir kao važan pokazatelj toga da potpora ima samo ograničene posljedice na tržišno natjecanje.

| (69) | Njemačka je dostavila različite studije:






  (a) | izvješće iz 2013. o ekonomskoj analizi potpore namijenjene ulaganju u korist grupacije Progroup (dalje u tekstu „izvješće ERS-a”) (18) koje je Progroup naručio kako bi ga mogao upotrijebiti u okviru predmeta državne potpore SA.23827. Izvješće se temelji na informacijama konzultantskog društva Pöyry Management Consulting Oy (dalje u tekstu „Pöyry”); |
| --- | --- | --- |

(69)

Njemačka je dostavila različite studije:

(a)

izvješće iz 2013. o ekonomskoj analizi potpore namijenjene ulaganju u korist grupacije Progroup (dalje u tekstu „izvješće ERS-a”) (18) koje je Progroup naručio kako bi ga mogao upotrijebiti u okviru predmeta državne potpore SA.23827. Izvješće se temelji na informacijama konzultantskog društva Pöyry Management Consulting Oy (dalje u tekstu „Pöyry”);

| (b) | izvješće iz 2013. konzultantskog društva Roland Berger Strategy Consultants (19) (dalje u tekstu „izvješće društva Roland Berger”) koje je naručio Progroup. Izvješće sadržava ex post usporedbu odabrane lokacije ulaganja u Eisenhüttenstadtu i alternativne lokacije [...]; |
| --- | --- |

(b)

izvješće iz 2013. konzultantskog društva Roland Berger Strategy Consultants (19) (dalje u tekstu „izvješće društva Roland Berger”) koje je naručio Progroup. Izvješće sadržava ex post usporedbu odabrane lokacije ulaganja u Eisenhüttenstadtu i alternativne lokacije [...];

| (c) | analitičko izvješće institucije Deutsche Bank Research o društvu Smurfit Kappa iz 2007. (20) (dalje u tekstu „studija banke Deutsche Bank”). |
| --- | --- |

(c)

analitičko izvješće institucije Deutsche Bank Research o društvu Smurfit Kappa iz 2007. (20) (dalje u tekstu „studija banke Deutsche Bank”).

| (70) | Osim toga, Njemačka je dostavila i preslike podnesaka i priloga u predmetu T-304/08. |
| --- | --- |

(70)

Osim toga, Njemačka je dostavila i preslike podnesaka i priloga u predmetu T-304/08.

5.2.   DEFINICIJA TRŽIŠTA

5.2.1.   MJERODAVNO TRŽIŠTE SIROVOG PAPIRA ZA PROIZVODNJU VALOVITOG KARTONA – SLOBODNO TRŽIŠTE U ODNOSU NA UKUPNO TRŽIŠTE

| (71) | Njemačka osporava tvrdnje društva Smurfit Kappa da se stroj PM2, iako je optimiziran za proizvodnju papira gramature od 70 g/m2 do 130 g/m2, u svakom trenutku može prilagoditi za teže ili lakše papire. Tehnički gledano, s pomoću stroja PM2 mogu se proizvoditi gramature do 150 g/m2. Osim toga, u komercijalnom je interesu društva Propapier proizvoditi veće gramature kad se njihova tržišna cijena poveća. Njemačka dodaje da argumenti društva Smurfit Kappa nisu u skladu s ustaljenom praksom odlučivanja Komisije (specifikacije društva Smurfit Kappa manje su od najmanje podjele tržišta koju je Komisija upotrebljavala za potrebe definiranja tržišta u sličnim predmetima). |
| --- | --- |

(71)

Njemačka osporava tvrdnje društva Smurfit Kappa da se stroj PM2, iako je optimiziran za proizvodnju papira gramature od 70 g/m2 do 130 g/m2, u svakom trenutku može prilagoditi za teže ili lakše papire. Tehnički gledano, s pomoću stroja PM2 mogu se proizvoditi gramature do 150 g/m2. Osim toga, u komercijalnom je interesu društva Propapier proizvoditi veće gramature kad se njihova tržišna cijena poveća. Njemačka dodaje da argumenti društva Smurfit Kappa nisu u skladu s ustaljenom praksom odlučivanja Komisije (specifikacije društva Smurfit Kappa manje su od najmanje podjele tržišta koju je Komisija upotrebljavala za potrebe definiranja tržišta u sličnim predmetima).

| (72) | Usto, u svojim primjedbama Njemačka navodi da razlikovanje slobodnog i ukupnog tržišta nije relevantno. Slobodno tržište nije mjerodavno tržište proizvoda, nego dio ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. Njemačka tvrdi da ne postoje neovisni statistički podatci za slobodno tržište te da se učinci potpomognutog ulaganja na tržišno natjecanje i trgovinu mogu procijeniti samo na temelju ukupnog tržišta. |
| --- | --- |

(72)

Usto, u svojim primjedbama Njemačka navodi da razlikovanje slobodnog i ukupnog tržišta nije relevantno. Slobodno tržište nije mjerodavno tržište proizvoda, nego dio ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. Njemačka tvrdi da ne postoje neovisni statistički podatci za slobodno tržište te da se učinci potpomognutog ulaganja na tržišno natjecanje i trgovinu mogu procijeniti samo na temelju ukupnog tržišta.

| (73) | Njemačka, nadalje, tvrdi da se razlika između sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji se upotrebljava u vertikalno integriranom poduzeću i sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji se isporučuje na slobodno tržište čini umjetnom i arbitrarnom. Papiri koji se prerađuju u vertikalno integriranom poduzeću i papiri koji se nude na slobodnom tržištu gotovo su u potpunosti zamjenjivi (ista sirovina i jednaka svojstva proizvoda). Vertikalno integrirani proizvođači sudjelovali bi na tržištu ne samo kao ponuditelji, nego i kao potrošači (čime bi se utjecalo na ukupno tržište i vrijednosni lanac u pogledu cijene i ponude/potražnje) tako da, prema tome, ne postoji slobodno tržište. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona koji se upotrebljava unutar koncerna i onaj koji se nudi na slobodnom tržištu međusobno su povezani. Vertikalno integrirani proizvođači sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona isporučuju i izravno tvornicama valovitog kartona konkurenata, ali i kupuju takav papir od tvornica drugih konkurenata kako bi optimizirali vlastitu proizvodnju i logistiku. Njemačka smatra da je količine koje su predmet takvih transakcija u svrhu optimizacije potrebno pripisati slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona ako se takva razlika uopće bude radila. |
| --- | --- |

(73)

Njemačka, nadalje, tvrdi da se razlika između sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji se upotrebljava u vertikalno integriranom poduzeću i sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji se isporučuje na slobodno tržište čini umjetnom i arbitrarnom. Papiri koji se prerađuju u vertikalno integriranom poduzeću i papiri koji se nude na slobodnom tržištu gotovo su u potpunosti zamjenjivi (ista sirovina i jednaka svojstva proizvoda). Vertikalno integrirani proizvođači sudjelovali bi na tržištu ne samo kao ponuditelji, nego i kao potrošači (čime bi se utjecalo na ukupno tržište i vrijednosni lanac u pogledu cijene i ponude/potražnje) tako da, prema tome, ne postoji slobodno tržište. Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona koji se upotrebljava unutar koncerna i onaj koji se nudi na slobodnom tržištu međusobno su povezani. Vertikalno integrirani proizvođači sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona isporučuju i izravno tvornicama valovitog kartona konkurenata, ali i kupuju takav papir od tvornica drugih konkurenata kako bi optimizirali vlastitu proizvodnju i logistiku. Njemačka smatra da je količine koje su predmet takvih transakcija u svrhu optimizacije potrebno pripisati slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona ako se takva razlika uopće bude radila.

| (74) | Osim toga, Njemačka tvrdi da postoji jedinstveno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koje uključuje sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od recikliranih i neprerađenih vlakana, bez obzira na njihovu gramaturu. Testliner i fluting od recikliranog papira, s jedne strane, te kraftliner i fluting od neprerađenih vlakana, s druge strane, međusobno su zamjenjivi i sa stajališta ponuditelja i sa stajališta potrošača. Gotovo sve tvornice papira tehnički mogu istim strojem proizvoditi sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, ne samo od recikliranih, nego i od neprerađenih vlakana. Da bi tvornica u Eisenhüttenstadtu mogla upotrebljavati neprerađena vlakna, bilo bi dovoljno jednokratno ulaganje od otprilike [...] milijuna EUR, što ne čini više od [...] % ukupnog iznosa ulaganja. |
| --- | --- |

(74)

Osim toga, Njemačka tvrdi da postoji jedinstveno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koje uključuje sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od recikliranih i neprerađenih vlakana, bez obzira na njihovu gramaturu. Testliner i fluting od recikliranog papira, s jedne strane, te kraftliner i fluting od neprerađenih vlakana, s druge strane, međusobno su zamjenjivi i sa stajališta ponuditelja i sa stajališta potrošača. Gotovo sve tvornice papira tehnički mogu istim strojem proizvoditi sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, ne samo od recikliranih, nego i od neprerađenih vlakana. Da bi tvornica u Eisenhüttenstadtu mogla upotrebljavati neprerađena vlakna, bilo bi dovoljno jednokratno ulaganje od otprilike [...] milijuna EUR, što ne čini više od [...] % ukupnog iznosa ulaganja.

| (75) | Osim toga, proizvođači bi svoju proizvodnju prebacili na manje ili veće gramature ako se za određene gramature mogu zabilježiti sniženja cijena. Tada bi se na temelju lančane zamjenjivosti prilagodile cijene i količine. Na strani potražnje kupci (poduzeća iz sektora pakiranja) bi u slučaju znatnih razlika u cijeni između težih i lakših papira za proizvodnju valovitog kartona teže gramature zamijenili s nekoliko slojeva jeftinije lakše gramature. |
| --- | --- |

(75)

Osim toga, proizvođači bi svoju proizvodnju prebacili na manje ili veće gramature ako se za određene gramature mogu zabilježiti sniženja cijena. Tada bi se na temelju lančane zamjenjivosti prilagodile cijene i količine. Na strani potražnje kupci (poduzeća iz sektora pakiranja) bi u slučaju znatnih razlika u cijeni između težih i lakših papira za proizvodnju valovitog kartona teže gramature zamijenili s nekoliko slojeva jeftinije lakše gramature.

| (76) | Osim toga, na strani ponude liner i fluting međusobno su potpuno zamjenjivi. Obje vrste papira mogle bi se s pomoću strojeva proizvesti i bez problema zamijeniti. |
| --- | --- |

(76)

Osim toga, na strani ponude liner i fluting međusobno su potpuno zamjenjivi. Obje vrste papira mogle bi se s pomoću strojeva proizvesti i bez problema zamijeniti.

| (77) | U pogledu mjerodavnog zemljopisnog tržišta Njemačka pojašnjava da više značajki upućuje na to da je tržište veće od EGP-a. Tako su velike količine sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona uvezene u EGP, na primjer iz Kine, i izvezene iz EGP-a, na primjer u Afriku, na Bliski istok, u Aziju i Tursku (5 85  000 tona 2005.). Otprilike [...] % sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji je Progroup kupio 2007. tako je uvezeno iz zemalja izvan EGP-a ([...] tona [...]). |
| --- | --- |

(77)

U pogledu mjerodavnog zemljopisnog tržišta Njemačka pojašnjava da više značajki upućuje na to da je tržište veće od EGP-a. Tako su velike količine sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona uvezene u EGP, na primjer iz Kine, i izvezene iz EGP-a, na primjer u Afriku, na Bliski istok, u Aziju i Tursku (5 85  000 tona 2005.). Otprilike [...] % sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji je Progroup kupio 2007. tako je uvezeno iz zemalja izvan EGP-a ([...] tona [...]).

| (78) | Njemačka na kraju primjećuje da postoji samo jedno mjerodavno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koje barem pokriva EGP i kojim su obuhvaćene prodaje unutar koncerna, liner i fluting, sve gramature te sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona ne samo od recikliranih, nego i od neprerađenih vlakana. Njemačka smatra da se taj zaključak temelji na čvrstoj povezanosti cijena testlinera svih gramatura i cijena testlinera i kraftlinera (uzimajući u obzir i ulazne troškove upotrijebljenih sirovina) (21). |
| --- | --- |

(78)

Njemačka na kraju primjećuje da postoji samo jedno mjerodavno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koje barem pokriva EGP i kojim su obuhvaćene prodaje unutar koncerna, liner i fluting, sve gramature te sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona ne samo od recikliranih, nego i od neprerađenih vlakana. Njemačka smatra da se taj zaključak temelji na čvrstoj povezanosti cijena testlinera svih gramatura i cijena testlinera i kraftlinera (uzimajući u obzir i ulazne troškove upotrijebljenih sirovina) (21).

5.2.2.   MJERODAVNO TRŽIŠTE VALOVITOG KARTONA

| (79) | Njemačka podržava stajalište Komisije izneseno u odluci o pokretanju postupka da valoviti karton predstavlja zasebno mjerodavno tržište proizvoda (na strani ponude i na strani potražnje). |
| --- | --- |

(79)

Njemačka podržava stajalište Komisije izneseno u odluci o pokretanju postupka da valoviti karton predstavlja zasebno mjerodavno tržište proizvoda (na strani ponude i na strani potražnje).

| (80) | U svojoj primjedbi Njemačka navodi da mjerodavno zemljopisno tržište valovitog kartona pokriva EGP (kako je i predviđeno u točki 70. Smjernica za regionalne potpore): ne postoje trgovinske prepreke, tehničke razlike ni nacionalne preferencije, valoviti karton proizvodi se prema jedinstvenim standardima te prosječna cijena u EGP-u ne pokazuje znatne razlike. Njemačka navodi da najveća tvornica grupacije Progroup (Burg) više od [...] % svoje proizvodnje valovitog papira (prema obujmu) isporučuje na udaljenosti veće od 400 km, više od [...] % na udaljenosti veće od 500 km i otprilike [...] % na udaljenosti od čak od 700 do 1  100 km. Uzimajući u obzir sve tvornice grupacije Progroup, u 2007. grupacija Progroup isporučila je udjel od [...] % svoje proizvodnje potrošačima koji su više od 400 km udaljeni od tvornica grupacije Progroup, što je u pravilu uključivalo prijevoz preko najmanje jedne državne granice. Većina područja isporuke grupacije Progroup preklapala su se i obuhvaćala velik dio EGP-a. Od [...] % do [...] % isporuka valovitog kartona iz tvornica grupacije Progroup prevozi se preko najmanje jedne granice tako da bi čak i mjerodavna zemljopisna tržišta definirana tvornicama bila tržišta koja nadilaze granice zemalja. |
| --- | --- |

(80)

U svojoj primjedbi Njemačka navodi da mjerodavno zemljopisno tržište valovitog kartona pokriva EGP (kako je i predviđeno u točki 70. Smjernica za regionalne potpore): ne postoje trgovinske prepreke, tehničke razlike ni nacionalne preferencije, valoviti karton proizvodi se prema jedinstvenim standardima te prosječna cijena u EGP-u ne pokazuje znatne razlike. Njemačka navodi da najveća tvornica grupacije Progroup (Burg) više od [...] % svoje proizvodnje valovitog papira (prema obujmu) isporučuje na udaljenosti veće od 400 km, više od [...] % na udaljenosti veće od 500 km i otprilike [...] % na udaljenosti od čak od 700 do 1  100 km. Uzimajući u obzir sve tvornice grupacije Progroup, u 2007. grupacija Progroup isporučila je udjel od [...] % svoje proizvodnje potrošačima koji su više od 400 km udaljeni od tvornica grupacije Progroup, što je u pravilu uključivalo prijevoz preko najmanje jedne državne granice. Većina područja isporuke grupacije Progroup preklapala su se i obuhvaćala velik dio EGP-a. Od [...] % do [...] % isporuka valovitog kartona iz tvornica grupacije Progroup prevozi se preko najmanje jedne granice tako da bi čak i mjerodavna zemljopisna tržišta definirana tvornicama bila tržišta koja nadilaze granice zemalja.

| (81) | Prosječna cijena valovitog kartona u zemljama EGP-a u kojima se vrši isporuka razlikuje za manje od 10 %. Ta bi se razlika trebala smatrati malom jer u Njemačkoj cijena pojedinih vrsta valovitog kartona može u prosjeku odstupati za 20 %. |
| --- | --- |

(81)

Prosječna cijena valovitog kartona u zemljama EGP-a u kojima se vrši isporuka razlikuje za manje od 10 %. Ta bi se razlika trebala smatrati malom jer u Njemačkoj cijena pojedinih vrsta valovitog kartona može u prosjeku odstupati za 20 %.

| (82) | Udjel troškova prijevoza valovitog kartona za cijelu grupaciju Progroup za isporuke do 600 km udaljenosti u prosjeku iznosi manje od [...] % ukupnog prometa. Međutim, taj udjel u velikoj mjeri ovisi o kvaliteti prevezene robe. |
| --- | --- |

(82)

Udjel troškova prijevoza valovitog kartona za cijelu grupaciju Progroup za isporuke do 600 km udaljenosti u prosjeku iznosi manje od [...] % ukupnog prometa. Međutim, taj udjel u velikoj mjeri ovisi o kvaliteti prevezene robe.

| (83) | Njemačka navodi da s obzirom na preklapanja lokalnih tržišta postoji učinak lančane zamjenjivosti, čime se utječe na cijene i uvjete tržišnog natjecanja u području koje je znatno veće od radijusa prodaje neke lokacije. Ako neka tvornica snizi svoje cijene, to dovodi do proširenja područja isporuke u područje susjednih konkurenata, koji pak moraju reagirati na smanjenu potražnju za svojim proizvodom i manju iskorištenost svojih kapaciteta agresivnijom cjenovnom politikom koja će utjecati i na područja koja nisu bila obuhvaćena početnim širenjem područja isporuke. Ti učinci cijena jači su što je izraženije preklapanje područja isporuke. Na tržištu valovitog kartona preklapanja su jako izražena. |
| --- | --- |

(83)

Njemačka navodi da s obzirom na preklapanja lokalnih tržišta postoji učinak lančane zamjenjivosti, čime se utječe na cijene i uvjete tržišnog natjecanja u području koje je znatno veće od radijusa prodaje neke lokacije. Ako neka tvornica snizi svoje cijene, to dovodi do proširenja područja isporuke u područje susjednih konkurenata, koji pak moraju reagirati na smanjenu potražnju za svojim proizvodom i manju iskorištenost svojih kapaciteta agresivnijom cjenovnom politikom koja će utjecati i na područja koja nisu bila obuhvaćena početnim širenjem područja isporuke. Ti učinci cijena jači su što je izraženije preklapanje područja isporuke. Na tržištu valovitog kartona preklapanja su jako izražena.

| (84) | Stoga Njemačka tvrdi da nije bitno razmatrati i manje tržište (u odnosu na ono koje je Komisija razmatrala u svojoj odluci o pokretanju postupka) kojim su obuhvaćene samo glavne zemlje isporuke društva Propapier PM2. |
| --- | --- |

(84)

Stoga Njemačka tvrdi da nije bitno razmatrati i manje tržište (u odnosu na ono koje je Komisija razmatrala u svojoj odluci o pokretanju postupka) kojim su obuhvaćene samo glavne zemlje isporuke društva Propapier PM2.

5.2.3.   TRŽIŠNI UDJEL

| (85) | Na temelju definicija tržišta koje je predložila Njemačka tržišni udjeli grupacije Progroup na mjerodavnim tržištima prije i nakon ulaganja iznose znatno manje od 25 %. Njemačka dostavlja (za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i valoviti karton) podatke o tržišnim udjelima jednake onima u Komisijinoj odluci o pokretanju postupka pod pretpostavkom da su mjerodavnim zemljopisnim tržištem obuhvaćeni EGP i susjedne zemlje. Ti dodatni podatci pokazuju tržišne udjele za 2011. koji su nešto manji od udjela navedenih u Komisijinoj odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(85)

Na temelju definicija tržišta koje je predložila Njemačka tržišni udjeli grupacije Progroup na mjerodavnim tržištima prije i nakon ulaganja iznose znatno manje od 25 %. Njemačka dostavlja (za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i valoviti karton) podatke o tržišnim udjelima jednake onima u Komisijinoj odluci o pokretanju postupka pod pretpostavkom da su mjerodavnim zemljopisnim tržištem obuhvaćeni EGP i susjedne zemlje. Ti dodatni podatci pokazuju tržišne udjele za 2011. koji su nešto manji od udjela navedenih u Komisijinoj odluci o pokretanju postupka.

5.3.   IZRAČUN POVEĆANJA KAPACITETA

| (86) | Njemačka osporava podatke o kapacitetu koje je naveo Smurfit Kappa u kojima se pretpostavlja stvoreni kapacitet od 6 50  000 ili čak do 7 50  000 tona godišnje. Njemačka pojašnjava da podatci društva Smurfit Kappa u pogledu kapaciteta grupacije Propapier od 6 50  000 tona godišnje odgovaraju tehnički mogućem najvećem kapacitetu, a ne odražavaju stvaran proizvodni kapacitet društva Propapier PM2, koji je manji, jer se očekuje da će stroj za proizvodnju papira društva Propapier PM2 proizvoditi uglavnom sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona lakših gramatura (što će dovesti do manjih količina zbog povećane složenosti proizvodnje). Njemačka navodi da je 2012. Propapier PM2 proizveo količine od [< 6 15  000] tona. |
| --- | --- |

(86)

Njemačka osporava podatke o kapacitetu koje je naveo Smurfit Kappa u kojima se pretpostavlja stvoreni kapacitet od 6 50  000 ili čak do 7 50  000 tona godišnje. Njemačka pojašnjava da podatci društva Smurfit Kappa u pogledu kapaciteta grupacije Propapier od 6 50  000 tona godišnje odgovaraju tehnički mogućem najvećem kapacitetu, a ne odražavaju stvaran proizvodni kapacitet društva Propapier PM2, koji je manji, jer se očekuje da će stroj za proizvodnju papira društva Propapier PM2 proizvoditi uglavnom sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona lakših gramatura (što će dovesti do manjih količina zbog povećane složenosti proizvodnje). Njemačka navodi da je 2012. Propapier PM2 proizveo količine od [< 6 15  000] tona.

| (87) | Njemačka dodaje da, čak i kad bi se 6 50  000 tona godišnje uzelo kao osnova, povećanje kapaciteta na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona ne bi premašilo iznos od 5 %. Osim toga, Njemačka navodi da je u slučaju kapaciteta od 7 50  000 tona godišnje, na koji Smurfit Kappa upućuje, riječ o primjerenom teoretskom kapacitetu u skladu s odobrenjem na temelju njemačkog saveznog zakona o zaštiti okoliša (Bundes-Immissionsschutzgesetz). |
| --- | --- |

(87)

Njemačka dodaje da, čak i kad bi se 6 50  000 tona godišnje uzelo kao osnova, povećanje kapaciteta na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona ne bi premašilo iznos od 5 %. Osim toga, Njemačka navodi da je u slučaju kapaciteta od 7 50  000 tona godišnje, na koji Smurfit Kappa upućuje, riječ o primjerenom teoretskom kapacitetu u skladu s odobrenjem na temelju njemačkog saveznog zakona o zaštiti okoliša (Bundes-Immissionsschutzgesetz).

| (88) | Njemačka smatra da se za izračun povećanja kapaciteta na slobodnom tržištu ukupan kapacitet od 6 15  000 tona godišnje ne smije uzeti u obzir jer se od tog ukupnog kapaciteta [> 3 65  000] tona godišnje prodaje interno te samo [< 2 50  000] tona godišnje na slobodnom tržištu. Njemačka navodi da je Komisija u svojoj odluci o pokretanju postupka povećanje kapaciteta ispravno izračunala kao udjel ukupnog tržišta (22) i da je određivanje povećanja kapaciteta u smislu obujma slobodnog tržišta neprimjereno. |
| --- | --- |

(88)

Njemačka smatra da se za izračun povećanja kapaciteta na slobodnom tržištu ukupan kapacitet od 6 15  000 tona godišnje ne smije uzeti u obzir jer se od tog ukupnog kapaciteta [> 3 65  000] tona godišnje prodaje interno te samo [< 2 50  000] tona godišnje na slobodnom tržištu. Njemačka navodi da je Komisija u svojoj odluci o pokretanju postupka povećanje kapaciteta ispravno izračunala kao udjel ukupnog tržišta (22) i da je određivanje povećanja kapaciteta u smislu obujma slobodnog tržišta neprimjereno.

| (89) | Njemačka smatra da pretpostavke društva Smurfit Kappa o kapacitetu nisu točne, posebno u pogledu iznosa od 2 85  000 tona proizvedenog sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona godišnje koji je Smurfit Kappa naveo kao višak koji je Propapier 2010. proizveo radi prodaje na slobodnom tržištu. Njemačka navodi da se ti podatci temelje na nepoznatom izvoru. |
| --- | --- |

(89)

Njemačka smatra da pretpostavke društva Smurfit Kappa o kapacitetu nisu točne, posebno u pogledu iznosa od 2 85  000 tona proizvedenog sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona godišnje koji je Smurfit Kappa naveo kao višak koji je Propapier 2010. proizveo radi prodaje na slobodnom tržištu. Njemačka navodi da se ti podatci temelje na nepoznatom izvoru.

| (90) | Njemačka odbija metodu izračuna povećanja kapaciteta na slobodnom tržištu koju je predložio podnositelj pritužbe i u kojoj se u obzir uzima „učinak premještanja”. Njemačka tvrdi da povećanje kapaciteta na slobodnom tržištu i na ukupnom tržištu ostaje jednako, neovisno o tome u kojem udjelu Propapier svoje proizvode zaista prodaje na slobodnom tržištu te se tako izračunano povećanje kapaciteta za slobodno tržište ne bi promijenilo ni kad Propapier na slobodnom tržištu ne bi nudio nikakav sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, nego bi cjelokupnu novu proizvodnju upotrebljavao unutar društva. Njemačka pojašnjava da kapacitet društva Propapier PM2 koji se upotrebljava unutar društva ne povećava ponudu na slobodnom tržištu, nego samo smanjuje potražnju koju je potrebno zadovoljiti. Stoga Njemačka i dalje smatra da se pri izračunu povećanja kapaciteta na slobodnom tržištu u brojniku smije uzeti u obzir samo [< 2 50  000] tona godišnje koje se prodaju na slobodnom tržištu, dok je premještenu potražnju od 2 40  000 tona godišnje potrebno uključiti u nazivnik kako bi se smanjio ukupan obujam slobodnog tržišta. |
| --- | --- |

(90)

Njemačka odbija metodu izračuna povećanja kapaciteta na slobodnom tržištu koju je predložio podnositelj pritužbe i u kojoj se u obzir uzima „učinak premještanja”. Njemačka tvrdi da povećanje kapaciteta na slobodnom tržištu i na ukupnom tržištu ostaje jednako, neovisno o tome u kojem udjelu Propapier svoje proizvode zaista prodaje na slobodnom tržištu te se tako izračunano povećanje kapaciteta za slobodno tržište ne bi promijenilo ni kad Propapier na slobodnom tržištu ne bi nudio nikakav sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, nego bi cjelokupnu novu proizvodnju upotrebljavao unutar društva. Njemačka pojašnjava da kapacitet društva Propapier PM2 koji se upotrebljava unutar društva ne povećava ponudu na slobodnom tržištu, nego samo smanjuje potražnju koju je potrebno zadovoljiti. Stoga Njemačka i dalje smatra da se pri izračunu povećanja kapaciteta na slobodnom tržištu u brojniku smije uzeti u obzir samo [< 2 50  000] tona godišnje koje se prodaju na slobodnom tržištu, dok je premještenu potražnju od 2 40  000 tona godišnje potrebno uključiti u nazivnik kako bi se smanjio ukupan obujam slobodnog tržišta.

| (91) | Njemačka navodi da je [< 2 50  000] tona godišnje koje će se prodati izvan društva realna vrijednost koju je Komisija prihvatila u trenutku donošenja izvorne odluke i u odluci o pokretanju postupka. Očekuje se da će nova tvornica valovitog papira grupacije Progroup u Strykówu upotrebljavati oko [1 00  000–2 00  000] tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona godišnje. Osim toga, Progroup planira izgradnju daljnjih tvornica u istočnoj Europi za koje će biti potreban dodatan dio kapaciteta društva Propapier PM2 za interne potrebe. |
| --- | --- |

(91)

Njemačka navodi da je [< 2 50  000] tona godišnje koje će se prodati izvan društva realna vrijednost koju je Komisija prihvatila u trenutku donošenja izvorne odluke i u odluci o pokretanju postupka. Očekuje se da će nova tvornica valovitog papira grupacije Progroup u Strykówu upotrebljavati oko [1 00  000–2 00  000] tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona godišnje. Osim toga, Progroup planira izgradnju daljnjih tvornica u istočnoj Europi za koje će biti potreban dodatan dio kapaciteta društva Propapier PM2 za interne potrebe.

5.4.   RAST TRŽIŠTA I PREKOMJERNI KAPACITET

| (92) | Za potrebe ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore stopa rasta vidljive potrošnje predmetnog proizvoda u posljednjih pet godina mora se usporediti s prosječnom godišnjom stopom rasta BDP-a u EGP-u. |
| --- | --- |

(92)

Za potrebe ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore stopa rasta vidljive potrošnje predmetnog proizvoda u posljednjih pet godina mora se usporediti s prosječnom godišnjom stopom rasta BDP-a u EGP-u.

| (93) | Njemačka se protivi zaključku Komisije u njezinoj odluci o pokretanju postupka prema kojem je tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u relevantnom razdoblju od 2001. do 2006. raslo u pogledu obujma i realne stope rasta BDP-a u EGP-u (stopa rasta od 2,15 % za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona u usporedbi sa stopom rasta BDP-a od 1,97 %), dok se tržište u pogledu vrijednosti smanjivalo (nominalna stopa rasta od 0,02 % tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u usporedbi s nominalnom stopom rasta BDP-a u EGP-u od 3,98 %). |
| --- | --- |

(93)

Njemačka se protivi zaključku Komisije u njezinoj odluci o pokretanju postupka prema kojem je tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u relevantnom razdoblju od 2001. do 2006. raslo u pogledu obujma i realne stope rasta BDP-a u EGP-u (stopa rasta od 2,15 % za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona u usporedbi sa stopom rasta BDP-a od 1,97 %), dok se tržište u pogledu vrijednosti smanjivalo (nominalna stopa rasta od 0,02 % tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u usporedbi s nominalnom stopom rasta BDP-a u EGP-u od 3,98 %).

| (94) | Njemačka navodi da samo rast tržišta u pogledu obujma odražava stvarno povećanje potreba na tom tržištu. Njemačka pretpostavlja da se dodatni kapaciteti na tržištu na kojem potražnja raste brže od BDP-a mogu brzo apsorbirati i da oni time imaju neznatan utjecaj na tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(94)

Njemačka navodi da samo rast tržišta u pogledu obujma odražava stvarno povećanje potreba na tom tržištu. Njemačka pretpostavlja da se dodatni kapaciteti na tržištu na kojem potražnja raste brže od BDP-a mogu brzo apsorbirati i da oni time imaju neznatan utjecaj na tržišno natjecanje.

| (95) | Osim toga, Njemačka navodi da izjava Komisije u uvodnim izjavama 106. i dalje odluke o pokretanju postupka, prema kojima BDP brže raste od ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, daju pogrešnu sliku jer se rast tržišta u smislu vrijednosti uspoređuje s rastom BDP-a u odnosu na trenutačne cijene, tj. s podatcima koji nisu ispravljeni tako da uključuju inflaciju. Njemačka smatra da podatci o vrijednosti odražavaju čimbenike koji su važni za određivanje cijena, ali koji nisu povezani sa stvarnom potražnjom (tako bi, na primjer, povećanje ulaznih troškova dovelo do rasta, iako stvarna potražnja ostaje ista). U bilješci 62. Smjernica za regionalne potpore, u kojoj se navodi da se vidljiva potrošnja izračunava na temelju „proizvodnje”, upućuje se na to da je izračun za ispitivanje iz točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore potrebno izvršiti na temelju proizvedene količine kao rezultata projekta ulaganja (u smislu obujma). |
| --- | --- |

(95)

Osim toga, Njemačka navodi da izjava Komisije u uvodnim izjavama 106. i dalje odluke o pokretanju postupka, prema kojima BDP brže raste od ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, daju pogrešnu sliku jer se rast tržišta u smislu vrijednosti uspoređuje s rastom BDP-a u odnosu na trenutačne cijene, tj. s podatcima koji nisu ispravljeni tako da uključuju inflaciju. Njemačka smatra da podatci o vrijednosti odražavaju čimbenike koji su važni za određivanje cijena, ali koji nisu povezani sa stvarnom potražnjom (tako bi, na primjer, povećanje ulaznih troškova dovelo do rasta, iako stvarna potražnja ostaje ista). U bilješci 62. Smjernica za regionalne potpore, u kojoj se navodi da se vidljiva potrošnja izračunava na temelju „proizvodnje”, upućuje se na to da je izračun za ispitivanje iz točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore potrebno izvršiti na temelju proizvedene količine kao rezultata projekta ulaganja (u smislu obujma).

| (96) | Njemačka upućuje na studiju banke Deutsche Bank iz 2007. u kojoj se u pogledu kapaciteta planiranog postrojenja društva Propapier PM2 pojašnjava da novi kapaciteti ne predstavljaju prijetnju, nego su nužni kako bi se zadovoljila potražnja (23). Njemačka smatra da se takvom jasnom izjavom stručnjaka iz tog sektora iz 2007. u dostatnoj mjeri opovrgavaju zabrinutosti u pogledu strukturnih prekomjernih kapaciteta. |
| --- | --- |

(96)

Njemačka upućuje na studiju banke Deutsche Bank iz 2007. u kojoj se u pogledu kapaciteta planiranog postrojenja društva Propapier PM2 pojašnjava da novi kapaciteti ne predstavljaju prijetnju, nego su nužni kako bi se zadovoljila potražnja (23). Njemačka smatra da se takvom jasnom izjavom stručnjaka iz tog sektora iz 2007. u dostatnoj mjeri opovrgavaju zabrinutosti u pogledu strukturnih prekomjernih kapaciteta.

| (97) | Njemačka tvrdi da zatvaranje kapaciteta u sektoru sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona na koje se Smurfit Kappa poziva nije posljedica nastojanja da se ponovno uspostavi ravnoteža između ponude i potražnje na tržištu, nego prije svega starih i neučinkovitih strojeva. Uzroci su, među ostalim, uključivali sljedeće: 1. sve veće okretanje kupaca lakšem sirovom papiru za proizvodnju valovitog kartona koji se ne može proizvesti s pomoću starijih strojeva, 2. slabija ekonomija razmjera starijih strojeva zbog manjih proizvodnih kapaciteta i 3. sve veće standardiziranje radne širine strojeva za proizvodnju valovitog kartona na 2,5/2,8 m, što u slučaju nestandardiziranih strojeva dovodi do prevelikog udjela papirnog otpada ako se isporuči sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona drukčije širine (24). Osim toga, iako je Smurfit Kappa zatvorio neke svoje tvornice, istodobno je uložio u nove kapacitete u EGP-u. U tom pogledu Njemačka upućuje na studiju banke Deutsche Bank koja konsolidaciju društva Smurfit Kappa (nakon spajanja s grupacijom Jefferson Smurfit Group 2005.) smatra pokušajem poboljšanja kvalitete svoje imovine (25). Njemačka dodaje da je Smurfit Kappa tijekom osam od deset godina prije 2007. te tijekom cijelog razdoblja ukupno gledano svoje kapacitete u području sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u čak i povećao, a ne smanjio (26). |
| --- | --- |

(97)

Njemačka tvrdi da zatvaranje kapaciteta u sektoru sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona na koje se Smurfit Kappa poziva nije posljedica nastojanja da se ponovno uspostavi ravnoteža između ponude i potražnje na tržištu, nego prije svega starih i neučinkovitih strojeva. Uzroci su, među ostalim, uključivali sljedeće: 1. sve veće okretanje kupaca lakšem sirovom papiru za proizvodnju valovitog kartona koji se ne može proizvesti s pomoću starijih strojeva, 2. slabija ekonomija razmjera starijih strojeva zbog manjih proizvodnih kapaciteta i 3. sve veće standardiziranje radne širine strojeva za proizvodnju valovitog kartona na 2,5/2,8 m, što u slučaju nestandardiziranih strojeva dovodi do prevelikog udjela papirnog otpada ako se isporuči sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona drukčije širine (24). Osim toga, iako je Smurfit Kappa zatvorio neke svoje tvornice, istodobno je uložio u nove kapacitete u EGP-u. U tom pogledu Njemačka upućuje na studiju banke Deutsche Bank koja konsolidaciju društva Smurfit Kappa (nakon spajanja s grupacijom Jefferson Smurfit Group 2005.) smatra pokušajem poboljšanja kvalitete svoje imovine (25). Njemačka dodaje da je Smurfit Kappa tijekom osam od deset godina prije 2007. te tijekom cijelog razdoblja ukupno gledano svoje kapacitete u području sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u čak i povećao, a ne smanjio (26).

| (98) | Osim toga, u studiji banke Deutsche Bank navodi se da su tri planirana proširenja kapaciteta u Europi (Progroup, Mondi i SAICA), koja su poznata za 2007., bila potrebna za zadovoljenje potražnje u razdoblju od 2009. do 2012. te da je iskorištenost ostala na visokoj razini unatoč tim proširenjima kapaciteta. Njemačka primjećuje da se u studiji banke Deutsche Bank i u podatcima društva Pöyry za razdoblje od 2006. do 2008. navodi stopa iskorištenosti viša od 90 %. Osim toga, u studiji se rast BDP-a navodi kao ključni čimbenik potražnje u sektoru valovitog kartona i sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona te se napominje da procijenjena stopa rasta BDP-a od 2,2 % (2007.) i 2 % (2008.) potvrđuje njezin procijenjeni CAGT potražnje (27) u iznosu od 2,9 % za razdoblje od 2006. do 2009. Podatci društva Pöyry u pogledu obujma, procijenjeni 2007., upućuju na godišnju stopu rasta od 1,5 % u pogledu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u razdoblju od 2005. do 2015. u zapadnoj Europi, a u razdoblju od 2005. do 2010. u istočnoj Europi na godišnju stopu rasta od 6,2 % koja se u razdoblju od 2010. do 2015. snizila na 3,8 %. Njemačka smatra da su razdoblja nižih cijena, dugo vrijeme potrebno za izgradnju kapaciteta i promjenjiva potražnja uobičajeni za taj ciklički sektor te da se te pojave ne bi smjele smatrati pokazateljima strukturnog prekomjernog kapaciteta. |
| --- | --- |

(98)

Osim toga, u studiji banke Deutsche Bank navodi se da su tri planirana proširenja kapaciteta u Europi (Progroup, Mondi i SAICA), koja su poznata za 2007., bila potrebna za zadovoljenje potražnje u razdoblju od 2009. do 2012. te da je iskorištenost ostala na visokoj razini unatoč tim proširenjima kapaciteta. Njemačka primjećuje da se u studiji banke Deutsche Bank i u podatcima društva Pöyry za razdoblje od 2006. do 2008. navodi stopa iskorištenosti viša od 90 %. Osim toga, u studiji se rast BDP-a navodi kao ključni čimbenik potražnje u sektoru valovitog kartona i sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona te se napominje da procijenjena stopa rasta BDP-a od 2,2 % (2007.) i 2 % (2008.) potvrđuje njezin procijenjeni CAGT potražnje (27) u iznosu od 2,9 % za razdoblje od 2006. do 2009. Podatci društva Pöyry u pogledu obujma, procijenjeni 2007., upućuju na godišnju stopu rasta od 1,5 % u pogledu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u razdoblju od 2005. do 2015. u zapadnoj Europi, a u razdoblju od 2005. do 2010. u istočnoj Europi na godišnju stopu rasta od 6,2 % koja se u razdoblju od 2010. do 2015. snizila na 3,8 %. Njemačka smatra da su razdoblja nižih cijena, dugo vrijeme potrebno za izgradnju kapaciteta i promjenjiva potražnja uobičajeni za taj ciklički sektor te da se te pojave ne bi smjele smatrati pokazateljima strukturnog prekomjernog kapaciteta.

| (99) | Konačno, Njemačka primjećuje da svi dokazi raspoloživi u trenutku poništene odluke upućuju na pozitivan razvoj tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u vrijeme donošenja odluke o ulaganju i nakon 2007. te da nije bilo naznaka neravnoteže na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. |
| --- | --- |

(99)

Konačno, Njemačka primjećuje da svi dokazi raspoloživi u trenutku poništene odluke upućuju na pozitivan razvoj tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u vrijeme donošenja odluke o ulaganju i nakon 2007. te da nije bilo naznaka neravnoteže na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona.

5.5.   UČINAK POTICAJA

| (100) | Njemačka smatra da nije potrebno detaljno ispitati sadržava li potpora učinak poticaja jer tržišni udjel i pragovi kapaciteta u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore na temelju brojki koje je navela Njemačka nisu premašeni. Njemačka upućuje na činjenicu da je taj učinak poticaja u trenutku donošenja poništene odluke ispitan samo na temelju službenih kriterija i da su svi ti službeni kriteriji bili ispunjeni. U tom trenutku nije bilo potrebno dostaviti potpuni poslovni plan kako bi se dokazalo da je potpora stvarno bila presudna za donošenje odluke o provođenju ulaganja na području koje je prihvatljivo za regionalne potpore, zbog čega Progroup u tom trenutku nije izradio takav detaljan plan. Međutim, Njemačka upućuje na činjenicu da je predsjednik Uprave i vlasnik grupacije Progroup potvrdio da je potpora za Progroup imala značajnu ulogu pri izboru lokacije Eisenhüttenstadt za projekt ulaganja društva Propapier PM2 i da bi u suprotnom odabrana lokacija ulaganja bio [...]. Stoga je Progroup angažirao konzultantsko društvo Roland Berger Strategy Consultants za usporedbu gospodarskih čimbenika lokacije u [...] s gospodarskim čimbenicima lokacije u Eisenhüttenstadtu. |
| --- | --- |

(100)

Njemačka smatra da nije potrebno detaljno ispitati sadržava li potpora učinak poticaja jer tržišni udjel i pragovi kapaciteta u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore na temelju brojki koje je navela Njemačka nisu premašeni. Njemačka upućuje na činjenicu da je taj učinak poticaja u trenutku donošenja poništene odluke ispitan samo na temelju službenih kriterija i da su svi ti službeni kriteriji bili ispunjeni. U tom trenutku nije bilo potrebno dostaviti potpuni poslovni plan kako bi se dokazalo da je potpora stvarno bila presudna za donošenje odluke o provođenju ulaganja na području koje je prihvatljivo za regionalne potpore, zbog čega Progroup u tom trenutku nije izradio takav detaljan plan. Međutim, Njemačka upućuje na činjenicu da je predsjednik Uprave i vlasnik grupacije Progroup potvrdio da je potpora za Progroup imala značajnu ulogu pri izboru lokacije Eisenhüttenstadt za projekt ulaganja društva Propapier PM2 i da bi u suprotnom odabrana lokacija ulaganja bio [...]. Stoga je Progroup angažirao konzultantsko društvo Roland Berger Strategy Consultants za usporedbu gospodarskih čimbenika lokacije u [...] s gospodarskim čimbenicima lokacije u Eisenhüttenstadtu.

| (101) | U izvješću društva Roland Berger iz 2013. navedeno je da je cilj ulaganja bilo poboljšanje [...] grupacije Progroup. [...] se na temelju [...] smatra boljom lokacijom. Druge su prednosti lokacije [...]: povoljnije [...], povoljniji [...] te niži [...] i [...] (28). U izvješću se navodi da je odabir Eisenhüttenstadta u odnosu na [...] doveo do dodatnih troškova u iznosu od [...] milijuna do [...] milijuna EUR. Diskontirani dodatni troškovi iznosili bi ukupno [...] milijuna do [...] milijuna EUR. Dio tih dodatnih troškova nadoknađen je potporom i očekivanim [...]. Eisenhüttenstadt je usto nudio mogućnost budućih proširenja (niži troškovi zemljišta, osigurana opskrba svježom vodom, opskrba parom iz planirane elektrane). |
| --- | --- |

(101)

U izvješću društva Roland Berger iz 2013. navedeno je da je cilj ulaganja bilo poboljšanje [...] grupacije Progroup. [...] se na temelju [...] smatra boljom lokacijom. Druge su prednosti lokacije [...]: povoljnije [...], povoljniji [...] te niži [...] i [...] (28). U izvješću se navodi da je odabir Eisenhüttenstadta u odnosu na [...] doveo do dodatnih troškova u iznosu od [...] milijuna do [...] milijuna EUR. Diskontirani dodatni troškovi iznosili bi ukupno [...] milijuna do [...] milijuna EUR. Dio tih dodatnih troškova nadoknađen je potporom i očekivanim [...]. Eisenhüttenstadt je usto nudio mogućnost budućih proširenja (niži troškovi zemljišta, osigurana opskrba svježom vodom, opskrba parom iz planirane elektrane).

| (102) | Njemačka navodi da je potpora namijenjena ulaganju u slučaju uspjeha ukupne strategije [...] iznosila točno onoliko koliko je potrebno za pokrivanje nedostatka prouzročenog troškovima lokacije u manje razvijenoj regiji Brandenburg-Nordost. Njemačka navodi da je Progroup na temelju toga donio odluku na razini društva o ulaganju u Eisenhüttenstadtu i stoga je odobrena potpora namijenjena ulaganju za Progroup stvorila potrebni poticaj da kao lokaciju za Propapier PM2 odabere Eisenhüttenstadt umjesto lokacije u [...]. |
| --- | --- |

(102)

Njemačka navodi da je potpora namijenjena ulaganju u slučaju uspjeha ukupne strategije [...] iznosila točno onoliko koliko je potrebno za pokrivanje nedostatka prouzročenog troškovima lokacije u manje razvijenoj regiji Brandenburg-Nordost. Njemačka navodi da je Progroup na temelju toga donio odluku na razini društva o ulaganju u Eisenhüttenstadtu i stoga je odobrena potpora namijenjena ulaganju za Progroup stvorila potrebni poticaj da kao lokaciju za Propapier PM2 odabere Eisenhüttenstadt umjesto lokacije u [...].

5.6.   DOPRINOS REGIONALNOM RAZVOJU

| (103) | Njemačka objašnjava da je projekt ulaganja društva Propapier PM2 dio sektorske strategije za potporu industriji papira u saveznoj pokrajini Brandenburg. Sektor papira jedan je od posebnih sektora utvrđenih u koalicijskom sporazumu za 4. zakonodavno razdoblje od 2004. do 2009. u saveznoj pokrajini Brandenburg (29). |
| --- | --- |

(103)

Njemačka objašnjava da je projekt ulaganja društva Propapier PM2 dio sektorske strategije za potporu industriji papira u saveznoj pokrajini Brandenburg. Sektor papira jedan je od posebnih sektora utvrđenih u koalicijskom sporazumu za 4. zakonodavno razdoblje od 2004. do 2009. u saveznoj pokrajini Brandenburg (29).

| (104) | Iz dokumenta konzultantskog društva Pöyry iz 2007. (30) koji je naručilo Ministarstvo gospodarstva savezne pokrajine Brandenburga proizlazi da se u trenutku donošenja poništene odluke ukupno očekivao pozitivan razvoj industrije papira. Iako nisu istraženi konkretni novi planovi ulaganja u sektor papira (uz Propapier PM2), postoji stvarna mogućnost za proširenje kapaciteta, diversifikaciju ili proširenje ponude proizvoda etabliranih poduzeća. |
| --- | --- |

(104)

Iz dokumenta konzultantskog društva Pöyry iz 2007. (30) koji je naručilo Ministarstvo gospodarstva savezne pokrajine Brandenburga proizlazi da se u trenutku donošenja poništene odluke ukupno očekivao pozitivan razvoj industrije papira. Iako nisu istraženi konkretni novi planovi ulaganja u sektor papira (uz Propapier PM2), postoji stvarna mogućnost za proširenje kapaciteta, diversifikaciju ili proširenje ponude proizvoda etabliranih poduzeća.

| (105) | Njemačka naglašava da je ulaganje provedeno u manje razvijenom području: BDP po stanovniku 2004. iznosio je 76,3 % prosjeka zemalja EU-27, a stopa nezaposlenosti 2005. iznosila je 19,8 %, što odgovara 220 % prosjeka zemalja EU-27 i 178 % njemačkog prosjeka. Eisenhüttenstadt je dio regionalnog središta rasta (njem. regionaler Wachstumskern) Frankfurt na Odri/Eisenhüttenstadt koje je 2006. u odnosu na 1998. zabilježilo smanjenje broja zaposlenika koji podliježu obveznom socijalnom osiguranju od 15 % (što odgovara broju od 7  573 zaposlenika). |
| --- | --- |

(105)

Njemačka naglašava da je ulaganje provedeno u manje razvijenom području: BDP po stanovniku 2004. iznosio je 76,3 % prosjeka zemalja EU-27, a stopa nezaposlenosti 2005. iznosila je 19,8 %, što odgovara 220 % prosjeka zemalja EU-27 i 178 % njemačkog prosjeka. Eisenhüttenstadt je dio regionalnog središta rasta (njem. regionaler Wachstumskern) Frankfurt na Odri/Eisenhüttenstadt koje je 2006. u odnosu na 1998. zabilježilo smanjenje broja zaposlenika koji podliježu obveznom socijalnom osiguranju od 15 % (što odgovara broju od 7  573 zaposlenika).

| (106) | Njemačka navodi da je od projekta društva Propapier očekivala da će u velikoj mjeri pridonijeti diversifikaciji gospodarske monostrukture regije, koja uvelike ovisi o industriji čelika (Arcelor) ugroženoj planiranom racionalizacijom. Njemačka upućuje na gubitak radnih mjesta u industriji čelika u Eisenhüttenstadtu od 2003. |
| --- | --- |

(106)

Njemačka navodi da je od projekta društva Propapier očekivala da će u velikoj mjeri pridonijeti diversifikaciji gospodarske monostrukture regije, koja uvelike ovisi o industriji čelika (Arcelor) ugroženoj planiranom racionalizacijom. Njemačka upućuje na gubitak radnih mjesta u industriji čelika u Eisenhüttenstadtu od 2003.

| (107) | Osim toga, Njemačka upućuje na potencijalne prednosti projekta ulaganja društva Propapier PM2 u pogledu proširenja vrijednosnog lanca (npr. ulaganja u tvornice valovitog kartona i u industriji ambalaže). |
| --- | --- |

(107)

Osim toga, Njemačka upućuje na potencijalne prednosti projekta ulaganja društva Propapier PM2 u pogledu proširenja vrijednosnog lanca (npr. ulaganja u tvornice valovitog kartona i u industriji ambalaže).

| (108) | Njemačka smatra da se stvaranjem 150 izravnih kvalitetnih radnih mjesta (od čega se 82 % u 2012. nalazilo u regiji) i oko 450 neizravnih radnih mjesta znatno pridonosi razvoju izrazito nerazvijene savezne pokrajine Brandenburg. Osim toga, Njemačka upućuje na opsežne aktivnosti osposobljavanja (31) za lokalne zaposlenike i suradnju s Brandenburškim tehničkim sveučilištem u Cottbusu. Aktivnostima osposobljavanja pridonosi se ukupnoj razini kvalifikacija zaposlenika u regiji koja je obilježena nedostatkom tehnički kvalificiranog osoblja i moguće je da će se time privući daljnji ulagatelji. Njemačka dodaje da potreba za stručnjacima dovodi i do stvaranja posebnih programa osposobljavanja u regionalnim obrazovnim ustanovama. |
| --- | --- |

(108)

Njemačka smatra da se stvaranjem 150 izravnih kvalitetnih radnih mjesta (od čega se 82 % u 2012. nalazilo u regiji) i oko 450 neizravnih radnih mjesta znatno pridonosi razvoju izrazito nerazvijene savezne pokrajine Brandenburg. Osim toga, Njemačka upućuje na opsežne aktivnosti osposobljavanja (31) za lokalne zaposlenike i suradnju s Brandenburškim tehničkim sveučilištem u Cottbusu. Aktivnostima osposobljavanja pridonosi se ukupnoj razini kvalifikacija zaposlenika u regiji koja je obilježena nedostatkom tehnički kvalificiranog osoblja i moguće je da će se time privući daljnji ulagatelji. Njemačka dodaje da potreba za stručnjacima dovodi i do stvaranja posebnih programa osposobljavanja u regionalnim obrazovnim ustanovama.

| (109) | Njemačka naglašava izrazito inovativnu funkciju stroja društva Propapier PM2 koji je bio prvi u svijetu s pomoću kojeg se mogao proizvoditi izrazito lagan sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, zbog čega je regija Eisenhüttenstadt u tom sektoru postala poznata po tehničkom znanju. |
| --- | --- |

(109)

Njemačka naglašava izrazito inovativnu funkciju stroja društva Propapier PM2 koji je bio prvi u svijetu s pomoću kojeg se mogao proizvoditi izrazito lagan sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, zbog čega je regija Eisenhüttenstadt u tom sektoru postala poznata po tehničkom znanju.

| (110) | Njemačka se ne slaže s tvrdnjama društva Smurfit Kappa te objašnjava da Progroup nije smanjio broj zaposlenika kad je izgrađena tvornica papira društva Propapier PM2. Osim toga, Njemačka jamči da je stroj za proizvodnju papira sastavljen u Eisenhüttenstadtu i da je samo mali broj dijelova proizveden izvan Njemačke. |
| --- | --- |

(110)

Njemačka se ne slaže s tvrdnjama društva Smurfit Kappa te objašnjava da Progroup nije smanjio broj zaposlenika kad je izgrađena tvornica papira društva Propapier PM2. Osim toga, Njemačka jamči da je stroj za proizvodnju papira sastavljen u Eisenhüttenstadtu i da je samo mali broj dijelova proizveden izvan Njemačke.

| (111) | Njemačka usto upućuje na značaj dugotrajnosti ulaganja za ostvarivanje održivog razvoja u regiji. Njemačka navodi da je angažman grupacije Progroup od samog planiranja osmišljen kao dugoročni projekt u okviru vertikalne integracije i pri provođenju strategije za istočnu Europu, tako da bi se ulaganjem društva Propapier PM2 ostvarili i dugoročni pozitivni utjecaji. |
| --- | --- |

(111)

Njemačka usto upućuje na značaj dugotrajnosti ulaganja za ostvarivanje održivog razvoja u regiji. Njemačka navodi da je angažman grupacije Progroup od samog planiranja osmišljen kao dugoročni projekt u okviru vertikalne integracije i pri provođenju strategije za istočnu Europu, tako da bi se ulaganjem društva Propapier PM2 ostvarili i dugoročni pozitivni utjecaji.

| (112) | Njemačka dodaje da se ulaganjem u društvo Propapier PM2 pridonijelo i poboljšanju životnog standarda u toj saveznoj pokrajini: plaće koje je Propapier isplaćivao u Brandenburgu redovito su bile više od prosječnih bruto plaća u Brandenburgu koje su 2008. iznosile 22  932 EUR. Time se pridonosi povećanju BDP-a po stanovniku, a tako i pozitivnom razvoju te savezne pokrajine. Osim toga, Njemačka napominje da očekivani promet od ulaganja društva Propapier i stvaranje radnih mjesta dovode do viših prihoda od poreza u saveznoj pokrajini, s pomoću kojih se mogu provoditi daljnja javna ulaganja kojima se ponovno pridonosi socioekonomskom razvoju savezne pokrajine. |
| --- | --- |

(112)

Njemačka dodaje da se ulaganjem u društvo Propapier PM2 pridonijelo i poboljšanju životnog standarda u toj saveznoj pokrajini: plaće koje je Propapier isplaćivao u Brandenburgu redovito su bile više od prosječnih bruto plaća u Brandenburgu koje su 2008. iznosile 22  932 EUR. Time se pridonosi povećanju BDP-a po stanovniku, a tako i pozitivnom razvoju te savezne pokrajine. Osim toga, Njemačka napominje da očekivani promet od ulaganja društva Propapier i stvaranje radnih mjesta dovode do viših prihoda od poreza u saveznoj pokrajini, s pomoću kojih se mogu provoditi daljnja javna ulaganja kojima se ponovno pridonosi socioekonomskom razvoju savezne pokrajine.

5.7.   NEGATIVNI UČINCI

| (113) | Njemačka naglašava da potpora nije dovela do prekomjernih kapaciteta u sektoru. Nakon donošenja poništene odluke Komisija je odobrila niz drugih mjera državne potpore u sektoru papira (32) u pogledu kojih je morala uzeti u obzir kapacitete nastale na temelju ulaganja društva Propapier kako bi mogla ocijeniti povećanje kapaciteta na mjerodavnom tržištu. Njemačka navodi da Komisija ne bi odobrila te mjere da su u sektor zabilježeni veliki prekomjerni kapaciteti. |
| --- | --- |

(113)

Njemačka naglašava da potpora nije dovela do prekomjernih kapaciteta u sektoru. Nakon donošenja poništene odluke Komisija je odobrila niz drugih mjera državne potpore u sektoru papira (32) u pogledu kojih je morala uzeti u obzir kapacitete nastale na temelju ulaganja društva Propapier kako bi mogla ocijeniti povećanje kapaciteta na mjerodavnom tržištu. Njemačka navodi da Komisija ne bi odobrila te mjere da su u sektor zabilježeni veliki prekomjerni kapaciteti.

| (114) | Njemačka tvrdi da bi se nova tvornica izgradila unatoč tome, ali na drugoj lokaciji. Budući da se na mjerodavnom tržištu (EGP) ne bi mijenjao raspoloživi kapacitet u pogledu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, Njemačka smatra da potpora ne može imati negativne učinke na tržišno natjecanje. Potpora se stoga ne može smatrati uzrokom ukidanja radnih mjesta na lokacijama konkurenata kako tvrdi Smurfit Kappa, nego uzrokom otvaranja novih radnih mjesta u Brandenburgu. |
| --- | --- |

(114)

Njemačka tvrdi da bi se nova tvornica izgradila unatoč tome, ali na drugoj lokaciji. Budući da se na mjerodavnom tržištu (EGP) ne bi mijenjao raspoloživi kapacitet u pogledu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, Njemačka smatra da potpora ne može imati negativne učinke na tržišno natjecanje. Potpora se stoga ne može smatrati uzrokom ukidanja radnih mjesta na lokacijama konkurenata kako tvrdi Smurfit Kappa, nego uzrokom otvaranja novih radnih mjesta u Brandenburgu.

| (115) | Njemačka dodaje da se na europskom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona nalazi jedan dominantni konkurent (Smurfit Kappa) kojem su suprotstavljeni brojni manji ponuditelji među kojima je i Progroup. Smurfit Kappa daleko je najveći sudionik na tržištu, usmjeren na agresivnu politiku poslovanja iskazanu brojnim pokušajima proširenja u obliku preuzimanja velikog broja konkurenata. S druge strane, Progroup je mali sudionik na tržištu usmjeren na organski rast, a ne na preuzimanje konkurenata. Stoga Njemačka smatra da bi činjenicom da su proizvodi tvornice društva Propapier PM2 u izravnoj konkurenciji s ponudom društva Smurfit Kappa ulaganja društva Propapier PM2 pridonijela smanjenju prevlasti tog dominantnog konkurenta, čime bi se ukupno ojačalo tržišno natjecanje na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. |
| --- | --- |

(115)

Njemačka dodaje da se na europskom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona nalazi jedan dominantni konkurent (Smurfit Kappa) kojem su suprotstavljeni brojni manji ponuditelji među kojima je i Progroup. Smurfit Kappa daleko je najveći sudionik na tržištu, usmjeren na agresivnu politiku poslovanja iskazanu brojnim pokušajima proširenja u obliku preuzimanja velikog broja konkurenata. S druge strane, Progroup je mali sudionik na tržištu usmjeren na organski rast, a ne na preuzimanje konkurenata. Stoga Njemačka smatra da bi činjenicom da su proizvodi tvornice društva Propapier PM2 u izravnoj konkurenciji s ponudom društva Smurfit Kappa ulaganja društva Propapier PM2 pridonijela smanjenju prevlasti tog dominantnog konkurenta, čime bi se ukupno ojačalo tržišno natjecanje na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona.

6.   OCJENA MJERE

6.1.   POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-A

| (116) | Financijsku potporu u okviru mjere Njemačka je odobrila u obliku subvencije za ulaganje i financirala iz državnih sredstava. Potpora se stoga može smatrati potporom koju je dodijelila država članica i potporom odobrenom putem državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(116)

Financijsku potporu u okviru mjere Njemačka je odobrila u obliku subvencije za ulaganje i financirala iz državnih sredstava. Potpora se stoga može smatrati potporom koju je dodijelila država članica i potporom odobrenom putem državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (117) | Budući da je potpora služila samo jednom poduzetniku, i to društvu Propapier, ona se smatra selektivnom potporom. |
| --- | --- |

(117)

Budući da je potpora služila samo jednom poduzetniku, i to društvu Propapier, ona se smatra selektivnom potporom.

| (118) | Financijskom potporom Propapier je oslobođen nekih troškova koje bi inače morao sam snositi, čime je stekao ekonomsku prednost pred svojim konkurentima. |
| --- | --- |

(118)

Financijskom potporom Propapier je oslobođen nekih troškova koje bi inače morao sam snositi, čime je stekao ekonomsku prednost pred svojim konkurentima.

| (119) | Financijska potpora Njemačke odnosila se na ulaganje kojim se trebala omogućiti proizvodnja različitih vrsta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. Budući da se tim proizvodima trguje među državama članicama, potporom bi se moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(119)

Financijska potpora Njemačke odnosila se na ulaganje kojim se trebala omogućiti proizvodnja različitih vrsta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. Budući da se tim proizvodima trguje među državama članicama, potporom bi se moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.

| (120) | Stoga Komisija u ovoj privremenoj ocjeni dolazi do zaključka da mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a dodijeljenu društvu Propapier. |
| --- | --- |

(120)

Stoga Komisija u ovoj privremenoj ocjeni dolazi do zaključka da mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a dodijeljenu društvu Propapier.

6.2.   ZAKONITOST MJERE POTPORE

| (121) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a države članice moraju prijaviti sve mjere potpore prije njihove provedbe, osim ako su obuhvaćene skupnim izuzećem. Iako je potpora dodijeljena u okviru izuzetog programa potpore XR 6/07 (vidjeti uvodne izjave 35. i 36.), ona nije obuhvaćena područjem primjene relevantne Uredbe o općem skupnom izuzeću (u ovom slučaju Uredbe (EZ) br. 1628/2006 (33)) jer premašuje prag pojedinačne prijave (u ovom slučaju 22,5 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(121)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a države članice moraju prijaviti sve mjere potpore prije njihove provedbe, osim ako su obuhvaćene skupnim izuzećem. Iako je potpora dodijeljena u okviru izuzetog programa potpore XR 6/07 (vidjeti uvodne izjave 35. i 36.), ona nije obuhvaćena područjem primjene relevantne Uredbe o općem skupnom izuzeću (u ovom slučaju Uredbe (EZ) br. 1628/2006 (33)) jer premašuje prag pojedinačne prijave (u ovom slučaju 22,5 milijuna EUR).

| (122) | Prijavom mjere potpore 2007. Njemačka je ispunila obvezu pojedinačne prijave u skladu s člankom 7. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 1628/2006. Nakon poništenja izvorne odluke Komisije i s obzirom na činjenicu da je potpora isplaćena prije nego što je Opći sud donio odluku u pogledu tužbe za poništenje koju je podnio Smurfit Kappa, potpora se mora smatrati nezakonitom. |
| --- | --- |

(122)

Prijavom mjere potpore 2007. Njemačka je ispunila obvezu pojedinačne prijave u skladu s člankom 7. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 1628/2006. Nakon poništenja izvorne odluke Komisije i s obzirom na činjenicu da je potpora isplaćena prije nego što je Opći sud donio odluku u pogledu tužbe za poništenje koju je podnio Smurfit Kappa, potpora se mora smatrati nezakonitom.

| (123) | Budući da planirana potpora premašuje prag pojedinačne prijave u skladu s člankom 7. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 1628/2006, Komisija će ocijeniti mjeru na temelju Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(123)

Budući da planirana potpora premašuje prag pojedinačne prijave u skladu s člankom 7. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 1628/2006, Komisija će ocijeniti mjeru na temelju Smjernica za regionalne potpore.

6.3.   ODGOVARAJUĆI ROK ZA OCJENU I PRIMJENJIVI POSTUPAK

| (124) | Kako je Komisija objasnila u uvodnim izjavama 47. do 50. Odluke o pokretanju postupka, ona svoju ponovljenu privremenu ocjenu mjere potpore načelno mora temeljiti na činjenicama koje su vrijedile u trenutku donošenja poništene odluke kako bi se ispunile obveze iz presude Općeg suda u predmetu T-304/08. Budući da je zadaća Komisije ponovno donijeti odluku bez nedostatka u obrazloženju koji je utvrdio Opći sud u navedenoj presudi, Komisija može u obzir uzeti samo činjenice, izvješća i ostale podatke koji su joj bili na raspolaganju prije donošenja izvorne odluke o spojivosti mjere potpore (34). |
| --- | --- |

(124)

Kako je Komisija objasnila u uvodnim izjavama 47. do 50. Odluke o pokretanju postupka, ona svoju ponovljenu privremenu ocjenu mjere potpore načelno mora temeljiti na činjenicama koje su vrijedile u trenutku donošenja poništene odluke kako bi se ispunile obveze iz presude Općeg suda u predmetu T-304/08. Budući da je zadaća Komisije ponovno donijeti odluku bez nedostatka u obrazloženju koji je utvrdio Opći sud u navedenoj presudi, Komisija može u obzir uzeti samo činjenice, izvješća i ostale podatke koji su joj bili na raspolaganju prije donošenja izvorne odluke o spojivosti mjere potpore (34).

| (125) | U ovom predmetu državne potpore opseg projekta ulaganja smanjen je nakon donošenja poništene odluke 2. travnja 2008., čime su smanjeni i opravdani troškovi; dodijeljena potpora isto je tako smanjena u odgovarajućoj mjeri. Iako će Komisija donijeti odluku o mjeri potpore, onako kako je provedena, i u njoj uzeti u obzir činjenicu da su i opravdani troškovi i potpora koju je Njemačka dodijelila društvu Propapier niži od izvorno procijenjenog iznosa, Komisija će svoju ocjenu temeljiti na informacijama koje je imala na raspolaganju u trenutku donošenja poništene odluke te na pravilima Unije o državnoj potpori koja su tada bila primjenjiva. Kod regionalnih potpora u korist velikih projekata ulaganja Komisija obično mora donijeti odluku na temelju prognoza i procijenjenih podataka o tržištu prije nego što se ulaganje stvarno provede u potpunosti. Odobreni intenziteti potpore kasnije se ne prilagođavaju, čak i ako se poslije nekoliko godina pokaže da se tržište razvilo na drugačiji način nego što se pretpostavljalo u trenutku u kojem je Komisija donijela odluku. |
| --- | --- |

(125)

U ovom predmetu državne potpore opseg projekta ulaganja smanjen je nakon donošenja poništene odluke 2. travnja 2008., čime su smanjeni i opravdani troškovi; dodijeljena potpora isto je tako smanjena u odgovarajućoj mjeri. Iako će Komisija donijeti odluku o mjeri potpore, onako kako je provedena, i u njoj uzeti u obzir činjenicu da su i opravdani troškovi i potpora koju je Njemačka dodijelila društvu Propapier niži od izvorno procijenjenog iznosa, Komisija će svoju ocjenu temeljiti na informacijama koje je imala na raspolaganju u trenutku donošenja poništene odluke te na pravilima Unije o državnoj potpori koja su tada bila primjenjiva. Kod regionalnih potpora u korist velikih projekata ulaganja Komisija obično mora donijeti odluku na temelju prognoza i procijenjenih podataka o tržištu prije nego što se ulaganje stvarno provede u potpunosti. Odobreni intenziteti potpore kasnije se ne prilagođavaju, čak i ako se poslije nekoliko godina pokaže da se tržište razvilo na drugačiji način nego što se pretpostavljalo u trenutku u kojem je Komisija donijela odluku.

| (126) | Postupak donošenja nove odluke može se pokrenuti točno na onom mjestu na kojem je nastala nezakonitost (35). U pogledu discipline odobrenja potpora Sud je utvrdio da, ako je ispitivanje Komisije u pogledu prethodne odluke bilo nepotpuno i dovelo do poništenja te odluke, postupak zamjene te odluke može se ponovno pokrenuti na onome mjestu na kojem se ponovno provodi već provedena ocjena (36). |
| --- | --- |

(126)

Postupak donošenja nove odluke može se pokrenuti točno na onom mjestu na kojem je nastala nezakonitost (35). U pogledu discipline odobrenja potpora Sud je utvrdio da, ako je ispitivanje Komisije u pogledu prethodne odluke bilo nepotpuno i dovelo do poništenja te odluke, postupak zamjene te odluke može se ponovno pokrenuti na onome mjestu na kojem se ponovno provodi već provedena ocjena (36).

6.4.   SPOJIVOST S OPĆIM ODREDBAMA SMJERNICA ZA REGIONALNE POTPORE

| (127) | U trenutku donošenja poništene odluke 2008. regija Brandenburg-Nordost bila je prihvatljiva za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a. |
| --- | --- |

(127)

U trenutku donošenja poništene odluke 2008. regija Brandenburg-Nordost bila je prihvatljiva za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a.

| (128) | Prijavljena je potpora trebala biti odobrena za prvotno ulaganje u smislu definicije iz odjeljka 4.1. Smjernica za regionalne potpore, a opravdanim troškovima u skladu s odjeljkom 4.2. Smjernica za regionalne potpore obuhvaćeni su troškovi za zgrade i proizvodne pogone (vidjeti uvodnu izjavu 30.). Njemačka je potvrdila da će se nematerijalnom imovinom ispuniti uvjeti iz točke 56. Smjernica za regionalne potpore (vidjeti uvodnu izjavu 31.). |
| --- | --- |

(128)

Prijavljena je potpora trebala biti odobrena za prvotno ulaganje u smislu definicije iz odjeljka 4.1. Smjernica za regionalne potpore, a opravdanim troškovima u skladu s odjeljkom 4.2. Smjernica za regionalne potpore obuhvaćeni su troškovi za zgrade i proizvodne pogone (vidjeti uvodnu izjavu 30.). Njemačka je potvrdila da će se nematerijalnom imovinom ispuniti uvjeti iz točke 56. Smjernica za regionalne potpore (vidjeti uvodnu izjavu 31.).

| (129) | Vlastiti doprinos korisnika potpore opravdanim troškovima koji ne predstavlja potporu premašuje prag od 25 % predviđen odjeljkom 4.1. Smjernica za regionalne potpore (vidjeti uvodnu izjavu 34.). |
| --- | --- |

(129)

Vlastiti doprinos korisnika potpore opravdanim troškovima koji ne predstavlja potporu premašuje prag od 25 % predviđen odjeljkom 4.1. Smjernica za regionalne potpore (vidjeti uvodnu izjavu 34.).

| (130) | Ispunjeni su službeni uvjeti u pogledu učinka poticaja u skladu s točkom 38. Smjernica za regionalne potpore: u pogledu izvorno predviđene izravne subvencije korisnik je zatražio potporu 15. svibnja 2007., a Njemačka je 24. svibnja 2007. prije početka mjera u okviru projekta (u prosincu 2007.) pisanim putem potvrdila da projekt, pod uvjetom da je rezultat detaljnog ispitivanja pozitivan, ispunjava uvjete za dodjelu potpore utvrđene u mjerodavnom programu. |
| --- | --- |

(130)

Ispunjeni su službeni uvjeti u pogledu učinka poticaja u skladu s točkom 38. Smjernica za regionalne potpore: u pogledu izvorno predviđene izravne subvencije korisnik je zatražio potporu 15. svibnja 2007., a Njemačka je 24. svibnja 2007. prije početka mjera u okviru projekta (u prosincu 2007.) pisanim putem potvrdila da projekt, pod uvjetom da je rezultat detaljnog ispitivanja pozitivan, ispunjava uvjete za dodjelu potpore utvrđene u mjerodavnom programu.

| (131) | Ukupna potpora naposljetku je dodijeljena u obliku subvencije za ulaganje koja se automatski isplaćuje pri ispunjenju objektivnih kriterija mjerodavne pravne osnove (izuzeti program potpore XR 6/2007). Za tu subvenciju za ulaganje nije potreban prethodni zahtjev za potporu ni pisana potvrda da su projektom u načelu ispunjeni kriteriji prihvatljivosti. U skladu s bilješkom 41. Smjernica za regionalne potpore države članice u pogledu odobrenih programa potpora koji se odnose na oporezivanje temeljem kojih se porezna izuzeća ili olakšice dodjeljuju automatski za troškove koji ispunjavaju uvjete za potporu bez primjene diskrecijskog prava nadležnih tijela, ne moraju prije početka mjera projekta pisanim putem potvrditi da su projektom, pod uvjetom da je rezultat detaljnog ispitivanja pozitivan, ispunjeni uvjeti za dodjelu potpore utvrđeni u programu. |
| --- | --- |

(131)

Ukupna potpora naposljetku je dodijeljena u obliku subvencije za ulaganje koja se automatski isplaćuje pri ispunjenju objektivnih kriterija mjerodavne pravne osnove (izuzeti program potpore XR 6/2007). Za tu subvenciju za ulaganje nije potreban prethodni zahtjev za potporu ni pisana potvrda da su projektom u načelu ispunjeni kriteriji prihvatljivosti. U skladu s bilješkom 41. Smjernica za regionalne potpore države članice u pogledu odobrenih programa potpora koji se odnose na oporezivanje temeljem kojih se porezna izuzeća ili olakšice dodjeljuju automatski za troškove koji ispunjavaju uvjete za potporu bez primjene diskrecijskog prava nadležnih tijela, ne moraju prije početka mjera projekta pisanim putem potvrditi da su projektom, pod uvjetom da je rezultat detaljnog ispitivanja pozitivan, ispunjeni uvjeti za dodjelu potpore utvrđeni u programu.

| (132) | Njemačka je potvrdila da se ulaganje mora očuvati najmanje pet godina nakon dovršetka projekta u potpomognutom području (odjeljak 4.1. Smjernica za regionalne potpore). |
| --- | --- |

(132)

Njemačka je potvrdila da se ulaganje mora očuvati najmanje pet godina nakon dovršetka projekta u potpomognutom području (odjeljak 4.1. Smjernica za regionalne potpore).

| (133) | Osim toga, Njemačka je potvrdila da je bilo potrebno primjenjivati pravila o zbrajanju potpora (odjeljak 4.4. Smjernica za regionalne potpore). |
| --- | --- |

(133)

Osim toga, Njemačka je potvrdila da je bilo potrebno primjenjivati pravila o zbrajanju potpora (odjeljak 4.4. Smjernica za regionalne potpore).

| (134) | Komisija stoga s obzirom na informacije koje su joj bile dostupne prije donošenja poništene odluke smatra da su mjerom potpore ispunjeni primjenjivi kriteriji spojivosti iz Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(134)

Komisija stoga s obzirom na informacije koje su joj bile dostupne prije donošenja poništene odluke smatra da su mjerom potpore ispunjeni primjenjivi kriteriji spojivosti iz Smjernica za regionalne potpore.

6.5.   SPOJIVOST S ODREDBAMA SMJERNICA ZA REGIONALNE POTPORE ZA VELIKE PROJEKTE ULAGANJA

| (135) | Budući da je regionalna potpora dodijeljena za veliki projekt ulaganja, Komisija mora ocijeniti i pridržavanje posebnih uvjeta za regionalne potpore za velike projekte ulaganja u skladu s odjeljkom 4.3. Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(135)

Budući da je regionalna potpora dodijeljena za veliki projekt ulaganja, Komisija mora ocijeniti i pridržavanje posebnih uvjeta za regionalne potpore za velike projekte ulaganja u skladu s odjeljkom 4.3. Smjernica za regionalne potpore.

6.5.1.   INTENZITET POTPORE (TOČKA 67. SMJERNICA ZA REGIONALNE POTPORE)

| (136) | Budući da prijavljeni opravdani izdatci diskontirano iznose 58 6 7 22  900 EUR, a za regiju Brandenburg-Nordost primjenjuje se najviša standardna stopa za regionalne potpore od 30 % bruto ekvivalenta potpore, najviši dopušteni intenzitet potpore u skladu s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore iznosi 12,30 % bruto ekvivalenta potpore. |
| --- | --- |

(136)

Budući da prijavljeni opravdani izdatci diskontirano iznose 58 6 7 22  900 EUR, a za regiju Brandenburg-Nordost primjenjuje se najviša standardna stopa za regionalne potpore od 30 % bruto ekvivalenta potpore, najviši dopušteni intenzitet potpore u skladu s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore iznosi 12,30 % bruto ekvivalenta potpore.

| (137) | Njemačka je nakon donošenja poništene odluke obavijestila Komisiju da su opravdani troškovi nakon izdvajanja elektrane iz potpomognutog projekta smanjeni u odgovarajućoj mjeri. Da su odredbe o prilagođavanju predviđene točkom 67. Smjernica za regionalne potpore primijenjene na niže opravdane troškove, to bi dovelo do višeg intenziteta potpore. Međutim, korisnik potpore započeo je s provedbom mjera projekta u scenariju u kojem je Komisiji prijavljen intenzitet potpore od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore koji je ona kasnije odobrila. Stoga se može zaključiti da je izvorno odobren intenzitet potpore bio dovoljan poticaj za odluku o ulaganju i da iz višeg intenziteta potpore ne bi proizašao daljnji učinak poticaja (37). |
| --- | --- |

(137)

Njemačka je nakon donošenja poništene odluke obavijestila Komisiju da su opravdani troškovi nakon izdvajanja elektrane iz potpomognutog projekta smanjeni u odgovarajućoj mjeri. Da su odredbe o prilagođavanju predviđene točkom 67. Smjernica za regionalne potpore primijenjene na niže opravdane troškove, to bi dovelo do višeg intenziteta potpore. Međutim, korisnik potpore započeo je s provedbom mjera projekta u scenariju u kojem je Komisiji prijavljen intenzitet potpore od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore koji je ona kasnije odobrila. Stoga se može zaključiti da je izvorno odobren intenzitet potpore bio dovoljan poticaj za odluku o ulaganju i da iz višeg intenziteta potpore ne bi proizašao daljnji učinak poticaja (37).

| (138) | Društvu Propapier za smanjeni projekt ulaganja isplaćena je potpora u iznosu od 5 0 5 59  153 EUR (nominalni iznos) odnosno 4 4 1 72  973 EUR (sadašnja vrijednost). To odgovara intenzitetu potpore od 12,51 % bruto ekvivalenta potpore i time premašuje najviši dopušteni intenzitet potpore od 12,30 %. Međutim, Njemačka je potvrdila da je Propapier vratio višak potpore u ukupnom iznosu od 1 0 99  539 EUR, uključujući kamate. Tako potpora koja je preostala korisniku ne premašuje iznos od 4 3 4 15  903 EUR koji odgovara intenzitetu potpore od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore smanjenih opravdanih troškova projekta ulaganja. S obzirom na to može se zaključiti da je iznos dodijeljene potpore u skladu s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(138)

Društvu Propapier za smanjeni projekt ulaganja isplaćena je potpora u iznosu od 5 0 5 59  153 EUR (nominalni iznos) odnosno 4 4 1 72  973 EUR (sadašnja vrijednost). To odgovara intenzitetu potpore od 12,51 % bruto ekvivalenta potpore i time premašuje najviši dopušteni intenzitet potpore od 12,30 %. Međutim, Njemačka je potvrdila da je Propapier vratio višak potpore u ukupnom iznosu od 1 0 99  539 EUR, uključujući kamate. Tako potpora koja je preostala korisniku ne premašuje iznos od 4 3 4 15  903 EUR koji odgovara intenzitetu potpore od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore smanjenih opravdanih troškova projekta ulaganja. S obzirom na to može se zaključiti da je iznos dodijeljene potpore u skladu s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore.

| (139) | U odluci o pokretanju postupka u predmetu SA.36147 (C 30/2010) (38) Komisija je izrazila dvojbe u pogledu toga mogu li ulaganje u tvornicu papira društva Propapier i brojne druge infrastrukturne mjere koje provode javna tijela za industrijsko područje u kojem se nalazila tvornica papira čiju je izgradnju planirao Propapier zajedno predstavljati jedinstveno ulaganje u smislu točke 60. Smjernica za regionalnu potporu. Stoga je Komisija u odluci o pokretanju postupka u predmetu regionalne potpore namijenjene ulaganju SA.23827 (2013/C) – Njemačka – LIP – Propapier PM 2 GmbH navela da se, u slučaju da Komisija poslije službenog istražnog postupka u predmetu državne potpore SA.36147 (C 30/10) – Njemačka – Navodna infrastrukturna potpora u korist društva Propapier PM2 zaključi da ostala potpomognuta ulaganja zajedno s ulaganjem društva Propapier u tvornicu papira čine jedinstveno ulaganje ili da je Propapier primio daljnje potpore u obliku infrastrukturnih mjera, ukupan paket potpora mora ispitati u pogledu spojivosti s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(139)

U odluci o pokretanju postupka u predmetu SA.36147 (C 30/2010) (38) Komisija je izrazila dvojbe u pogledu toga mogu li ulaganje u tvornicu papira društva Propapier i brojne druge infrastrukturne mjere koje provode javna tijela za industrijsko područje u kojem se nalazila tvornica papira čiju je izgradnju planirao Propapier zajedno predstavljati jedinstveno ulaganje u smislu točke 60. Smjernica za regionalnu potporu. Stoga je Komisija u odluci o pokretanju postupka u predmetu regionalne potpore namijenjene ulaganju SA.23827 (2013/C) – Njemačka – LIP – Propapier PM 2 GmbH navela da se, u slučaju da Komisija poslije službenog istražnog postupka u predmetu državne potpore SA.36147 (C 30/10) – Njemačka – Navodna infrastrukturna potpora u korist društva Propapier PM2 zaključi da ostala potpomognuta ulaganja zajedno s ulaganjem društva Propapier u tvornicu papira čine jedinstveno ulaganje ili da je Propapier primio daljnje potpore u obliku infrastrukturnih mjera, ukupan paket potpora mora ispitati u pogledu spojivosti s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore.

| (140) | Kad Komisija donese konačnu odluku u predmetu SA.36147 (C 30/10) (39) pri ocjeni spojivosti mjera infrastrukturne potpore uzet će u obzir regionalnu potporu dodijeljenu društvu Propapier. |
| --- | --- |

(140)

Kad Komisija donese konačnu odluku u predmetu SA.36147 (C 30/10) (39) pri ocjeni spojivosti mjera infrastrukturne potpore uzet će u obzir regionalnu potporu dodijeljenu društvu Propapier.

6.5.2.   PRIMJENA ISPITIVANJA NAVEDENIH U TOČKI 68. PODTOČKAMA (A) I (B) SMJERNICA ZA REGIONALNE POTPORE

| (141) | Budući da ukupni iznos potpore iz svih izvora premašuje primjenjivi prag pojedinačne prijave, Komisija mora provoditi ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkama (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(141)

Budući da ukupni iznos potpore iz svih izvora premašuje primjenjivi prag pojedinačne prijave, Komisija mora provoditi ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkama (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore.

| (142) | Potpore za velike projekte ulaganja obuhvaćene točkom 68. Smjernica za regionalne potpore kod kojih






  — | korisnik potpore prije ili poslije ulaganja odgovoran je za više od 25 % prodaje predmetnog proizvoda, ili |
| --- | --- | --- |

(142)

Potpore za velike projekte ulaganja obuhvaćene točkom 68. Smjernica za regionalne potpore kod kojih

—

korisnik potpore prije ili poslije ulaganja odgovoran je za više od 25 % prodaje predmetnog proizvoda, ili

| — | kapaciteti proizvodnje nastali kao posljedica projekta ulaganja obuhvaćaju više od 5 % tržišta, što je dokazano na temelju podataka o vidljivoj potrošnji, osim ako prosječna godišnja stopa rasta vidljive potrošnje u posljednjih pet godina premašuje prosječnu godišnju stopu rasta bruto domaćeg proizvoda Europskoga gospodarskog prostora, |
| --- | --- |

—

kapaciteti proizvodnje nastali kao posljedica projekta ulaganja obuhvaćaju više od 5 % tržišta, što je dokazano na temelju podataka o vidljivoj potrošnji, osim ako prosječna godišnja stopa rasta vidljive potrošnje u posljednjih pet godina premašuje prosječnu godišnju stopu rasta bruto domaćeg proizvoda Europskoga gospodarskog prostora,

mogu se odobriti tek nakon što je, nakon pokretanja službenog istražnog postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a, detaljno ispitano je li potpora nužna kao poticaj za ulaganje i jesu li prednosti mjere potpore važnije od narušavanja tržišnog natjecanja.

| (143) | Kako bi mogla provesti odgovarajuća ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkama (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore, Komisija najprije mora odrediti mjerodavno tržište proizvoda i mjerodavno zemljopisno tržište. |
| --- | --- |

(143)

Kako bi mogla provesti odgovarajuća ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkama (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore, Komisija najprije mora odrediti mjerodavno tržište proizvoda i mjerodavno zemljopisno tržište.

6.5.2.1.   Predmetni proizvodi

| (144) | Iako je grupacija Progroup vjerojatno predvidjela da se strojem Propapier PM2 proizvode testliner (reciklirani slojeviti karton) mase 70/110 g/m2 i fluting mase 70/130 g/m2 (kako navodi Smurfit Kappa), Komisija smatra da bi se definicija tržišta trebala temeljiti na stvarnom potencijalnom kapacitetu proizvodnje stroja. Stoga Komisija potvrđuje da se projekt ulaganja, kako navodi Njemačka i kako je opisan u uvodnoj izjavi 25., izravno odnosi na dvije vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona:
  testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranih vlakana. |
| --- | --- |

(144)

Iako je grupacija Progroup vjerojatno predvidjela da se strojem Propapier PM2 proizvode testliner (reciklirani slojeviti karton) mase 70/110 g/m2 i fluting mase 70/130 g/m2 (kako navodi Smurfit Kappa), Komisija smatra da bi se definicija tržišta trebala temeljiti na stvarnom potencijalnom kapacitetu proizvodnje stroja. Stoga Komisija potvrđuje da se projekt ulaganja, kako navodi Njemačka i kako je opisan u uvodnoj izjavi 25., izravno odnosi na dvije vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona:
  testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranih vlakana.

| (145) | Budući da će se, prema procjenama, 75 % sirovog papira za proizvodnju sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog u potpomognutom postrojenju unutar grupacije Progroup upotrijebiti za proizvodnju proizvoda na silaznom tržištu, Komisija smatra da je proizvod na silaznom tržištu, karton, u skladu s točkom 69. Smjernica za regionalne potpore isto tako predmetni proizvod projekta ulaganja. |
| --- | --- |

(145)

Budući da će se, prema procjenama, 75 % sirovog papira za proizvodnju sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog u potpomognutom postrojenju unutar grupacije Progroup upotrijebiti za proizvodnju proizvoda na silaznom tržištu, Komisija smatra da je proizvod na silaznom tržištu, karton, u skladu s točkom 69. Smjernica za regionalne potpore isto tako predmetni proizvod projekta ulaganja.

6.5.2.2.   Mjerodavno tržište proizvoda

| (146) | U skladu s točkom 69. Smjernica za regionalne potpore mjerodavno tržište proizvoda uključuje predmetni proizvod i njegove zamjenske proizvode koji se ili od strane potrošača smatraju zamjenjivima s obzirom na njihove bitne značajke, cijenu ili način uporabe, ili pak od strane proizvođača s obzirom na fleksibilnost proizvodnih postrojenja. |
| --- | --- |

(146)

U skladu s točkom 69. Smjernica za regionalne potpore mjerodavno tržište proizvoda uključuje predmetni proizvod i njegove zamjenske proizvode koji se ili od strane potrošača smatraju zamjenjivima s obzirom na njihove bitne značajke, cijenu ili način uporabe, ili pak od strane proizvođača s obzirom na fleksibilnost proizvodnih postrojenja.

Mjerodavno tržište proizvoda za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona

| (147) | Njemačka je navela da obje vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koje su se trebale proizvoditi u potpomognutoj tvornici pripadaju istom ukupnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona kojim su uz te dvije vrste – testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranih vlakana – obuhvaćeni kraftliner i fluting od neprerađenih vlakana, neovisno o masi. Njemačka je taj stav potvrdila upućivanjem na to da su ti proizvodi međusobno zamjenjivi. |
| --- | --- |

(147)

Njemačka je navela da obje vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koje su se trebale proizvoditi u potpomognutoj tvornici pripadaju istom ukupnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona kojim su uz te dvije vrste – testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranih vlakana – obuhvaćeni kraftliner i fluting od neprerađenih vlakana, neovisno o masi. Njemačka je taj stav potvrdila upućivanjem na to da su ti proizvodi međusobno zamjenjivi.

| (148) | Komisija isto tako smatra da su fluting od recikliranih vlakana i fluting od neprerađenih vlakana međusobno zamjenjivi sa stajališta ponuditelja. U postrojenju za proizvodnju flutinga od recikliranih vlakana može se proizvoditi i fluting od neprerađenih vlakana. Promjena postrojenja nužna je samo pri pripremi sirovog materijala (uz jedinstveno ulaganje u iznosu od [...] milijuna EUR, što predstavlja manje od [...] % ukupnih troškova ulaganja). Osim toga, fluting se u praksi proizvodi iz mješavine neprerađenih i recikliranih vlakana koja sadržava do 40–50 % recikliranih vlakana. |
| --- | --- |

(148)

Komisija isto tako smatra da su fluting od recikliranih vlakana i fluting od neprerađenih vlakana međusobno zamjenjivi sa stajališta ponuditelja. U postrojenju za proizvodnju flutinga od recikliranih vlakana može se proizvoditi i fluting od neprerađenih vlakana. Promjena postrojenja nužna je samo pri pripremi sirovog materijala (uz jedinstveno ulaganje u iznosu od [...] milijuna EUR, što predstavlja manje od [...] % ukupnih troškova ulaganja). Osim toga, fluting se u praksi proizvodi iz mješavine neprerađenih i recikliranih vlakana koja sadržava do 40–50 % recikliranih vlakana.

| (149) | Fluting od neprerađenih vlakana skuplji je za oko 15 % od flutinga proizvedenog samo od recikliranog papira. Sa stajališta potrošača flutinga ta dva proizvoda u srži imaju iste značajke i upotrebljavaju se u istu svrhu. Potrošači fluting od recikliranih vlakana s većom masom (npr. 140 g/m2) mogu zamijeniti flutingom od neprerađenih vlakana s manjom masom (npr. 127 g/m2). Razlike u cijeni gube na važnosti time što se umjesto flutinga od recikliranih vlakana može upotrijebiti i lakši fluting od neprerađenih vlakana. Stoga Komisija smatra da su sa stajališta potrošača proizvodi međusobno zamjenjivi. |
| --- | --- |

(149)

Fluting od neprerađenih vlakana skuplji je za oko 15 % od flutinga proizvedenog samo od recikliranog papira. Sa stajališta potrošača flutinga ta dva proizvoda u srži imaju iste značajke i upotrebljavaju se u istu svrhu. Potrošači fluting od recikliranih vlakana s većom masom (npr. 140 g/m2) mogu zamijeniti flutingom od neprerađenih vlakana s manjom masom (npr. 127 g/m2). Razlike u cijeni gube na važnosti time što se umjesto flutinga od recikliranih vlakana može upotrijebiti i lakši fluting od neprerađenih vlakana. Stoga Komisija smatra da su sa stajališta potrošača proizvodi međusobno zamjenjivi.

| (150) | Isto vrijedi u pogledu zamjenjivosti testlinera od recikliranih vlakana i kraftlinera od neprerađenih vlakana sa stajališta potrošača: oba se upotrebljavaju u istu svrhu, a viša cijena kraftlinera nadoknađuje se tako što se teži testliner može zamijeniti lakšim kraftlinerom. |
| --- | --- |

(150)

Isto vrijedi u pogledu zamjenjivosti testlinera od recikliranih vlakana i kraftlinera od neprerađenih vlakana sa stajališta potrošača: oba se upotrebljavaju u istu svrhu, a viša cijena kraftlinera nadoknađuje se tako što se teži testliner može zamijeniti lakšim kraftlinerom.

| (151) | Fluting (od neprerađenih vlakana i od recikliranih vlakana), testliner i kraftliner sa stajališta ponuditelja potpuno su međusobno zamjenjivi jer se na svakom modernom stroju za proizvodnju papira, uključujući stroj korisnika potpore, može proizvoditi oboje. |
| --- | --- |

(151)

Fluting (od neprerađenih vlakana i od recikliranih vlakana), testliner i kraftliner sa stajališta ponuditelja potpuno su međusobno zamjenjivi jer se na svakom modernom stroju za proizvodnju papira, uključujući stroj korisnika potpore, može proizvoditi oboje.

| (152) | I fluting-papiri različite mase (tj. manje i veće od 150 g/m2) pripadaju istom mjerodavnom tržištu jer su sa stajališta potrošača međusobno zamjenjivi: potrošač može jedan sloj teškog sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona zamijeniti s više slojeva povoljnijeg, lakšeg sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. |
| --- | --- |

(152)

I fluting-papiri različite mase (tj. manje i veće od 150 g/m2) pripadaju istom mjerodavnom tržištu jer su sa stajališta potrošača međusobno zamjenjivi: potrošač može jedan sloj teškog sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona zamijeniti s više slojeva povoljnijeg, lakšeg sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona.

| (153) | Iz navedenih razloga moglo bi se zaključiti da mjerodavno tržište proizvoda za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona odgovara ukupnom tržištu za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona. Međutim, Komisija je u ranijim odlukama o koncentracijama (40) otvorenim ostavila pitanje mjerodavnog tržišta proizvoda i posebno pitanje podjele na proizvode od neprerađenih vlakana i proizvode od recikliranih vlakana. Komisija napominje da je Njemačka dostavila i podatke za najužu moguću definiciju mjerodavnog tržišta proizvoda (tržište za testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira). |
| --- | --- |

(153)

Iz navedenih razloga moglo bi se zaključiti da mjerodavno tržište proizvoda za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona odgovara ukupnom tržištu za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona. Međutim, Komisija je u ranijim odlukama o koncentracijama (40) otvorenim ostavila pitanje mjerodavnog tržišta proizvoda i posebno pitanje podjele na proizvode od neprerađenih vlakana i proizvode od recikliranih vlakana. Komisija napominje da je Njemačka dostavila i podatke za najužu moguću definiciju mjerodavnog tržišta proizvoda (tržište za testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira).

| (154) | Progroup je vertikalno integrirani proizvođač koji sudjeluje u tržišnom natjecanju na ukupnom tržištu za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona na kojem svaki integrirani proizvođač može odlučiti da zbog boljih uvjeta određene proizvode kupuje od grupacije Progroup umjesto da ih sam proizvodi. Detaljna ispitivanja koja je Njemačka dostavila pokazala su da čak i vertikalno integrirani proizvođači koji sami proizvode količine sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (mjereno u tonama) koje su im nužne za proizvodnju valovitog kartona kupuju sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od konkurenata odnosno prodaju ga njima kako bi se uzela u obzir konkretna potražnja za određenim vrstama sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona i logistički zahtjevi. Na temelju vladajućeg položaja vertikalno integriranih proizvođača velike tržišne udjele na slobodnom tržištu (tj. samo za isporuke trećim stranama) nije nužno potrebno izjednačiti s tržišnom moći. S obzirom na to Njemačka je zaključila da je mjerodavno tržište proizvoda ukupno tržište za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona kojim su obuhvaćene i interne isporuke sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona i isporuke trećim osobama (= ukupno tržište). Međutim, i Njemačka je stavila na raspolaganje samo informacije o slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(154)

Progroup je vertikalno integrirani proizvođač koji sudjeluje u tržišnom natjecanju na ukupnom tržištu za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona na kojem svaki integrirani proizvođač može odlučiti da zbog boljih uvjeta određene proizvode kupuje od grupacije Progroup umjesto da ih sam proizvodi. Detaljna ispitivanja koja je Njemačka dostavila pokazala su da čak i vertikalno integrirani proizvođači koji sami proizvode količine sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (mjereno u tonama) koje su im nužne za proizvodnju valovitog kartona kupuju sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od konkurenata odnosno prodaju ga njima kako bi se uzela u obzir konkretna potražnja za određenim vrstama sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona i logistički zahtjevi. Na temelju vladajućeg položaja vertikalno integriranih proizvođača velike tržišne udjele na slobodnom tržištu (tj. samo za isporuke trećim stranama) nije nužno potrebno izjednačiti s tržišnom moći. S obzirom na to Njemačka je zaključila da je mjerodavno tržište proizvoda ukupno tržište za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona kojim su obuhvaćene i interne isporuke sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona i isporuke trećim osobama (= ukupno tržište). Međutim, i Njemačka je stavila na raspolaganje samo informacije o slobodnom tržištu.

| (155) | Komisija ne vidi razlog za odstupanje od ranije prakse pri ranijim odlukama u predmetima državne potpore (41) i koncentracije (42) u sektoru papira (u kojima je Komisija ili pravila razliku između tržišta za sve sirove papire za proizvodnju valovitog kartona i sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog isključivo od recikliranog papira ili je definiciju ostavila potpuno otvorenom i pravila razliku između ukupnog i slobodnog tržišta ili je definiciju ostavila potpuno otvorenom i tržište definirala kao ukupno tržište za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, ali uzela u obzir oba scenarija). S obzirom na informacije kojima je Komisija raspolagala prije donošenja poništene odluke i na primjedbe dostavljene nakon odluke o pokretanju postupka koje se odnose na stvarni položaj prije donošenja poništene odluke Komisija je stoga odlučila provesti ispitivanja u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore na razini tržišta za sve sirove papire za proizvodnju valovitog kartona i tržišta za testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira na ukupnom tržištu i na slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(155)

Komisija ne vidi razlog za odstupanje od ranije prakse pri ranijim odlukama u predmetima državne potpore (41) i koncentracije (42) u sektoru papira (u kojima je Komisija ili pravila razliku između tržišta za sve sirove papire za proizvodnju valovitog kartona i sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog isključivo od recikliranog papira ili je definiciju ostavila potpuno otvorenom i pravila razliku između ukupnog i slobodnog tržišta ili je definiciju ostavila potpuno otvorenom i tržište definirala kao ukupno tržište za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, ali uzela u obzir oba scenarija). S obzirom na informacije kojima je Komisija raspolagala prije donošenja poništene odluke i na primjedbe dostavljene nakon odluke o pokretanju postupka koje se odnose na stvarni položaj prije donošenja poništene odluke Komisija je stoga odlučila provesti ispitivanja u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore na razini tržišta za sve sirove papire za proizvodnju valovitog kartona i tržišta za testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira na ukupnom tržištu i na slobodnom tržištu.

Mjerodavno tržište proizvoda za valoviti karton

| (156) | Valoviti karton ne proizvodi se u potpomognutoj tvornici nego je proizvod na silaznom tržištu na koji se odnosi projekt ulaganja. |
| --- | --- |

(156)

Valoviti karton ne proizvodi se u potpomognutoj tvornici nego je proizvod na silaznom tržištu na koji se odnosi projekt ulaganja.

| (157) | Njemačka je navela da valoviti karton sa stajališta ponuditelja čini samostalno tržište jer se postrojenja za proizvodnju valovitog kartona ni uz znatne troškove ne mogu prenamijeniti za proizvodnju drugih proizvoda. |
| --- | --- |

(157)

Njemačka je navela da valoviti karton sa stajališta ponuditelja čini samostalno tržište jer se postrojenja za proizvodnju valovitog kartona ni uz znatne troškove ne mogu prenamijeniti za proizvodnju drugih proizvoda.

| (158) | Na strani potražnje valoviti karton najbolje se može usporediti s kartonskim ambalažama, iako su ambalaže iz valovitog kartona lakše, stabilnije i povoljnije. Potrošači valovitog kartona – proizvođači ambalaža – stoga u slučaju većine ambalaža ne mogu zamijeniti valoviti karton drugim proizvodima. |
| --- | --- |

(158)

Na strani potražnje valoviti karton najbolje se može usporediti s kartonskim ambalažama, iako su ambalaže iz valovitog kartona lakše, stabilnije i povoljnije. Potrošači valovitog kartona – proizvođači ambalaža – stoga u slučaju većine ambalaža ne mogu zamijeniti valoviti karton drugim proizvodima.

| (159) | Budući da u tom pogledu nisu dostavljene primjedbe, Komisija ne odstupa od svoje dosadašnje prakse s obzirom na navedene odluke u predmetima koncentracije i potvrđuje mišljenje koje je zastupala i u poništenoj odluci i u odluci o pokretanju postupka: valoviti karton predstavlja posebno mjerodavno tržište proizvoda. |
| --- | --- |

(159)

Budući da u tom pogledu nisu dostavljene primjedbe, Komisija ne odstupa od svoje dosadašnje prakse s obzirom na navedene odluke u predmetima koncentracije i potvrđuje mišljenje koje je zastupala i u poništenoj odluci i u odluci o pokretanju postupka: valoviti karton predstavlja posebno mjerodavno tržište proizvoda.

6.5.2.3.   Mjerodavno zemljopisno tržište

| (160) | U točki 70. Smjernica za regionalne potpore u pogledu ispitivanja koje je potrebno izvršiti na temelju točke 68. podtočaka (a) i (b) navedeno je sljedeće: „U svrhu primjene točaka (a) i (b) prodaja i vidljiva potrošnja utvrđivat će se na odgovarajućoj razini Prodcom klasifikacije proizvoda za Europski gospodarski prostor, ili, ako takvi podatci nisu dostupni ili mjerodavni, na temelju bilo kojeg drugog opće priznatog segmenta tržišta za koji postoje raspoloživi statistički podaci”. |
| --- | --- |

(160)

U točki 70. Smjernica za regionalne potpore u pogledu ispitivanja koje je potrebno izvršiti na temelju točke 68. podtočaka (a) i (b) navedeno je sljedeće: „U svrhu primjene točaka (a) i (b) prodaja i vidljiva potrošnja utvrđivat će se na odgovarajućoj razini Prodcom klasifikacije proizvoda za Europski gospodarski prostor, ili, ako takvi podatci nisu dostupni ili mjerodavni, na temelju bilo kojeg drugog opće priznatog segmenta tržišta za koji postoje raspoloživi statistički podaci”.

Mjerodavno zemljopisno tržište za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona

| (161) | Njemačka smatra da mjerodavno zemljopisno tržište za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona uključuje barem EGP i čak je i veće od EGP-a (uključujući susjedna područja EGP-a). Međutim, Komisija ne vidi razlog za odstupanje od prakse iz ranijih odluka u predmetima državne potpore i koncentracije u kojima se EGP smatrao mjerodavnim zemljopisnim tržištem za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i stoga će ispitivanje tržišta u smislu točke 68. Smjernica za regionalne potpore primijeniti na temelju općeprihvaćene podjele mjerodavnog zemljopisnog tržišta za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog od recikliranog papira za koju već postoje podatci – u ovom slučaju to je EGP. |
| --- | --- |

(161)

Njemačka smatra da mjerodavno zemljopisno tržište za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona uključuje barem EGP i čak je i veće od EGP-a (uključujući susjedna područja EGP-a). Međutim, Komisija ne vidi razlog za odstupanje od prakse iz ranijih odluka u predmetima državne potpore i koncentracije u kojima se EGP smatrao mjerodavnim zemljopisnim tržištem za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i stoga će ispitivanje tržišta u smislu točke 68. Smjernica za regionalne potpore primijeniti na temelju općeprihvaćene podjele mjerodavnog zemljopisnog tržišta za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog od recikliranog papira za koju već postoje podatci – u ovom slučaju to je EGP.

Mjerodavno zemljopisno tržište za valoviti karton

| (162) | Valoviti karton proizvodi se u drugim poslovnim jedinicama grupacije Progroup iz sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog u Eisenhüttenstadtu. U trenutku prijave Propapier je trebao isporučivati sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona tvornicama grupacije Progroup u Njemačkoj, Francuskoj i Češkoj te ubuduće i tvornici u Strykówu u Poljskoj nakon njezine izgradnje 2008. U tim bi se tvornicama proizvodio i proizvod na silaznom tržištu, valoviti karton. |
| --- | --- |

(162)

Valoviti karton proizvodi se u drugim poslovnim jedinicama grupacije Progroup iz sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog u Eisenhüttenstadtu. U trenutku prijave Propapier je trebao isporučivati sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona tvornicama grupacije Progroup u Njemačkoj, Francuskoj i Češkoj te ubuduće i tvornici u Strykówu u Poljskoj nakon njezine izgradnje 2008. U tim bi se tvornicama proizvodio i proizvod na silaznom tržištu, valoviti karton.

| (163) | Njemačka navodi da mjerodavno zemljopisno tržište za valoviti karton nije uže od EGP-a, ali je ipak dostavila i podatke za područje koje obuhvaća zemlje odredišta za isporuke grupacije Progroup (tj. Češka, Francuska, Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Nizozemska i Poljska). Uzimajući u obzir najgori mogući scenarij i saznanja iz ranijih odluka u predmetima kontrole koncentracije (43) iz kojih je proizašlo da su isporuke valovitog kartona do udaljenosti od 400 km od tvornice valovitog kartona gospodarski razborite, Komisija otvorenim ostavlja pitanje utvrđivanja mjerodavnog zemljopisnog tržišta valovitog kartona i izračunan će tržišne udjele i na razini EGP-a i za područje kojim su obuhvaćene samo najvažnije zemlje odredišta grupacije Progroup. |
| --- | --- |

(163)

Njemačka navodi da mjerodavno zemljopisno tržište za valoviti karton nije uže od EGP-a, ali je ipak dostavila i podatke za područje koje obuhvaća zemlje odredišta za isporuke grupacije Progroup (tj. Češka, Francuska, Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Nizozemska i Poljska). Uzimajući u obzir najgori mogući scenarij i saznanja iz ranijih odluka u predmetima kontrole koncentracije (43) iz kojih je proizašlo da su isporuke valovitog kartona do udaljenosti od 400 km od tvornice valovitog kartona gospodarski razborite, Komisija otvorenim ostavlja pitanje utvrđivanja mjerodavnog zemljopisnog tržišta valovitog kartona i izračunan će tržišne udjele i na razini EGP-a i za područje kojim su obuhvaćene samo najvažnije zemlje odredišta grupacije Progroup.

6.5.2.4.   Tržišni udjeli

| (164) | Kako bi se potvrdilo da prag utvrđen točkom 68. podtočkom (a) Smjernica za regionalnu potporu nije premašen, Komisija mora analizirati tržišni udjel korisnika potpore na razini koncerna prije i poslije ulaganja. Projekt ulaganja započet 2007. dovršen je do sredine 2010.; međutim, puni proizvodni kapacitet trebao se ostvariti tek 2015. Njemačka je u trenutku prijave uputila na to da podatci neovisnih tijela o vidljivoj potrošnji na mjerodavnim tržištima u godini nakon godine u kojoj bi se trebao postići puni proizvodni kapacitet (tj. 2016.) nisu bili dostupni. Stoga je Komisija odlučila ispitati tržišne udjele u 2011. (u godini nakon završetka ulaganja) za koju su već postojala predviđanja neovisnih tijela. To je prihvatljiva približna vrijednost jer bi dotad trebalo biti raspoloživo 92 % kapaciteta koji bi se trebao stvoriti projektom. |
| --- | --- |

(164)

Kako bi se potvrdilo da prag utvrđen točkom 68. podtočkom (a) Smjernica za regionalnu potporu nije premašen, Komisija mora analizirati tržišni udjel korisnika potpore na razini koncerna prije i poslije ulaganja. Projekt ulaganja započet 2007. dovršen je do sredine 2010.; međutim, puni proizvodni kapacitet trebao se ostvariti tek 2015. Njemačka je u trenutku prijave uputila na to da podatci neovisnih tijela o vidljivoj potrošnji na mjerodavnim tržištima u godini nakon godine u kojoj bi se trebao postići puni proizvodni kapacitet (tj. 2016.) nisu bili dostupni. Stoga je Komisija odlučila ispitati tržišne udjele u 2011. (u godini nakon završetka ulaganja) za koju su već postojala predviđanja neovisnih tijela. To je prihvatljiva približna vrijednost jer bi dotad trebalo biti raspoloživo 92 % kapaciteta koji bi se trebao stvoriti projektom.

| (165) | Za određivanje tržišnog udjela grupacije Progroup na razini koncerna Komisija je usporedila obujam i vrijednost svih isporuka (i trećim osobama i unutar koncerna) u odabranoj godini s vidljivom potrošnjom na mjerodavnim tržištima. Nadalje, tržišni udjeli za slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (tj. isključivo uzimajući u obzir nevezane prodaje grupacije Progroup (44)) i ukupni obujam tržišta za isporuke trećim osobama posebno su izračunani. |
| --- | --- |

(165)

Za određivanje tržišnog udjela grupacije Progroup na razini koncerna Komisija je usporedila obujam i vrijednost svih isporuka (i trećim osobama i unutar koncerna) u odabranoj godini s vidljivom potrošnjom na mjerodavnim tržištima. Nadalje, tržišni udjeli za slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (tj. isključivo uzimajući u obzir nevezane prodaje grupacije Progroup (44)) i ukupni obujam tržišta za isporuke trećim osobama posebno su izračunani.

| (166) | Podatci o obujmu i vrijednosti ukupne vidljive potrošnje u EGP-u na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, za testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira te na tržištu valovitog kartona u svrhu prijave na inicijativu korisnika potpore dobiveni su od društva za inženjering i poslovno savjetovanje Pöyry, koje djeluje diljem svijeta i specijalizirano je za područja energije, šumarstva, infrastrukture i okoliša. Pöyry se pri prikupljanju podataka služio vlastitom bazom podataka i javno dostupnim podatcima (npr. iz stručnih časopisa i sektorskih organizacija). |
| --- | --- |

(166)

Podatci o obujmu i vrijednosti ukupne vidljive potrošnje u EGP-u na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, za testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira te na tržištu valovitog kartona u svrhu prijave na inicijativu korisnika potpore dobiveni su od društva za inženjering i poslovno savjetovanje Pöyry, koje djeluje diljem svijeta i specijalizirano je za područja energije, šumarstva, infrastrukture i okoliša. Pöyry se pri prikupljanju podataka služio vlastitom bazom podataka i javno dostupnim podatcima (npr. iz stručnih časopisa i sektorskih organizacija).

| (167) | Budući da nije bilo podataka o obujmu slobodnog tržišta iz neovisnih izvora, Njemačka je procjenu tog tržišnog obujma temeljila na podatcima društva Pöyry o kapacitetu za 2006. i kod svakog integriranog proizvođača uspoređivala proizvodni kapacitet za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona s kapacitetom proizvodnje za valoviti karton. Ako je proizvodni kapacitet za valoviti karton veći od proizvodnog kapaciteta za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, to u teoriji vodi do odgovarajuće potražnje za tom sirovinom na slobodnom tržištu. Ta dodatna potražnja integriranih proizvođača za sirovim papirom za proizvodnju valovitog kartona uvećana je za potražnju za sirovim papirom za proizvodnju valovitog kartona od proizvođača valovitog kartona na slobodnom tržištu koji nisu integrirani. Iz tog je izračuna proizišlo da obujam slobodnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona iznosi oko 37 % ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. Na tom se omjeru temeljila i procjena obujma slobodnog tržišta 2011. (45). |
| --- | --- |

(167)

Budući da nije bilo podataka o obujmu slobodnog tržišta iz neovisnih izvora, Njemačka je procjenu tog tržišnog obujma temeljila na podatcima društva Pöyry o kapacitetu za 2006. i kod svakog integriranog proizvođača uspoređivala proizvodni kapacitet za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona s kapacitetom proizvodnje za valoviti karton. Ako je proizvodni kapacitet za valoviti karton veći od proizvodnog kapaciteta za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, to u teoriji vodi do odgovarajuće potražnje za tom sirovinom na slobodnom tržištu. Ta dodatna potražnja integriranih proizvođača za sirovim papirom za proizvodnju valovitog kartona uvećana je za potražnju za sirovim papirom za proizvodnju valovitog kartona od proizvođača valovitog kartona na slobodnom tržištu koji nisu integrirani. Iz tog je izračuna proizišlo da obujam slobodnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona iznosi oko 37 % ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. Na tom se omjeru temeljila i procjena obujma slobodnog tržišta 2011. (45).

| (168) | Budući da nisu dostupni podatci o proizvodnim kapacitetima za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira i od neprerađenih vlakana, ta se metoda ne može primijeniti za procjenu obujma slobodnog tržišta za testliner i fluting od recikliranog papira. Međutim, sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona proizveden od recikliranog papira čini oko 70–80 % ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, tako da taj veliki udjel najvjerojatnije vrijedi i za slobodno tržište, što znači da su tržišni udjeli grupacije Progroup na slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona od recikliranih vlakana samo neznatno veći od onih na slobodnom tržištu za sve vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. |
| --- | --- |

(168)

Budući da nisu dostupni podatci o proizvodnim kapacitetima za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira i od neprerađenih vlakana, ta se metoda ne može primijeniti za procjenu obujma slobodnog tržišta za testliner i fluting od recikliranog papira. Međutim, sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona proizveden od recikliranog papira čini oko 70–80 % ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, tako da taj veliki udjel najvjerojatnije vrijedi i za slobodno tržište, što znači da su tržišni udjeli grupacije Progroup na slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona od recikliranih vlakana samo neznatno veći od onih na slobodnom tržištu za sve vrste sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona.

| (169) | Podatci o obujmu tržišta valovitog kartona u glavnom području isporuke grupacije Progroup (Češka, Francuska, Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Nizozemska i Poljska) prikupljeni su na temelju statistike FEFCO-a (46) koja je dostavljena prije donošenja poništene odluke i prema kojoj to područje čini 58 % ukupnog tržišta EGP-a. |
| --- | --- |

(169)

Podatci o obujmu tržišta valovitog kartona u glavnom području isporuke grupacije Progroup (Češka, Francuska, Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Nizozemska i Poljska) prikupljeni su na temelju statistike FEFCO-a (46) koja je dostavljena prije donošenja poništene odluke i prema kojoj to područje čini 58 % ukupnog tržišta EGP-a.

| (170) | Tržišni udjeli grupacije Progroup na mjerodavnim tržištima u godini prije i godini poslije ulaganja izračunani na temelju podataka koje je dostavila Njemačka (na temelju podataka društva Pöyry i organizacije FEFCO) prikazani su u tablici 1.

  Tablica 1.


  Tržišni udjeli grupacije Progroup na razini koncerna na mjerodavnim tržištima










  Tržišni udjeli (%) | 2006. | 2011. |
| --- | --- | --- | --- |
| Obujam | Vrijednost | Obujam | Vrijednost |
| Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona (ukupno tržište – EGP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Samo sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira (testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira) (ukupno tržište – EGP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona (slobodno tržište – EGP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Valoviti karton (EGP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Valoviti karton (glavne zemlje odredišta) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |

(170)

Tržišni udjeli grupacije Progroup na mjerodavnim tržištima u godini prije i godini poslije ulaganja izračunani na temelju podataka koje je dostavila Njemačka (na temelju podataka društva Pöyry i organizacije FEFCO) prikazani su u tablici 1.

Tablica 1.

Tržišni udjeli grupacije Progroup na razini koncerna na mjerodavnim tržištima

Tržišni udjeli (%)

2006.

2011.

Obujam

Vrijednost

Obujam

Vrijednost

Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona (ukupno tržište – EGP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Samo sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira (testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira) (ukupno tržište – EGP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona (slobodno tržište – EGP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Valoviti karton (EGP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Valoviti karton (glavne zemlje odredišta)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

| (171) | Kod svih ograničenja tržišta koja su uzeta u obzir tržišni udjel grupacije Progroup znatno je niži od praga od 25 % utvrđenog točkom 68. podtočkom (a) Smjernica za regionalne potpore. I u slučaju daljnje podjele na temelju gramature do 130 g/m2 prag od 25 % za mjerodavni tržišni udjel ne bi se premašio. |
| --- | --- |

(171)

Kod svih ograničenja tržišta koja su uzeta u obzir tržišni udjel grupacije Progroup znatno je niži od praga od 25 % utvrđenog točkom 68. podtočkom (a) Smjernica za regionalne potpore. I u slučaju daljnje podjele na temelju gramature do 130 g/m2 prag od 25 % za mjerodavni tržišni udjel ne bi se premašio.

| (172) | Stoga Komisija smatra da potpora koja se ispituje ne premašuje prag naveden u točki 68. podtočki (a) Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(172)

Stoga Komisija smatra da potpora koja se ispituje ne premašuje prag naveden u točki 68. podtočki (a) Smjernica za regionalne potpore.

6.5.2.5.   Povećanje kapaciteta i tržišni učinak

| (173) | Komisija predmetnu potporu mora ispitati i na temelju točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore. Tako je potrebno provjeriti iznosi li kapacitet otvoren kao posljedica projekta ulaganja potvrđen podatcima o vidljivoj potrošnji predmetnog proizvoda manje od 5 % tržišta, osim ako prosječna godišnja stopa rasta vidljive potrošnje premašuje prosječnu stopu rasta BDP-a EGP-a. |
| --- | --- |

(173)

Komisija predmetnu potporu mora ispitati i na temelju točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore. Tako je potrebno provjeriti iznosi li kapacitet otvoren kao posljedica projekta ulaganja potvrđen podatcima o vidljivoj potrošnji predmetnog proizvoda manje od 5 % tržišta, osim ako prosječna godišnja stopa rasta vidljive potrošnje premašuje prosječnu stopu rasta BDP-a EGP-a.

| (174) | Najprije Komisija na temelju prosječne godišnje stope rasta vidljive potrošnje predmetnog proizvoda mora utvrditi smanjuje li se tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u (47). |
| --- | --- |

(174)

Najprije Komisija na temelju prosječne godišnje stope rasta vidljive potrošnje predmetnog proizvoda mora utvrditi smanjuje li se tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u (47).

| (175) | Najnoviji podatci dostupni u trenutku prijave odnosili su se na razdoblje od 2001. do 2006. Prema tim podatcima prosječna godišnja stopa rasta vidljive potrošnje na ukupnom tržištu za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u u razdoblju od 2001. do 2006. iznosila je 2,15 % (obujam) odnosno 0,02 % (vrijednost). Prosječna godišnja stopa rasta vidljive potrošnje testlinera mase do 150 g/m2 i flutinga od recikliranog papira u EGP-u u istom je razdoblju iznosila 3,25 % (obujam) i 1,22 % (vrijednost). |
| --- | --- |

(175)

Najnoviji podatci dostupni u trenutku prijave odnosili su se na razdoblje od 2001. do 2006. Prema tim podatcima prosječna godišnja stopa rasta vidljive potrošnje na ukupnom tržištu za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u u razdoblju od 2001. do 2006. iznosila je 2,15 % (obujam) odnosno 0,02 % (vrijednost). Prosječna godišnja stopa rasta vidljive potrošnje testlinera mase do 150 g/m2 i flutinga od recikliranog papira u EGP-u u istom je razdoblju iznosila 3,25 % (obujam) i 1,22 % (vrijednost).

| (176) | Budući da je prosječna godišnja stopa rasta BDP-a (48) u EGP-u u razdoblju od 2001. do 2006. iznosila 1,97 % u stalnim cijenama (obujam) odnosno 3,98 % u tekućim cijenama (vrijednost), i prosječna godišnja stopa rasta potrošnje sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona i testlinera mase do 150 g/m2 te flutinga od recikliranog papira po obujmu je bila viša, ali po vrijednosti niža. |
| --- | --- |

(176)

Budući da je prosječna godišnja stopa rasta BDP-a (48) u EGP-u u razdoblju od 2001. do 2006. iznosila 1,97 % u stalnim cijenama (obujam) odnosno 3,98 % u tekućim cijenama (vrijednost), i prosječna godišnja stopa rasta potrošnje sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona i testlinera mase do 150 g/m2 te flutinga od recikliranog papira po obujmu je bila viša, ali po vrijednosti niža.

Obujam i/ili vrijednost

| (177) | Komisija se ne slaže s napomenom Njemačke da je prosječnu godišnju stopu rasta potrebno računati isključivo na temelju obujma, a ne na temelju vrijednosti (vidjeti uvodne izjave 93. i 94.). Iako je istina da je u predmetnom slučaju samo na temelju izračuna vrijednosti potrebno izračunati premašuje li se prag od 5 % naveden u točki 68. podtočki (b) Smjernica za regionalnu potporu, općenito odbijanje izračuna vrijednosti bilo bi u suprotnosti s dosadašnjom praksom Komisije i time bi se oslabila učinkovitost ispitivanja u pogledu istraživanja prekomjernih kapaciteta, tj. ako rast ponude premašuje već visoki rast potražnje i ako su prosječni varijabilni troškovi relativno niski. Stoga će Komisija ispitati premašuje li kapacitet otvoren kao posljedica projekta ulaganja 5 % veličine mjerodavnog tržišta. |
| --- | --- |

(177)

Komisija se ne slaže s napomenom Njemačke da je prosječnu godišnju stopu rasta potrebno računati isključivo na temelju obujma, a ne na temelju vrijednosti (vidjeti uvodne izjave 93. i 94.). Iako je istina da je u predmetnom slučaju samo na temelju izračuna vrijednosti potrebno izračunati premašuje li se prag od 5 % naveden u točki 68. podtočki (b) Smjernica za regionalnu potporu, općenito odbijanje izračuna vrijednosti bilo bi u suprotnosti s dosadašnjom praksom Komisije i time bi se oslabila učinkovitost ispitivanja u pogledu istraživanja prekomjernih kapaciteta, tj. ako rast ponude premašuje već visoki rast potražnje i ako su prosječni varijabilni troškovi relativno niski. Stoga će Komisija ispitati premašuje li kapacitet otvoren kao posljedica projekta ulaganja 5 % veličine mjerodavnog tržišta.

Ispitivanje kapaciteta i izračun povećanja kapaciteta

| (178) | Povećanje kapaciteta izračunava se na temelju odredaba iz točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore kao dio vidljive potrošnje predmetnog proizvoda, što prema definiciji obuhvaća isporuku trećim osobama te interne isporuke sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. |
| --- | --- |

(178)

Povećanje kapaciteta izračunava se na temelju odredaba iz točke 68. podtočke (b) Smjernica za regionalne potpore kao dio vidljive potrošnje predmetnog proizvoda, što prema definiciji obuhvaća isporuku trećim osobama te interne isporuke sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona.

| (179) | Ispitivanjem kapaciteta (točka 68. podtočka (b) Smjernica za regionalnu potporu) namjeravaju se spriječiti štetne posljedice znatnog povećanja kapaciteta (tj. povećanje za više od 5 %), koje nije u skladu s odgovarajućim povećanjem potražnje (tj. povećanje potražnje niže je od stope rasta BDP-a u EGP-u), na konkurente posebno zbog utjecaja na cijene. U odnosu na tržišni obujam odredit će se što se smatra znatnim povećanjem kapaciteta. U slučaju sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona tržišni obujam naposljetku ovisi o obujmu tržišta proizvoda na nižem stupnju proizvodnog lanca, neovisno o tome proizvodi li se on interno u poduzeću ili ga proizvodi treća osoba. Stoga se ne preporučuje otvoreni kapacitet mjeriti isključivo na temelju obujma slobodnog tržišta za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona. Nadalje, kako je prethodno navedeno, zbog međuovisnosti ukupnog tržišta i slobodnog tržišta smanjenje cijena na slobodnom tržištu utjecalo bi na odluku integriranih proizvođača o tome bi li trebali interno proizvoditi ili kupovati i izravno bi dovelo do povećanja potražnje na slobodnom tržištu. Prema tome, Komisija u pravilu ispituje povećanje kapaciteta s obzirom na ukupno tržište (49). |
| --- | --- |

(179)

Ispitivanjem kapaciteta (točka 68. podtočka (b) Smjernica za regionalnu potporu) namjeravaju se spriječiti štetne posljedice znatnog povećanja kapaciteta (tj. povećanje za više od 5 %), koje nije u skladu s odgovarajućim povećanjem potražnje (tj. povećanje potražnje niže je od stope rasta BDP-a u EGP-u), na konkurente posebno zbog utjecaja na cijene. U odnosu na tržišni obujam odredit će se što se smatra znatnim povećanjem kapaciteta. U slučaju sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona tržišni obujam naposljetku ovisi o obujmu tržišta proizvoda na nižem stupnju proizvodnog lanca, neovisno o tome proizvodi li se on interno u poduzeću ili ga proizvodi treća osoba. Stoga se ne preporučuje otvoreni kapacitet mjeriti isključivo na temelju obujma slobodnog tržišta za sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona. Nadalje, kako je prethodno navedeno, zbog međuovisnosti ukupnog tržišta i slobodnog tržišta smanjenje cijena na slobodnom tržištu utjecalo bi na odluku integriranih proizvođača o tome bi li trebali interno proizvoditi ili kupovati i izravno bi dovelo do povećanja potražnje na slobodnom tržištu. Prema tome, Komisija u pravilu ispituje povećanje kapaciteta s obzirom na ukupno tržište (49).

| (180) | Njemačka je objasnila da se u okviru projekta namjerava otvoriti kapacitet od ukupno 6 15  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (testliner i fluting od recikliranog papira) godišnje, što odgovara vrijednosti od [...] milijuna EUR. Njemačka navodi da je vidljiva potrošnja sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u 2006. iznosila 23,363 milijuna tona (vrijednost: 9  409,76 milijuna EUR). Vidljiva potrošnja testlinera mase do 150 g/m2 i flutinga od recikliranog papira u EGP-u iste je godine iznosila 18,281 milijuna tona (vrijednost: 6  752,698 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(180)

Njemačka je objasnila da se u okviru projekta namjerava otvoriti kapacitet od ukupno 6 15  000 tona sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (testliner i fluting od recikliranog papira) godišnje, što odgovara vrijednosti od [...] milijuna EUR. Njemačka navodi da je vidljiva potrošnja sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u 2006. iznosila 23,363 milijuna tona (vrijednost: 9  409,76 milijuna EUR). Vidljiva potrošnja testlinera mase do 150 g/m2 i flutinga od recikliranog papira u EGP-u iste je godine iznosila 18,281 milijuna tona (vrijednost: 6  752,698 milijuna EUR).

| (181) | Na temelju navedenih podataka kao posljedica projekta društva Propapier u Eisenhüttenstadtu otvorit će se kapacitet koji odgovara 2,6 % ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (vrijednost: [< 3] %) odnosno 3,4 % kombiniranog tržišta testlinera mase do 150 g/m2 i flutinga od recikliranog papira (vrijednost: [< 5] %). Iz toga proizlazi da kapacitet otvoren kao posljedica projekta čini manje od 5 % predmetne vidljive potrošnje (na razini EGP-a). |
| --- | --- |

(181)

Na temelju navedenih podataka kao posljedica projekta društva Propapier u Eisenhüttenstadtu otvorit će se kapacitet koji odgovara 2,6 % ukupnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (vrijednost: [< 3] %) odnosno 3,4 % kombiniranog tržišta testlinera mase do 150 g/m2 i flutinga od recikliranog papira (vrijednost: [< 5] %). Iz toga proizlazi da kapacitet otvoren kao posljedica projekta čini manje od 5 % predmetne vidljive potrošnje (na razini EGP-a).

| (182) | Čak i da se kao najgori mogući scenarij primjenjuju viši iznosi povećanja kapaciteta koje Smurfit Kappa očekuje (6 50  000 tona godišnje odnosno 7 50  000 tona godišnje), prag od 5 % za ukupno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona ne bi se premašio (vidjeti tablicu 2.).

  Tablica 2.


  Povećanje kapaciteta na ukupnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (EGP)








  Mjerodavno tržište
  (EGP) | Ukupno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona | Ukupno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira (testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira) |
| --- | --- | --- | --- |
| Obujam 2006. (u tisućama tona) | 23  363 | 18  281 |
| Vrijednost 2006. (u tisućama EUR) | 9 4 09  760 | 6 7 52  698 |
| Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 6 15  000 tona godišnje) | 2,6 % | 3,4 % |
| Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 6 15  000 tona godišnje) | [< 3] % | [< 5] % |
| Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 6 50  000 tona godišnje) | 2,8 % | 3,6 % |
| Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 6 50  000 tona godišnje) | [< 3] % | [< 5] % |
| Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 7 50  000 tona godišnje) | 3,2 % | 4,1 % |
| Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 7 50  000 tona godišnje) | [< 3] % | [< 5] % |

(182)

Čak i da se kao najgori mogući scenarij primjenjuju viši iznosi povećanja kapaciteta koje Smurfit Kappa očekuje (6 50  000 tona godišnje odnosno 7 50  000 tona godišnje), prag od 5 % za ukupno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona ne bi se premašio (vidjeti tablicu 2.).

Tablica 2.

Povećanje kapaciteta na ukupnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (EGP)

Mjerodavno tržište

(EGP)

Ukupno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona

Ukupno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira (testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira)

Obujam 2006. (u tisućama tona)

23  363

18  281

Vrijednost 2006. (u tisućama EUR)

9 4 09  760

6 7 52  698

Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 6 15  000 tona godišnje)

2,6 %

3,4 %

Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 6 15  000 tona godišnje)

[< 3] %

[< 5] %

Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 6 50  000 tona godišnje)

2,8 %

3,6 %

Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 6 50  000 tona godišnje)

[< 3] %

[< 5] %

Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 7 50  000 tona godišnje)

3,2 %

4,1 %

Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 7 50  000 tona godišnje)

[< 3] %

[< 5] %

| (183) | Kako bi se uzeo u obzir koncept najgoreg mogućeg scenarija, Komisija je usto izračunala povećanje kapaciteta kao udjel prodaje sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona na slobodnom tržištu. U tom bi slučaju trebalo uzeti u obzir samo onaj dio ukupnog kapaciteta otvorenog ulaganjem koji je namijenjen proizvodnji radi prodaje na slobodnom tržištu. Njemačka navodi da je on iznosio [< 2 50  000] tona godišnje. Preostali dio kapaciteta koji se namjeravao otvoriti, tj. [> 3 65  000] tona godišnje (koji bi Progroup morao steći bez ulaganja trećih osoba i koji bi time efektivno predstavljao potražnju na slobodnom tržištu) sada bi se upotrebljavao unutar koncerna radi daljnje prerade u valoviti karton i morao bi se oduzeti od obujma slobodnog tržišta. |
| --- | --- |

(183)

Kako bi se uzeo u obzir koncept najgoreg mogućeg scenarija, Komisija je usto izračunala povećanje kapaciteta kao udjel prodaje sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona na slobodnom tržištu. U tom bi slučaju trebalo uzeti u obzir samo onaj dio ukupnog kapaciteta otvorenog ulaganjem koji je namijenjen proizvodnji radi prodaje na slobodnom tržištu. Njemačka navodi da je on iznosio [< 2 50  000] tona godišnje. Preostali dio kapaciteta koji se namjeravao otvoriti, tj. [> 3 65  000] tona godišnje (koji bi Progroup morao steći bez ulaganja trećih osoba i koji bi time efektivno predstavljao potražnju na slobodnom tržištu) sada bi se upotrebljavao unutar koncerna radi daljnje prerade u valoviti karton i morao bi se oduzeti od obujma slobodnog tržišta.

| (184) | Budući da je obujam slobodnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u procijenjen na 8,644 milijuna tona 2006. (50), kapacitet otvoren u okviru projekta kao dio obujma slobodnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona iznosio bi samo [< 3] % u odnosu na obujam (51) (vidjeti tablicu 3.). |
| --- | --- |

(184)

Budući da je obujam slobodnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u EGP-u procijenjen na 8,644 milijuna tona 2006. (50), kapacitet otvoren u okviru projekta kao dio obujma slobodnog tržišta sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona iznosio bi samo [< 3] % u odnosu na obujam (51) (vidjeti tablicu 3.).

| (185) | U trenutku izvorne prijave Njemačka nije mogla dati procjenu isključivo za slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog od recikliranog papira (tj. testliner i fluting od recikliranog papira). U svojim primjedbama u pogledu odluke o pokretanju postupka Njemačka je objasnila da se obujam tog tržišta na temelju povijesnih podataka društva Pöyry 2006. mogao procijeniti na 6,5 milijuna tona. To bi značilo da povećanje kapaciteta na slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u odnosu na volumen iznosi [< 3] % (vidjeti tablicu 3.). |
| --- | --- |

(185)

U trenutku izvorne prijave Njemačka nije mogla dati procjenu isključivo za slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona proizvedenog od recikliranog papira (tj. testliner i fluting od recikliranog papira). U svojim primjedbama u pogledu odluke o pokretanju postupka Njemačka je objasnila da se obujam tog tržišta na temelju povijesnih podataka društva Pöyry 2006. mogao procijeniti na 6,5 milijuna tona. To bi značilo da povećanje kapaciteta na slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u odnosu na volumen iznosi [< 3] % (vidjeti tablicu 3.).

| (186) | Komisija je usto provela izračune u odnosu na vrijednost, pri čemu je potrebno napomenuti da su se oni temeljili na najgorem mogućem scenariju za dodatno otvoreni kapacitet na temelju projekta Propapier PM2 na slobodnom tržištu u iznosu od 2 85  000 tona godišnje (vrijednost koju očekuje Smurfit Kappa). Ni u jednom scenariju nije premašen prag od 5 % za slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (vidjeti tablicu 3.).

  Tablica 3.


  Povećanje kapaciteta na slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (EGP)








  Mjerodavno tržište
  (EGP) | Slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona | Slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira (testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira) |
| --- | --- | --- | --- |
| Obujam 2006. (u tisućama tona) | 8  644 | 6  500 |
| Vrijednost 2006. (u tisućama EUR) | 3 4 81  611 | 2 4 00  990 |
| Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 1 50  000 tona godišnje) | [< 3] % | [< 3] % |
| Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 1 50  000 tona godišnje) | [< 3] % | [< 3] % |
| Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 2 85  000 tona godišnje) | [< 5] % | [< 5] % |
| Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 2 85  000 tona godišnje) | [< 3] % | [< 5] % |

(186)

Komisija je usto provela izračune u odnosu na vrijednost, pri čemu je potrebno napomenuti da su se oni temeljili na najgorem mogućem scenariju za dodatno otvoreni kapacitet na temelju projekta Propapier PM2 na slobodnom tržištu u iznosu od 2 85  000 tona godišnje (vrijednost koju očekuje Smurfit Kappa). Ni u jednom scenariju nije premašen prag od 5 % za slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (vidjeti tablicu 3.).

Tablica 3.

Povećanje kapaciteta na slobodnom tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (EGP)

Mjerodavno tržište

(EGP)

Slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona

Slobodno tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona od recikliranog papira (testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira)

Obujam 2006. (u tisućama tona)

8  644

6  500

Vrijednost 2006. (u tisućama EUR)

3 4 81  611

2 4 00  990

Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 1 50  000 tona godišnje)

[< 3] %

[< 3] %

Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 1 50  000 tona godišnje)

[< 3] %

[< 3] %

Povećanje kapaciteta prema obujmu (u slučaju 2 85  000 tona godišnje)

[< 5] %

[< 5] %

Povećanje kapaciteta prema vrijednosti (u slučaju 2 85  000 tona godišnje)

[< 3] %

[< 5] %

| (187) | Komisija odbija teoriju podnositelja pritužbe o „učinku premještanja” (vidjeti uvodne izjave 56. i 57.) prema kojoj je „oslobođeni kapacitet”, tj. kapacitet koji Progroup više ne dobiva na slobodnom tržištu, potrebno dodati količini proizvedenog sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji Progroup prodaje na slobodnom tržištu, kako bi se mogao izračunati kapacitet koji se otvara kao posljedica ulaganja društva Propapier na slobodnom tržištu. Iako bi takav scenarij (uz primjenu povećanja kapaciteta od 5 25  000 tona godišnje) doveo do povećanja kapaciteta većeg od 5 %, takav bi pristup, kako navodi Njemačka, doveo do zaključka da je povećanje kapaciteta jednako na slobodnom i na ukupnom tržištu. Povećanje bi bilo jednako i ako Propapier uopće ne bi nudio sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona na slobodnom tržištu i ako bi svu novu proizvodnju upotrijebio interno. U posljednjem slučaju tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona uopće ne bi bilo potrebno uzeti u obzir u svrhu ispitivanja u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore jer se na tržištu ne bi prodavao proizvedeni sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, nego samo proizvod na silaznom tržištu (valoviti karton). |
| --- | --- |

(187)

Komisija odbija teoriju podnositelja pritužbe o „učinku premještanja” (vidjeti uvodne izjave 56. i 57.) prema kojoj je „oslobođeni kapacitet”, tj. kapacitet koji Progroup više ne dobiva na slobodnom tržištu, potrebno dodati količini proizvedenog sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona koji Progroup prodaje na slobodnom tržištu, kako bi se mogao izračunati kapacitet koji se otvara kao posljedica ulaganja društva Propapier na slobodnom tržištu. Iako bi takav scenarij (uz primjenu povećanja kapaciteta od 5 25  000 tona godišnje) doveo do povećanja kapaciteta većeg od 5 %, takav bi pristup, kako navodi Njemačka, doveo do zaključka da je povećanje kapaciteta jednako na slobodnom i na ukupnom tržištu. Povećanje bi bilo jednako i ako Propapier uopće ne bi nudio sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona na slobodnom tržištu i ako bi svu novu proizvodnju upotrijebio interno. U posljednjem slučaju tržište sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona uopće ne bi bilo potrebno uzeti u obzir u svrhu ispitivanja u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore jer se na tržištu ne bi prodavao proizvedeni sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, nego samo proizvod na silaznom tržištu (valoviti karton).

| (188) | Osim toga datoteka u XLS-u koju je dostavio Smurfit Kappa izrađena je u lipnju 2008., ali Komisija smije upotrebljavati samo činjenice, izvješća i ostale podatke koje je mogla imati na raspolaganju prije datuma odobrenja poništene odluke, tj. 2. travnja 2008. Čak i ako dokument sadržava podatke iz studije iz 2007. (Henry Poole Consulting, vidjeti bilješku 15.), izračuni se temelje na pretpostavkama i ostalim podatcima koji, čini se, ne proizlaze izravno iz te studije. |
| --- | --- |

(188)

Osim toga datoteka u XLS-u koju je dostavio Smurfit Kappa izrađena je u lipnju 2008., ali Komisija smije upotrebljavati samo činjenice, izvješća i ostale podatke koje je mogla imati na raspolaganju prije datuma odobrenja poništene odluke, tj. 2. travnja 2008. Čak i ako dokument sadržava podatke iz studije iz 2007. (Henry Poole Consulting, vidjeti bilješku 15.), izračuni se temelje na pretpostavkama i ostalim podatcima koji, čini se, ne proizlaze izravno iz te studije.

| (189) | U pogledu proizvoda na silaznom tržištu (valoviti karton) projektom se ne otvara proizvodni kapacitet; on je isključivo usmjeren na proizvodnju sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (povećanje kapaciteta za valoviti karton: 0 %). Stoga prag od 5 % u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore nije premašen u pogledu valovitog kartona. |
| --- | --- |

(189)

U pogledu proizvoda na silaznom tržištu (valoviti karton) projektom se ne otvara proizvodni kapacitet; on je isključivo usmjeren na proizvodnju sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona (povećanje kapaciteta za valoviti karton: 0 %). Stoga prag od 5 % u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore nije premašen u pogledu valovitog kartona.

| (190) | Kao opći zaključak, Komisija na temelju navedenih obrazloženja smatra da kapacitet otvoren kao posljedica projekta društva Propapier PM2 iznosi manje od 5 % predmetnih mjerodavnih tržišta i stoga se potporom koja se ispituje ne stvara situacija u kojoj se premašuje prag utvrđen točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(190)

Kao opći zaključak, Komisija na temelju navedenih obrazloženja smatra da kapacitet otvoren kao posljedica projekta društva Propapier PM2 iznosi manje od 5 % predmetnih mjerodavnih tržišta i stoga se potporom koja se ispituje ne stvara situacija u kojoj se premašuje prag utvrđen točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore.

Strukturni prekomjerni kapaciteti

| (191) | Kako je navedeno u točki 60., Smurfit Kappa smatrao je da su na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u razdoblju od 2001. do 2006. postojali strukturni prekomjerni kapaciteti i da su se državnom potporom za nova ulaganja u sektoru ti prekomjerni kapaciteti dodatno pogoršali. Komisija će ispitati te argumente, čak i ako rezultati ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore upućuju na to da ne nastaje znatno povećanje kapaciteta za tržište sa strukturnim prekomjernim kapacitetom. |
| --- | --- |

(191)

Kako je navedeno u točki 60., Smurfit Kappa smatrao je da su na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona u razdoblju od 2001. do 2006. postojali strukturni prekomjerni kapaciteti i da su se državnom potporom za nova ulaganja u sektoru ti prekomjerni kapaciteti dodatno pogoršali. Komisija će ispitati te argumente, čak i ako rezultati ispitivanja u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore upućuju na to da ne nastaje znatno povećanje kapaciteta za tržište sa strukturnim prekomjernim kapacitetom.

| (192) | Smurfit Kappa svoje je argumente temeljio na studiji konzultantskog društva London Economics iz 2007., u kojoj je za razdoblje od 2003. do 2005. prikazana iskorištenost kapaciteta manja od 90 % i u kojoj je navedeno da bi vrijednost za razdoblje od 2006. do 2007. ostala manja od 90 % i ako se u sektoru ne bi smanjili kapaciteti. S druge strane, Njemačka smatra da bi se smanjenje kapaciteta ponajprije odnosilo na stare i neučinkovite strojeve (52). U izvješću ERS-a navodi se da su zatvaranja najvećim dijelom bila prouzročena prirodnim promjenama potražnje i tehničkih standarda te težnjom za ekonomijom razmjera; potreba za zamjenom strojeva nastala je iz 1. promjena u tehnologijama proizvodnje, 2. razvoja procesa standardizacije u sektoru i 3. potencijalnih ušteda troškova ekonomijom razmjera većih strojeva. Stoga je Njemačka odbila tvrdnju društva Smurfit Kappa da su zatvaranja bila svjesna odluka sektora kako bi se ponovno uspostavila ravnoteža između ponude i potražnje na tržištu. |
| --- | --- |

(192)

Smurfit Kappa svoje je argumente temeljio na studiji konzultantskog društva London Economics iz 2007., u kojoj je za razdoblje od 2003. do 2005. prikazana iskorištenost kapaciteta manja od 90 % i u kojoj je navedeno da bi vrijednost za razdoblje od 2006. do 2007. ostala manja od 90 % i ako se u sektoru ne bi smanjili kapaciteti. S druge strane, Njemačka smatra da bi se smanjenje kapaciteta ponajprije odnosilo na stare i neučinkovite strojeve (52). U izvješću ERS-a navodi se da su zatvaranja najvećim dijelom bila prouzročena prirodnim promjenama potražnje i tehničkih standarda te težnjom za ekonomijom razmjera; potreba za zamjenom strojeva nastala je iz 1. promjena u tehnologijama proizvodnje, 2. razvoja procesa standardizacije u sektoru i 3. potencijalnih ušteda troškova ekonomijom razmjera većih strojeva. Stoga je Njemačka odbila tvrdnju društva Smurfit Kappa da su zatvaranja bila svjesna odluka sektora kako bi se ponovno uspostavila ravnoteža između ponude i potražnje na tržištu.

| (193) | Komisija napominje da je iz neovisne studije iz 2007. (studija banke Deutsche Bank) stvarno proizišlo da je cilj zatvaranja tvornica sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona društva Smurfit Kappa bio poboljšanje kvalitete njegove imovine. Osim toga, ta studija upućuje na to da su novi kapaciteti potrebni kako bi se pokrila potražnja za razdoblje od 2009. do 2012. (uz upućivanje na nova ulaganja koja provode Mondi, Progroup i SAICA) i kako bi vrijednosti iskorištenosti unatoč povećanju kapaciteta 2009. ostale na stabilnoj razini (53). |
| --- | --- |

(193)

Komisija napominje da je iz neovisne studije iz 2007. (studija banke Deutsche Bank) stvarno proizišlo da je cilj zatvaranja tvornica sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona društva Smurfit Kappa bio poboljšanje kvalitete njegove imovine. Osim toga, ta studija upućuje na to da su novi kapaciteti potrebni kako bi se pokrila potražnja za razdoblje od 2009. do 2012. (uz upućivanje na nova ulaganja koja provode Mondi, Progroup i SAICA) i kako bi vrijednosti iskorištenosti unatoč povećanju kapaciteta 2009. ostale na stabilnoj razini (53).

| (194) | Komisija stoga smatra da nema uvjerljivih dokaza za to da bi se potporom dodijeljenom društvu Propapier ojačali postojeći strukturni prekomjerni kapaciteti na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. Brojke koje je dostavio Smurfit Kappa u pogledu prekomjernih kapaciteta odnose se uglavnom na razdoblje prije ulaganja, dok predviđanja dostupna u trenutku poništene odluke, među njim i neovisna studija (Deutsche Bank), upućuju na povećanje potražnje od 2007. U svakom je slučaju Komisija uzela u obzir relativan pad potražnje (s obzirom na vrijednost) u razdoblju od 2001. do 2006. tako što je udjel u novootvorenim kapacitetima na mjerodavnom tržištu izračunala u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore. |
| --- | --- |

(194)

Komisija stoga smatra da nema uvjerljivih dokaza za to da bi se potporom dodijeljenom društvu Propapier ojačali postojeći strukturni prekomjerni kapaciteti na tržištu sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona. Brojke koje je dostavio Smurfit Kappa u pogledu prekomjernih kapaciteta odnose se uglavnom na razdoblje prije ulaganja, dok predviđanja dostupna u trenutku poništene odluke, među njim i neovisna studija (Deutsche Bank), upućuju na povećanje potražnje od 2007. U svakom je slučaju Komisija uzela u obzir relativan pad potražnje (s obzirom na vrijednost) u razdoblju od 2001. do 2006. tako što je udjel u novootvorenim kapacitetima na mjerodavnom tržištu izračunala u skladu s točkom 68. podtočkom (b) Smjernica za regionalne potpore.

6.5.3.   ZAKLJUČAK O TOME JE LI NUŽNO DETALJNO ISPITIVANJE UZ PRIMJENU KOMUNIKACIJE O DETALJNOJ PROCJENI

| (195) | Smjernicama za regionalne potpore uređuje se da u slučajevima prekoračenja pragova u skladu s točkom 68. podtočkama (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore Komisija odobrava regionalnu potporu za ulaganje samo nakon što je nakon pokretanja postupka u skladu s člankom 88. stavkom 2. Ugovora o EZ-u detaljno ispitala je li potpora nužna kao poticaj za ulaganje i jesu li prednosti mjere potpore važnije od narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija napominje da se pragovi u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore u ovom predmetu ne premašuju, tj. da detaljno ispitivanje uz primjenu Komunikacije Komisije o kriterijima za detaljnu procjenu regionalnih potpora velikim projektima ulaganja (54) nije nužno. Ipak, Komisija mora dokazati da je doprinos potpore regionalnim ulaganjima važniji od mogućih negativnih učinaka na trgovinu i tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(195)

Smjernicama za regionalne potpore uređuje se da u slučajevima prekoračenja pragova u skladu s točkom 68. podtočkama (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore Komisija odobrava regionalnu potporu za ulaganje samo nakon što je nakon pokretanja postupka u skladu s člankom 88. stavkom 2. Ugovora o EZ-u detaljno ispitala je li potpora nužna kao poticaj za ulaganje i jesu li prednosti mjere potpore važnije od narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija napominje da se pragovi u skladu s točkom 68. Smjernica za regionalne potpore u ovom predmetu ne premašuju, tj. da detaljno ispitivanje uz primjenu Komunikacije Komisije o kriterijima za detaljnu procjenu regionalnih potpora velikim projektima ulaganja (54) nije nužno. Ipak, Komisija mora dokazati da je doprinos potpore regionalnim ulaganjima važniji od mogućih negativnih učinaka na trgovinu i tržišno natjecanje.

6.5.4.   USPOREDBA POZITIVNIH I NEGATIVNIH UČINAKA POTPORE

| (196) | Komisija utvrđuje da su zahtjevi za učinak poticaja u skladu s točkom 38. Smjernica za regionalne potpore ispunjeni. Osim toga, Komisija zaključuje da je Opći sud potvrdio da Komisija kao osnovu za svoju ocjenu učinka poticaja može uputiti na vremenski tijek (55). Stoga Komisija smatra da je potpora imala učinak poticaja na ulaganje i potaknula njegov pozitivan doprinos razvoju predmetnog potpomognutog područja. |
| --- | --- |

(196)

Komisija utvrđuje da su zahtjevi za učinak poticaja u skladu s točkom 38. Smjernica za regionalne potpore ispunjeni. Osim toga, Komisija zaključuje da je Opći sud potvrdio da Komisija kao osnovu za svoju ocjenu učinka poticaja može uputiti na vremenski tijek (55). Stoga Komisija smatra da je potpora imala učinak poticaja na ulaganje i potaknula njegov pozitivan doprinos razvoju predmetnog potpomognutog područja.

| (197) | Smjernicama za regionalne potpore uređeno je da regionalne potpore mogu imati učinak samo ako ih se primjenjuje umjereno i prema načelu proporcionalnosti te ako ih se usmjerava na područja u Europskoj uniji koja su najmanje razvijena. Prije svega, dopuštene gornje granice potpora moraju odražavati relativnu ozbiljnost problema koji utječu na razvoj predmetnog područja. Nadalje, prednosti koje sa sobom donosi potpora u smislu razvoja manje razvijenijih područja moraju biti veće od narušavanja tržišnog natjecanja koje imaju za posljedicu. |
| --- | --- |

(197)

Smjernicama za regionalne potpore uređeno je da regionalne potpore mogu imati učinak samo ako ih se primjenjuje umjereno i prema načelu proporcionalnosti te ako ih se usmjerava na područja u Europskoj uniji koja su najmanje razvijena. Prije svega, dopuštene gornje granice potpora moraju odražavati relativnu ozbiljnost problema koji utječu na razvoj predmetnog područja. Nadalje, prednosti koje sa sobom donosi potpora u smislu razvoja manje razvijenijih područja moraju biti veće od narušavanja tržišnog natjecanja koje imaju za posljedicu.

| (198) | Na temelju UFEU-a Komisija može dopustiti narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu kako bi olakšala regionalni razvoj područja koja ispunjuju uvjete za potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a. Značaj koji se pridaje pozitivnim učincima ulaganja koja ispunjuje uvjete za potporu u slučaju izrazito nerazvijenih područja u smislu članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a veći je nego u područjima obuhvaćenima člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(198)

Na temelju UFEU-a Komisija može dopustiti narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu kako bi olakšala regionalni razvoj područja koja ispunjuju uvjete za potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a. Značaj koji se pridaje pozitivnim učincima ulaganja koja ispunjuje uvjete za potporu u slučaju izrazito nerazvijenih područja u smislu članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a veći je nego u područjima obuhvaćenima člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

| (199) | Najviši dopušteni intenzitet potpore u iznosu od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore primjenjiv na projekt podlijegao je smjernicama za prilagodbu najviših standardnih stopa za regionalne potpore u skladu s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore i ne premašuje važeću regionalnu najvišu stopu potpore. Ona se stoga može smatrati primjerenom s obzirom na nedostatke koje je potrebno riješiti u saveznoj pokrajini Brandenburg koja je u relevantnom trenutku na temelju članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a bila prihvatljiva za regionalnu potporu. |
| --- | --- |

(199)

Najviši dopušteni intenzitet potpore u iznosu od 12,30 % bruto ekvivalenta potpore primjenjiv na projekt podlijegao je smjernicama za prilagodbu najviših standardnih stopa za regionalne potpore u skladu s točkom 67. Smjernica za regionalne potpore i ne premašuje važeću regionalnu najvišu stopu potpore. Ona se stoga može smatrati primjerenom s obzirom na nedostatke koje je potrebno riješiti u saveznoj pokrajini Brandenburg koja je u relevantnom trenutku na temelju članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a bila prihvatljiva za regionalnu potporu.

| (200) | Nakon što je utvrđeno da potpora predstavlja poticaj za ulaganje u predmetnom području i da je primjerena, potrebno je usporediti pozitivne i negativne učinke potpore. |
| --- | --- |

(200)

Nakon što je utvrđeno da potpora predstavlja poticaj za ulaganje u predmetnom području i da je primjerena, potrebno je usporediti pozitivne i negativne učinke potpore.

| (201) | Otvaranjem 150 izravnih i 450 neizravnih radnih mjesta te proširenjem industrijske osnove u predmetnom području potpomognutim ulaganjem pridonosi se regionalnom razvoju područja koje je u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a bilo prihvatljivo za regionalnu potporu. Komisija utvrđuje da iznos potpore po otvorenom radnome mjestu (otprilike 3 00  000 EUR za svako otvoreno izravno radno mjesto, ali samo 75  000 EUR za svako otvoreno izravno i neizravno radno mjesto) u usporedbi sa sličnim slučajevima regionalne potpore za kapitalno intenzivna ulaganja u sektoru papira za koja je vrijedila jednaka standardna najviša stopa od 30 % (56), nije previsok. |
| --- | --- |

(201)

Otvaranjem 150 izravnih i 450 neizravnih radnih mjesta te proširenjem industrijske osnove u predmetnom području potpomognutim ulaganjem pridonosi se regionalnom razvoju područja koje je u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a bilo prihvatljivo za regionalnu potporu. Komisija utvrđuje da iznos potpore po otvorenom radnome mjestu (otprilike 3 00  000 EUR za svako otvoreno izravno radno mjesto, ali samo 75  000 EUR za svako otvoreno izravno i neizravno radno mjesto) u usporedbi sa sličnim slučajevima regionalne potpore za kapitalno intenzivna ulaganja u sektoru papira za koja je vrijedila jednaka standardna najviša stopa od 30 % (56), nije previsok.

| (202) | Potporom se ne uzrokuje stvaranje ili jačanje položaja prevlasti na tržištu korisnika potpore, a učinci kapaciteta otvorenih na temelju ulaganja na mjerodavno tržište proizvoda ograničeni su. U trenutku odlučivanja o ulaganju i dodjeli potpore nije se moglo utvrditi ili očekivati da će se na tim tržištima u trenutku završetka ulaganja pojaviti problem strukturnih prekomjernih kapaciteta. |
| --- | --- |

(202)

Potporom se ne uzrokuje stvaranje ili jačanje položaja prevlasti na tržištu korisnika potpore, a učinci kapaciteta otvorenih na temelju ulaganja na mjerodavno tržište proizvoda ograničeni su. U trenutku odlučivanja o ulaganju i dodjeli potpore nije se moglo utvrditi ili očekivati da će se na tim tržištima u trenutku završetka ulaganja pojaviti problem strukturnih prekomjernih kapaciteta.

| (203) | Budući da se potporom ne premašuje najviša stopa prilagođenog intenziteta potpore za velike projekte ulaganja u skladu sa Smjernicama za regionalne potpore i odobrenom kartom potpomognutih područja za Njemačku za razdoblje od 2007. do 2013., Komisija smatra da se potporom ne utječe u prevelikoj mjeri na trgovinu na način koji bi bio nespojiv s unutarnjim tržištem. Komisija posebno napominje da u primjedbama dostavljenima u okviru službenog istražnog postupka nije bilo upućivanja na to da bi se projekt ulaganja bez potpore proveo u nekom drugom području Europske unije u kojoj je primjenjiv viši ili jednak najviši dopušteni intenzitet potpore. Osim toga, nema naznaka da je potporom Propapier potaknut na premještanje poslovne djelatnosti u druga područja ili zatvaranje objekata u drugim područjima koja se nalaze u sličnoj ili lošijoj socioekonomskoj situaciji od potpomognutog područja u kojem je Propapier proveo ulaganje. |
| --- | --- |

(203)

Budući da se potporom ne premašuje najviša stopa prilagođenog intenziteta potpore za velike projekte ulaganja u skladu sa Smjernicama za regionalne potpore i odobrenom kartom potpomognutih područja za Njemačku za razdoblje od 2007. do 2013., Komisija smatra da se potporom ne utječe u prevelikoj mjeri na trgovinu na način koji bi bio nespojiv s unutarnjim tržištem. Komisija posebno napominje da u primjedbama dostavljenima u okviru službenog istražnog postupka nije bilo upućivanja na to da bi se projekt ulaganja bez potpore proveo u nekom drugom području Europske unije u kojoj je primjenjiv viši ili jednak najviši dopušteni intenzitet potpore. Osim toga, nema naznaka da je potporom Propapier potaknut na premještanje poslovne djelatnosti u druga područja ili zatvaranje objekata u drugim područjima koja se nalaze u sličnoj ili lošijoj socioekonomskoj situaciji od potpomognutog područja u kojem je Propapier proveo ulaganje.

| (204) | Komisija naposljetku napominje da je Njemačka dokazala da se projektom društva Propapier PM2 pridonijelo ostvarivanju cilja kohezije – cilja od općeg interesa – i da je proveden u okviru koherentne strategije za razvoj regije. Potpomognutim ulaganjem znatno se pridonijelo poboljšanju socioekonomske situacije i razvoju predmetnog područja, posebno u pogledu učinaka na zaposlenost, ostvarivanje prihoda i proširenje industrijske osnove. S obzirom na vrstu i veličinu projekta Komisija smatra da se potporom ne dovodi do neprihvatljivog narušavanja tržišnog natjecanja i učinaka na trgovinu. |
| --- | --- |

(204)

Komisija naposljetku napominje da je Njemačka dokazala da se projektom društva Propapier PM2 pridonijelo ostvarivanju cilja kohezije – cilja od općeg interesa – i da je proveden u okviru koherentne strategije za razvoj regije. Potpomognutim ulaganjem znatno se pridonijelo poboljšanju socioekonomske situacije i razvoju predmetnog područja, posebno u pogledu učinaka na zaposlenost, ostvarivanje prihoda i proširenje industrijske osnove. S obzirom na vrstu i veličinu projekta Komisija smatra da se potporom ne dovodi do neprihvatljivog narušavanja tržišnog natjecanja i učinaka na trgovinu.

| (205) | U pogledu prethodno navedenoga Komisija zaključuje da su prednosti mjere potpore veće od narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(205)

U pogledu prethodno navedenoga Komisija zaključuje da su prednosti mjere potpore veće od narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama.

7.   ZAKLJUČAk

Komisija utvrđuje da je Njemačka nezakonito dodijelila potporu u korist društva Propapier PM2 GmbH kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a. Međutim, Komisija zaključuje da se potporom ispunjuju standardni kriteriji Smjernica za regionalne potpore, da se njome ne stvara situacija u kojoj se premašuju pragovi u skladu s točkom 68. podtočkama (a) i (b) Smjernica za regionalne potpore za predmetne proizvode, da ona ima učinak poticaja i da je primjerena s obzirom na regionalne nedostatke koje je potrebno riješiti. Osim toga, Komisija smatra da su prednosti potpore veće od narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama. Stoga Komisija zaključuje da je potpora u smislu članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a spojiva s unutarnjim tržištem.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora Njemačke u korist društva Propapier PM2 GmbH u iznosu od 4 3 4 15  903 EUR (diskontirani iznos) u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije spojiva je s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 54, 4.3.2006., str. 13.

1

(2)  One uključuju službene pritužbe koje su podnijela sljedeća udruženja: Swedish Forest Industries Federation i Finnish Forest Industry Federation, 20. prosinca 2007. (evidentirano pod brojem spisa CP 365/07), Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken, 3. siječnja 2008. (evidentirano pod brojem spisa CP 3/08) i Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose, 22. veljače 2008. (evidentirano pod brojem spisa CP 47/08).

2

(3)  SL C 131, 29.5.2008., str. 6.

3

(4)  SL C 7, 12.1.2011., str. 10.

4

(5)  Usp. Odluku Komisije od 23. ožujka 2011. u predmetu državne potpore C 28/05 za Glunz AG (SL L 228, 3.9.2011., str. 22.) i Odluku Komisije od 11. svibnja 2012. u predmetu državne potpore SA.28855 (N 373/09) (ex C 10/09, ex N 528/08) za ING – potpora za restrukturiranje (SL C 260, 29.8.2012., str. 1.).

5

(6)  SL C 230, 8.8.2013., str. 39.

6

(7)  Državna potpora N 459/06 (SL C 295, 5.12.2006., str. 6.).

7

(8)  Podliježe obvezi čuvanja poslovne tajne.

8

(9)  Za potrebe ove odluke prihvatljivi troškovi i iznosi potpore diskontiraju se prema godini izvorne prijave uz primjenu referentne kamatne stope koja je vrijedila u trenutku prijave, tj. u ovom slučaju 5,42 % (vidjeti točku 41. Smjernica za regionalne potpore).

9

(10)  Objavljeno u SL C 41, 24.2.2007., str. 9. Program proveden u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1628/2006 od 24. listopada 2006. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na nacionalne regionalne potpore namijenjene ulaganju (Uredba o skupnom izuzeću) (SL L 302, 1.11.2006., str. 9.).

10

(11)  Objavljeno u SL C 102, 5.5.2007., str. 11. Program potpore provodi se u skladu s Uredbom o skupnom izuzeću za regionalne potpore namijenjene ulaganju (vidjeti bilješku 9.).

11

(12)  Mjereno u standardu kupovne moći.

12

(13)  Nakon donošenja poništene odluke Njemačka je izvijestila da je u okviru projekta ukupno otvoreno 675 radnih mjesta u toj regiji (od toga 36 u elektrani). Propapier sam zapošljava 123 radnika i 23 službenika. Osim toga, Propapier je otvorio 11 pripravničkih mjesta.

13

(14)  Vidjeti t. 88. presude Općeg suda u predmetu T-304/08.

14

(15)  Economic analysis of State aid given to Progroup AG, London Economics, 9. studenoga 2007.

15

(16)  Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (03/07).

16

(17)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.) (u izmijenjenoj verziji).

17

(18)  Economic analysis of investment aid to Progroup, Report for Federal Republic of Germany, 11. srpnja 2013.

18

(19)  Propapier PM2 Investitionszulage, Diskussionsunterlage, Roland Berger Strategy Consultants, 15. srpnja 2013.

19

(20)  Deutsche Bank AG Global Markets Research Division, Smurfit Kappa analysis report, 24. travnja 2007.

20

(21)  Izvješće ERS-a, str. 19.

21

(22)  Komisija je to učinila i u predmetima državne potpore N 203/08 LIP – DE – Potpora društvu Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG und SA.32063 (2011/NN) Poljska – LIP – Mondi Świecie.

22

(23)  Studija banke Deutsche Bank, str. 21.

23

(24)  Izvješće ERS-a, str. 9.

24

(25)  Studija banke Deutsche Bank, str. 12.

25

(26)  Izvješće ERS-a, str. 10.

26

(27)  CAGR (prosječna godišnja stopa rasta).

27

(28)  Razlika u plaćama na temelju troškova osposobljavanja i drugih izdataka, npr. dodataka za najamninu i putne troškove, na temelju usporedbe postojećih lokacija društva Prowell u [...].

28

(29)  Regionalna organizacija stranke SPD u Brandenburgu i regionalna organizacija stranke CDU u Brandenburgu, Sporazum o koalicijskoj vladi za 4. izborno razdoblje Pokrajinske vlade Brandenburga od 2004. do 2009., Potsdam, listopad 2004.

29

(30)  Pöyry, Branchenstrategie Papier Brandenburg (Zusammenfassung) im Auftrag des Ministeriums für Wirtschaft des Landes Brandenburg, studeni 2007.

30

(31)  Npr. seminari i stručna praksa u Njemačkoj i u inozemstvu, stručno osposobljavanje u područjima hidraulike i pneumatike, posebni programi osposobljavanja za upravitelje strojem društva Propapier PM2.

31

(32)  Predmeti državne potpore N 203/08 LIP – DE – Potpora za društvo Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/2006 LIP – DE – Potpora za društvo Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH i SA.32063 (2011/NN) Poljska – LIP – Mondi Świecie.

32

(33)  Uredba o općem skupnom izuzeću za regionalne potpore namijenjene ulaganju, vidjeti bilješku 9.

33

(34)  Usp. predmete državne potpore C 28/2005 Glunz AG; C 54/1996 Alitalia (Odluka Komisije 2001/723/EZ (SL L 271, 12.10.2001., str. 28.), SA.23839 (C 44/2007) FagorBrandt (Odluka Komisije 2013/283/EU (SL L 166 od 18.6.2013., str. 1.) i SA.28855(2012/C) ING – Potpora za restrukturiranje.

34

(35)  Predmet 34/86, Vijeće protiv Parlamenta, zb. 1986., str. 2155., t. 47.; predmet C415/96, Španjolska protiv Komisije, zb. 1998., str. I6993., t. Predmet C-458/98 P C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques protiv Vijeća, zb. 2000., str. I8147., t. 82.

35

(36)  Predmet C415/96, Španjolska protiv Komisije, zb. 1998., str. I6993., t. 34.

36

(37)  Usp. Odluku Komisije 2006/262/EZ od 21. rujna 2005. o državnoj potpori C 5/2004 (ex N 609/2003) koju Njemačka namjerava dodijeliti u korist društva Kronopoly (SL L 94, 1.4.2006., str. 50.).

37

(38)  Vidjeti bilješku 4.

38

(39)  Vidjeti uvodnu izjavu 3.

39

(40)  Među ostalim, COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa (10. studenoga 2005.); COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän (10. svibnja 2001.); COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV (22. prosinca 2000.); COMP/M.2020 – Metsä-Serla/MODO (4. kolovoza 2000.).

40

(41)  Predmeti državne potpore N 203/08 LIP – DE – Potpora za društvo Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/06 LIP – DE – Potpora za društvo Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH i SA.32063 (2011/NN) Poljska – LIP – Mondi Świecie.

41

(42)  Vidjeti bilješku 38.

42

(43)  Npr. COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa; COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän.

43

(44)  U tom pogledu upućeno je na činjenicu da Progroup na slobodnom tržištu prodaje samo sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona, tj. testliner mase do 150 g/m2 i fluting od recikliranog papira.

44

testliner

2

(45)  Budući da integrirani proizvođači, kako je prethodno navedeno, ne djeluju na slobodnom tržištu samo zbog nedovoljnih kapaciteta nego i zbog logističkih zahtjeva, kod te metode se, ovisno o konkretnoj potražnji za različitim vrstama sirovog papira za proizvodnju valovitog kartona, podcjenjuje obujam slobodnog tržišta kako bi se dobio prikaz koji odgovara najgorem mogućem slučaju.

45

(46)  FEFCO je krovna organizacija europskih organizacija proizvođača valovitog kartona.

46

(47)  U bilješci 62. Smjernica za regionalne potpore „vidljiva potrošnja određenog proizvoda” određena je kao „proizvodnja plus uvoz minus izvoz”. Podatke o vidljivoj potrošnji u svrhu prijave prikupio je Pöyry.

47

(48)  Na temelju podataka zemalja EU-27.

48

(49)  Na temelju jednakih argumenata Komisija je u sljedećim predmetima državne potpore došla do istog zaključka o drugim ulaganjima u sektoru papira u istom razdoblju: predmeti državne potpore N 203/08 LIP – DE – Potpora za tvornicu papira Hamburger Spremberg GmbH & Co KG i SA.32063 (2011/NN) Poljska – LIP – Mondi Świecie.

49

(50)  Na temelju koncepta najgoreg mogućeg scenarija navedenog u uvodnoj izjavi 167.

50

(51)  Ta je vrijednost izračunana kako slijedi: [< 2 50  000] tona godišnje/( 8 6 00  000 tona godišnje – [> 3 65  000] tona godišnje).

51

(52)  U izvješću ERS-a navodi se da su strojevi za papir ugašeni u Europi u razdoblju od 2000. do 2007. u prosjeku bili stari 51 godinu (str. 55. i Dodatak 2.).

52

(53)  „Vrijednosti iskorištenosti sektora važno su mjerilo stabilnosti tržišnih uvjeta i na temelju njih može se saznati smjer kretanja cijena proizvoda. Prethodne je godine iskorištenost u Europi iznosila 92 % i očekuje se da će u sljedeće dvije godine rasti [...]. Stabilan rast potražnje povezan s ograničenom novom ponudom dodatno će učvrstiti tržište.” (studija banke Deutsche Bank, str. 19.).

53

(54)  SL C 223, 16.9.2009., str. 3.

54

(55)  Presuda Općeg suda od 14. siječnja 2009., T-162/06, Kronopoly protiv Komisije, Zb. 2009. t. 80.

55

(56)  Usp. predmete državne potpore N 203/08 LIP – DE – Potpora za društvo Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG (potpora u iznosu od otprilike 1 83  000 EUR po otvorenom izravnom radnom mjestu; 200 izravnih radnih mjesta; nije naveden broj neizravnih radnih mjesta) i N 865/06 LIP – DE – Potpora za društvo Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH (potpora u iznosu od otprilike 3 67  000 EUR po otvorenom izravnom radnom mjestu; 100 izravnih i 100 neizravnih radnih mjesta).

56

---

| 8.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/83 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 179/83

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1073

od 9. siječnja 2015.

o državnim potporama SA.35888 (2013/C) (prethodno 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (prethodno 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (prethodno 2013/NN) koje je Cipar dodijelio zračnom prijevozniku Cyprus Airways (Public) Ltd

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014)9362)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   PRVI SLUŽBENI ISTRAŽNI POSTUPAK (SA.35888)

| (1) | U veljači 2012. službe Komisije saznale su iz tiska da ciparska vlada razmatra intervenciju u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways (Public) Ltd („Cyprus Airways” ili „društvo”). Kako bi se razjasnila eventualna pitanja državne potpore, Komisija je po službenoj dužnosti otvorila predmet. |
| --- | --- |

(1)

U veljači 2012. službe Komisije saznale su iz tiska da ciparska vlada razmatra intervenciju u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways (Public) Ltd („Cyprus Airways” ili „društvo”). Kako bi se razjasnila eventualna pitanja državne potpore, Komisija je po službenoj dužnosti otvorila predmet.

| (2) | Dopisima od 20. veljače 2012., 15. lipnja 2012. i 23. kolovoza 2012. Komisija je zatražila informacije. Ciparska nadležna tijela odgovorila su 6. travnja 2012. i 30. kolovoza 2012. Dana 4. listopada 2012. u Bruxellesu je održan sastanak Komisije, predstavnika ciparskih nadležnih tijela i zračnog prijevoznika Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(2)

Dopisima od 20. veljače 2012., 15. lipnja 2012. i 23. kolovoza 2012. Komisija je zatražila informacije. Ciparska nadležna tijela odgovorila su 6. travnja 2012. i 30. kolovoza 2012. Dana 4. listopada 2012. u Bruxellesu je održan sastanak Komisije, predstavnika ciparskih nadležnih tijela i zračnog prijevoznika Cyprus Airways.

| (3) | Dana 13. prosinca 2012. ciparska su nadležna tijela Komisiji prijavila državnu potporu za sanaciju zračnog prijevoznika Cyprus Airways (SA.35888). Komisija je dopisom od 19. prosinca 2012. zatražila dodatne informacije. Ciparska su nadležna tijela odgovorila 4. siječnja 2013. |
| --- | --- |

(3)

Dana 13. prosinca 2012. ciparska su nadležna tijela Komisiji prijavila državnu potporu za sanaciju zračnog prijevoznika Cyprus Airways (SA.35888). Komisija je dopisom od 19. prosinca 2012. zatražila dodatne informacije. Ciparska su nadležna tijela odgovorila 4. siječnja 2013.

| (4) | Dopisom od 6. ožujka 2013. („odluka od 6. ožujka 2013.”) Komisija je obavijestila Cipar da je odlučila pokrenuti postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) u pogledu određenih državnih mjera opisanih u odjeljku 3.2.1. u nastavku („prvi službeni istražni postupak”). |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 6. ožujka 2013. („odluka od 6. ožujka 2013.”) Komisija je obavijestila Cipar da je odlučila pokrenuti postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) u pogledu određenih državnih mjera opisanih u odjeljku 3.2.1. u nastavku („prvi službeni istražni postupak”).

| (5) | Odluka Komisije od 6. ožujka 2013. o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (2). Komisija je pozvala ciparska nadležna tijela i zainteresirane strane da dostave primjedbe o navodnim mjerama potpore. |
| --- | --- |

(5)

Odluka Komisije od 6. ožujka 2013. o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (2). Komisija je pozvala ciparska nadležna tijela i zainteresirane strane da dostave primjedbe o navodnim mjerama potpore.

| (6) | Komisija je 31. svibnja 2013. primila primjedbe ciparskih nadležnih tijela. Komisija je u razdoblju od 4. travnja do 3. srpnja 2013. primila primjedbe pet zainteresiranih strana. Komisija je 10. rujna 2013. primila primjedbe ciparskih nadležnih tijela o primjedbama koje su dostavile zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 31. svibnja 2013. primila primjedbe ciparskih nadležnih tijela. Komisija je u razdoblju od 4. travnja do 3. srpnja 2013. primila primjedbe pet zainteresiranih strana. Komisija je 10. rujna 2013. primila primjedbe ciparskih nadležnih tijela o primjedbama koje su dostavile zainteresirane strane.

1.2.   DRUGI SLUŽBENI ISTRAŽNI POSTUPAK (SA.37220 I SA.38225)

| (7) | U preliminarnoj obavijesti od 22. srpnja 2013. ciparska nadležna tijela Komisiji su dostavila nacrt plana restrukturiranja, a 23. listopada 2013. prijavila su ažuriranu verziju tog plana („plan restrukturiranja iz 2013.”) (SA.37220). Komisija je dopisom od 15. studenoga 2013. zatražila dodatne informacije. Ciparska nadležna tijela odgovorila su 10. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(7)

U preliminarnoj obavijesti od 22. srpnja 2013. ciparska nadležna tijela Komisiji su dostavila nacrt plana restrukturiranja, a 23. listopada 2013. prijavila su ažuriranu verziju tog plana („plan restrukturiranja iz 2013.”) (SA.37220). Komisija je dopisom od 15. studenoga 2013. zatražila dodatne informacije. Ciparska nadležna tijela odgovorila su 10. siječnja 2014.

| (8) | U okviru redovitog praćenja odobrenih ili izuzetih programa službe Komisije ocijenile su provedbu ciparskog plana potpora za usavršavanje (3). Komisija je među ostalim zatražila informacije o potporama za usavršavanje koje su dodijeljene zračnom prijevozniku Cyprus Airways (SA.38225) dopisima od 3. prosinca 2012., 15. veljače 2013. i 6. svibnja 2013. Ciparska nadležna tijela odgovorila su 19. prosinca 2012., 14. ožujka 2013. i 30. svibnja 2013. |
| --- | --- |

(8)

U okviru redovitog praćenja odobrenih ili izuzetih programa službe Komisije ocijenile su provedbu ciparskog plana potpora za usavršavanje (3). Komisija je među ostalim zatražila informacije o potporama za usavršavanje koje su dodijeljene zračnom prijevozniku Cyprus Airways (SA.38225) dopisima od 3. prosinca 2012., 15. veljače 2013. i 6. svibnja 2013. Ciparska nadležna tijela odgovorila su 19. prosinca 2012., 14. ožujka 2013. i 30. svibnja 2013.

| (9) | Dopisom od 4. veljače 2014. („odluka od 4. veljače 2013.”) Komisija je obavijestila Cipar da je odlučila pokrenuti postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora u pogledu državnih mjera opisanih u odjeljku 3.2.2. („drugi službeni istražni postupak”). |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 4. veljače 2014. („odluka od 4. veljače 2013.”) Komisija je obavijestila Cipar da je odlučila pokrenuti postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora u pogledu državnih mjera opisanih u odjeljku 3.2.2. („drugi službeni istražni postupak”).

| (10) | Odluka Komisije od 4. veljače 2013. objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je pozvala ciparska nadležna tijela i zainteresirane strane da dostave primjedbe o navodnim mjerama potpore. |
| --- | --- |

(10)

Odluka Komisije od 4. veljače 2013. objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je pozvala ciparska nadležna tijela i zainteresirane strane da dostave primjedbe o navodnim mjerama potpore.

| (11) | Komisija je 31. ožujka 2014. primila primjedbe ciparskih nadležnih tijela. Komisija je 16. ožujka 2014. primila primjedbe tri zainteresirane strane. Dana 26. lipnja 2014. Komisija je primila primjedbe ciparskih nadležnih tijela o primjedbama koje su dostavile zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 31. ožujka 2014. primila primjedbe ciparskih nadležnih tijela. Komisija je 16. ožujka 2014. primila primjedbe tri zainteresirane strane. Dana 26. lipnja 2014. Komisija je primila primjedbe ciparskih nadležnih tijela o primjedbama koje su dostavile zainteresirane strane.

| (12) | Komisija je dopisima od 11. travnja 2014. i 2. srpnja 2014. zatražila dodatne informacije. Ciparska nadležna tijela odgovorila su 11. svibnja 2014. i 8. kolovoza 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je dopisima od 11. travnja 2014. i 2. srpnja 2014. zatražila dodatne informacije. Ciparska nadležna tijela odgovorila su 11. svibnja 2014. i 8. kolovoza 2014.

| (13) | Dopisom od 14. studenoga 2014. Cipar je pristao odreći se svojih prava na temelju članka 342. Ugovora u vezi s člankom 3. Uredbe (EZ) 1/1958 te je pristao na donošenje ove odluke i njezinu objavu na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(13)

Dopisom od 14. studenoga 2014. Cipar je pristao odreći se svojih prava na temelju članka 342. Ugovora u vezi s člankom 3. Uredbe (EZ) 1/1958 te je pristao na donošenje ove odluke i njezinu objavu na engleskom jeziku.

2.   CIPARSKO TRŽIŠTE ZRAČNOG PROMETA

| (14) | Cipar ima dvije međunarodne zračne luke: Larnaca (LCA, u blizini glavnog grada Nikozije) i Paphos (PFO). Budući da je riječ o malom otoku, obje su zračne luke lako dostupne većini putnika koji putuju na Cipar i s njega. |
| --- | --- |

(14)

Cipar ima dvije međunarodne zračne luke: Larnaca (LCA, u blizini glavnog grada Nikozije) i Paphos (PFO). Budući da je riječ o malom otoku, obje su zračne luke lako dostupne većini putnika koji putuju na Cipar i s njega.

| (15) | Većina putnika dolazi iz Ujedinjene Kraljevine i Rusije, a znatno manje iz Njemačke, Švedske i Grčke. Broj putnika sezonski je uvjetovan: tijekom ljetnih mjeseci (srpanj – kolovoz) ima preko triput više putnika nego tijekom zimskih mjeseci (prosinac – veljača). Međutim, u prometu iz Grčke nema znatnih sezonskih razlika. |
| --- | --- |

(15)

Većina putnika dolazi iz Ujedinjene Kraljevine i Rusije, a znatno manje iz Njemačke, Švedske i Grčke. Broj putnika sezonski je uvjetovan: tijekom ljetnih mjeseci (srpanj – kolovoz) ima preko triput više putnika nego tijekom zimskih mjeseci (prosinac – veljača). Međutim, u prometu iz Grčke nema znatnih sezonskih razlika.

| (16) | Cyprus Airways ima prosječan tržišni udio od oko 15 % prometa na otok i s otoka (podaci za 2012.), ali se njegov tržišni udio mijenja u odnosu na sezonu. Najvažnija tržišta društva čine linije Cipar – Grčka i Cipar – Ujedinjena Kraljevina. Do sredine 2013. Cyprus Airways obavljao je i domaći prijevoz na grčkom tržištu. Određene linije prema Bliskom istoku također su tradicionalna tržišta Cyprus Airwaysa. |
| --- | --- |

(16)

Cyprus Airways ima prosječan tržišni udio od oko 15 % prometa na otok i s otoka (podaci za 2012.), ali se njegov tržišni udio mijenja u odnosu na sezonu. Najvažnija tržišta društva čine linije Cipar – Grčka i Cipar – Ujedinjena Kraljevina. Do sredine 2013. Cyprus Airways obavljao je i domaći prijevoz na grčkom tržištu. Određene linije prema Bliskom istoku također su tradicionalna tržišta Cyprus Airwaysa.

| (17) | Glavni europski zračni prijevoznici tradicionalno su aktivni na istim tržištima kao Cyprus Airways. No neke linije prema Cipru opslužuju se samo na sezonskoj osnovi. Prijevozniku Cyprus Airways odnedavno konkurenciju čine i niskotarifni zračni prijevoznici od kojih neki imaju sjedište na Cipru. |
| --- | --- |

(17)

Glavni europski zračni prijevoznici tradicionalno su aktivni na istim tržištima kao Cyprus Airways. No neke linije prema Cipru opslužuju se samo na sezonskoj osnovi. Prijevozniku Cyprus Airways odnedavno konkurenciju čine i niskotarifni zračni prijevoznici od kojih neki imaju sjedište na Cipru.

| (18) | Ciparsko gospodarstvo suočava se s teškoćama, što je vidljivo iz opadanja BDP-a od 2009., povećanja proračunskog deficita i povećanja nezaposlenosti. Zbog pogoršanja uvjeta financiranja Cipar je primao financijsku potporu od država članica europodručja i Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”). |
| --- | --- |

(18)

Ciparsko gospodarstvo suočava se s teškoćama, što je vidljivo iz opadanja BDP-a od 2009., povećanja proračunskog deficita i povećanja nezaposlenosti. Zbog pogoršanja uvjeta financiranja Cipar je primao financijsku potporu od država članica europodručja i Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”).

| (19) | Zbog recesije na Cipru, ali i u drugim europskim zemljama, smanjio se broj putnika na Cipar i s njega. Znatno se smanjila i prosječna cijena karte. Budući rezultati ciparskog tržišta ovise o oporavku u Europi, ali i o stanju u lokalnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(19)

Zbog recesije na Cipru, ali i u drugim europskim zemljama, smanjio se broj putnika na Cipar i s njega. Znatno se smanjila i prosječna cijena karte. Budući rezultati ciparskog tržišta ovise o oporavku u Europi, ali i o stanju u lokalnom gospodarstvu.

3.   OPIS MJERA POTPORE

3.1.   KORISNIK

| (20) | Cyprus Airways osnovan je 1947., a glavne su mu djelatnosti zračni prijevoz putnika i tereta te ostale usluge povezane sa zračnim prijevozom. Društvo je uvršteno na ciparsku burzu. Od početka 2013., nakon povećanja temeljnog kapitala (obuhvaćeno obama službenim istražnim postupcima), većinski je dioničar društva država Cipar sa 93,67 % udjela u vlasništvu, dok preostale dionice drže privatni ulagači. |
| --- | --- |

(20)

Cyprus Airways osnovan je 1947., a glavne su mu djelatnosti zračni prijevoz putnika i tereta te ostale usluge povezane sa zračnim prijevozom. Društvo je uvršteno na ciparsku burzu. Od početka 2013., nakon povećanja temeljnog kapitala (obuhvaćeno obama službenim istražnim postupcima), većinski je dioničar društva država Cipar sa 93,67 % udjela u vlasništvu, dok preostale dionice drže privatni ulagači.

| (21) | Krajem 2013. Cyprus Airways pružao je redovite usluge zračnog prijevoza na oko 15 odredišta, raspolagao je sa šest zrakoplova (Airbus A320) te je imao oko 600 zaposlenika. Zbog toga je određen kao veliko poduzeće (5). |
| --- | --- |

(21)

Krajem 2013. Cyprus Airways pružao je redovite usluge zračnog prijevoza na oko 15 odredišta, raspolagao je sa šest zrakoplova (Airbus A320) te je imao oko 600 zaposlenika. Zbog toga je određen kao veliko poduzeće (5).

| (22) | Cyprus Airways ostvario je 2005. korist od potpore za sanaciju u iznosu od 30 milijuna CYP (oko 51 milijun EUR), a 2007. od niza mjera restrukturiranja koje su se većinom sastojale od i. zajmova u iznosu od 55 milijuna CYP (oko 96 milijuna EUR), od čega je zajam u iznosu od 45 milijuna CYP (oko 78 milijuna EUR) bio osiguran državnim jamstvom, te ii. povećanja kapitala u iznosu od 14 milijuna CYP (oko 24 milijuna EUR), u kojem su u jednakom omjeru sudjelovali javni i privatni dioničari. Te su mjere obuhvaćale plan restrukturiranja („plan restrukturiranja iz 2007.”) te ih je Komisija odobrila kao mjere koje su u skladu s državnim potporama za restrukturiranje (6). |
| --- | --- |

(22)

Cyprus Airways ostvario je 2005. korist od potpore za sanaciju u iznosu od 30 milijuna CYP (oko 51 milijun EUR), a 2007. od niza mjera restrukturiranja koje su se većinom sastojale od i. zajmova u iznosu od 55 milijuna CYP (oko 96 milijuna EUR), od čega je zajam u iznosu od 45 milijuna CYP (oko 78 milijuna EUR) bio osiguran državnim jamstvom, te ii. povećanja kapitala u iznosu od 14 milijuna CYP (oko 24 milijuna EUR), u kojem su u jednakom omjeru sudjelovali javni i privatni dioničari. Te su mjere obuhvaćale plan restrukturiranja („plan restrukturiranja iz 2007.”) te ih je Komisija odobrila kao mjere koje su u skladu s državnim potporama za restrukturiranje (6).

| (23) | Cyprus Airways prima godišnju naknadu za gubitke nastale zbog turske zabrane prelijetanja za ciparske zrakoplove. Naknada se temelji na programu potpora koji je odobrila Komisija u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora. Korisnici programa su zračni prijevoznici sa sjedištem na Cipru (7). |
| --- | --- |

(23)

Cyprus Airways prima godišnju naknadu za gubitke nastale zbog turske zabrane prelijetanja za ciparske zrakoplove. Naknada se temelji na programu potpora koji je odobrila Komisija u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora. Korisnici programa su zračni prijevoznici sa sjedištem na Cipru (7).

3.2.   OPIS MJERA

3.2.1.   Prvi službeni istražni postupak

| (24) | Komisija je 6. ožujka 2013. pokrenula službeni istražni postupak u vezi sa sljedećim mjerama: |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 6. ožujka 2013. pokrenula službeni istražni postupak u vezi sa sljedećim mjerama:

| (25) | U razdoblju od rujna 2012. do prosinca 2012. država je isplatila 31,33 milijuna EUR zračnom prijevozniku Cyprus Airways u obliku predujmova za predviđeno povećanje temeljnoga kapitala u ukupnom iznosu od 45 milijuna EUR. Iznos se isplaćivao u obrocima. |
| --- | --- |

(25)

U razdoblju od rujna 2012. do prosinca 2012. država je isplatila 31,33 milijuna EUR zračnom prijevozniku Cyprus Airways u obliku predujmova za predviđeno povećanje temeljnoga kapitala u ukupnom iznosu od 45 milijuna EUR. Iznos se isplaćivao u obrocima.

| (26) | U studenome 2012. Komisiji je dostavljen novi poslovni plan („plan oporavka”). Planom je predviđen oporavak društva u pet godina na temelju povećanja kapitala, poboljšanja čimbenika troškova i produktivnosti, novih ulaganja i reorganizacije društva u „zračnog prijevoznika s jednim razredom usluga temeljenih na izboru”. Planom je predviđena granična profitabilnost već od druge godine njegove provedbe. Plan su trebali prethodno odobriti postojeći dioničari koji bi sudjelovali u povećanju kapitala potrebnom za njegovu provedbu. Plan na kraju nije proveden. |
| --- | --- |

(26)

U studenome 2012. Komisiji je dostavljen novi poslovni plan („plan oporavka”). Planom je predviđen oporavak društva u pet godina na temelju povećanja kapitala, poboljšanja čimbenika troškova i produktivnosti, novih ulaganja i reorganizacije društva u „zračnog prijevoznika s jednim razredom usluga temeljenih na izboru”. Planom je predviđena granična profitabilnost već od druge godine njegove provedbe. Plan su trebali prethodno odobriti postojeći dioničari koji bi sudjelovali u povećanju kapitala potrebnom za njegovu provedbu. Plan na kraju nije proveden.

| (27) | U vrijeme dodjele mjere 1. ciparska nadležna tijela tvrdila su da je država djelovala kao ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva kako bi zaštitila svoju imovinu do dovršetka plana oporavka i zaključenja povećanja kapitala od strane svih dioničara. |
| --- | --- |

(27)

U vrijeme dodjele mjere 1. ciparska nadležna tijela tvrdila su da je država djelovala kao ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva kako bi zaštitila svoju imovinu do dovršetka plana oporavka i zaključenja povećanja kapitala od strane svih dioničara.

| (28) | Nadalje, ciparska nadležna tijela predvidjela su da će se povećanje kapitala izvršiti uz proporcionalno sudjelovanje privatnih dioničara u iznosu od dodatnih 13,67 milijuna EUR. Međutim, doprinos privatnih dioničara iznosio je samo 1 06  000 EUR, zbog čega je temeljni kapital društva povećan za svega 31,4 milijuna EUR. Stoga se vlasnički udio države u zračnom prijevozniku Cyprus Airways povećao sa 69,62 % na 93,67 %. |
| --- | --- |

(28)

Nadalje, ciparska nadležna tijela predvidjela su da će se povećanje kapitala izvršiti uz proporcionalno sudjelovanje privatnih dioničara u iznosu od dodatnih 13,67 milijuna EUR. Međutim, doprinos privatnih dioničara iznosio je samo 1 06  000 EUR, zbog čega je temeljni kapital društva povećan za svega 31,4 milijuna EUR. Stoga se vlasnički udio države u zračnom prijevozniku Cyprus Airways povećao sa 69,62 % na 93,67 %.

3.2.1.2.   Mjera 2.: Potpora za sanaciju

| (29) | Dana 13. prosinca 2012. ciparska nadležna tijela prijavila su potporu za sanaciju za Cyprus Airways u iznosu od 73 milijuna EUR. Prema tvrdnji u obavijesti ciparskih nadležnih tijela taj je iznos odgovarao potrebama neto novčanog toka zračnog prijevoznika Cyprus Airways do 30. lipnja 2013., tj. u razdoblju od šest mjeseci. Potpora za sanaciju bila bi dodijeljena u obliku državnog zajma s kamatnom stopom od 1,76 % i rokom povrata do 30. lipnja 2013. |
| --- | --- |

(29)

Dana 13. prosinca 2012. ciparska nadležna tijela prijavila su potporu za sanaciju za Cyprus Airways u iznosu od 73 milijuna EUR. Prema tvrdnji u obavijesti ciparskih nadležnih tijela taj je iznos odgovarao potrebama neto novčanog toka zračnog prijevoznika Cyprus Airways do 30. lipnja 2013., tj. u razdoblju od šest mjeseci. Potpora za sanaciju bila bi dodijeljena u obliku državnog zajma s kamatnom stopom od 1,76 % i rokom povrata do 30. lipnja 2013.

| (30) | Ciparska nadležna tijela tvrdila su da je od 73 milijuna EUR potpore za sanaciju 16,3 milijuna EUR već bilo dodijeljeno prijevozniku Cyprus Airways u okviru mjere 1. Komisija je u odluci od 6. ožujka 2013. napomenula da su ciparska nadležna tijela prijavila potporu za sanaciju u obliku zajma, a plaćanje u iznosu od 16,3 milijuna EUR bilo je dio povećanja kapitala. |
| --- | --- |

(30)

Ciparska nadležna tijela tvrdila su da je od 73 milijuna EUR potpore za sanaciju 16,3 milijuna EUR već bilo dodijeljeno prijevozniku Cyprus Airways u okviru mjere 1. Komisija je u odluci od 6. ožujka 2013. napomenula da su ciparska nadležna tijela prijavila potporu za sanaciju u obliku zajma, a plaćanje u iznosu od 16,3 milijuna EUR bilo je dio povećanja kapitala.

| (31) | Ciparska nadležna tijela tvrdila su da je potpora za sanaciju potrebna kao kratkoročna potpora prijevozniku Cyprus Airways. Potvrdila su da su 2007. odobrila potporu za restrukturiranje, ali su objasnila da su postojale izvanredne okolnosti zbog kojih je prekinuta početna provedba plana restrukturiranja iz 2007. i koje su naštetile dugoročnoj održivosti društva. Te su se okolnosti odnosile na financijsko stanje na Cipru i u Grčkoj, dva glavna tržišta na kojima Cyprus Airways posluje, nestabilnu političku situaciju na Bliskom istoku, učinak turske zabrane prelijetanja za ciparske zrakoplove, ulazak novih niskotarifnih konkurenata na tržište, koji su navodno bili subvencionirani u okviru državnog programa, te nedovoljnu kapitaliziranost zračnog prijevoznika Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(31)

Ciparska nadležna tijela tvrdila su da je potpora za sanaciju potrebna kao kratkoročna potpora prijevozniku Cyprus Airways. Potvrdila su da su 2007. odobrila potporu za restrukturiranje, ali su objasnila da su postojale izvanredne okolnosti zbog kojih je prekinuta početna provedba plana restrukturiranja iz 2007. i koje su naštetile dugoročnoj održivosti društva. Te su se okolnosti odnosile na financijsko stanje na Cipru i u Grčkoj, dva glavna tržišta na kojima Cyprus Airways posluje, nestabilnu političku situaciju na Bliskom istoku, učinak turske zabrane prelijetanja za ciparske zrakoplove, ulazak novih niskotarifnih konkurenata na tržište, koji su navodno bili subvencionirani u okviru državnog programa, te nedovoljnu kapitaliziranost zračnog prijevoznika Cyprus Airways.

3.2.1.3.   Mjera 3.: Naknada ex gratia

| (32) | Prema obavijesti od 13. prosinca 2012. ciparsko Vijeće ministara 4. prosinca 2012. odlučilo je dodijeliti naknadu ex gratia zaposlenicima Cyprus Airwaysa koji bi se smatrali viškom u kontekstu restrukturiranja društva. U skladu s tom odlukom, uvjeti za dodjelu naknada ex gratia bili su sljedeći: i. naknada mora biti u skladu s pravilima o državnim potporama; ii. sindikati društva moraju prihvatiti novi poslovni plan (tj. plan oporavka) i iii. naknada ne smije premašiti 50 % uobičajene naknade koju ciparski fond za radnike otpuštene kao višak (RPF) isplaćuje otpuštenim radnicima. |
| --- | --- |

(32)

Prema obavijesti od 13. prosinca 2012. ciparsko Vijeće ministara 4. prosinca 2012. odlučilo je dodijeliti naknadu ex gratia zaposlenicima Cyprus Airwaysa koji bi se smatrali viškom u kontekstu restrukturiranja društva. U skladu s tom odlukom, uvjeti za dodjelu naknada ex gratia bili su sljedeći: i. naknada mora biti u skladu s pravilima o državnim potporama; ii. sindikati društva moraju prihvatiti novi poslovni plan (tj. plan oporavka) i iii. naknada ne smije premašiti 50 % uobičajene naknade koju ciparski fond za radnike otpuštene kao višak (RPF) isplaćuje otpuštenim radnicima.

3.2.2.   Drugi službeni istražni postupak

| (33) | Komisija je 4. veljače 2014. pokrenula službeni istražni postupak u vezi sa sljedećim mjerama: |
| --- | --- |

(33)

Komisija je 4. veljače 2014. pokrenula službeni istražni postupak u vezi sa sljedećim mjerama:

3.2.2.1.   Mjera 4.: Potpora za restrukturiranje

| (34) | Dana 23. listopada 2013. ciparska nadležna tijela prijavila su potporu za restrukturiranje za Cyprus Airways u iznosu od 102,9 milijuna EUR i priložila novi plan restrukturiranja (tj. plan restrukturiranja iz 2013.), koji nije povezan s planom oporavka iz uvodne izjave 26. Potpora za restrukturiranje sastojala se od:






  (a) | sudjelovanja države u povećanju kapitala u iznosu od 31,33 milijuna EUR, koji je već odobren 2012. (mjera 1.); |
| --- | --- | --- |

(34)

Dana 23. listopada 2013. ciparska nadležna tijela prijavila su potporu za restrukturiranje za Cyprus Airways u iznosu od 102,9 milijuna EUR i priložila novi plan restrukturiranja (tj. plan restrukturiranja iz 2013.), koji nije povezan s planom oporavka iz uvodne izjave 26. Potpora za restrukturiranje sastojala se od:

(a)

sudjelovanja države u povećanju kapitala u iznosu od 31,33 milijuna EUR, koji je već odobren 2012. (mjera 1.);

| (b) | obroka potpore za sanaciju u obliku zajma koji su već dodijeljeni Cyprus Airwaysu (mjera 2.) u ukupnom iznosu od 34,5 milijuna EUR. Cyprus Airways dodijeljeni iznos ne bi vratio, a odgovarajući dug pretvorio bi se u vlasnički udio; |
| --- | --- |

(b)

obroka potpore za sanaciju u obliku zajma koji su već dodijeljeni Cyprus Airwaysu (mjera 2.) u ukupnom iznosu od 34,5 milijuna EUR. Cyprus Airways dodijeljeni iznos ne bi vratio, a odgovarajući dug pretvorio bi se u vlasnički udio;

| (c) | država Cipar 2007. je kao dio odobrenog paketa za restrukturiranje dala jamstvo za kredit od 45 milijuna CYP (oko 78 milijuna EUR), koji je Cyprus Airways dobio od banke Hellenic Bank (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Cyprus Airways redovito je servisirao taj kredit u šestomjesečnim obrocima, a u kolovozu 2013. nepodmireni je iznos bio 28,5 milijuna EUR. U okviru prijavljene potpore za restrukturiranje društvo nepodmireni iznos ne bi vratilo banci Hellenic Bank. Zbog toga bi državno jamstvo dospjelo na naplatu, čime bi nastao novi dug Cyprus Airwaysa prema državi jer bi država morala otplatiti kredit. Država bi naknadno taj dug od 28,5 milijuna EUR pretvorila u vlasnički udio u Cyprus Airwaysu; |
| --- | --- |

(c)

država Cipar 2007. je kao dio odobrenog paketa za restrukturiranje dala jamstvo za kredit od 45 milijuna CYP (oko 78 milijuna EUR), koji je Cyprus Airways dobio od banke Hellenic Bank (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Cyprus Airways redovito je servisirao taj kredit u šestomjesečnim obrocima, a u kolovozu 2013. nepodmireni je iznos bio 28,5 milijuna EUR. U okviru prijavljene potpore za restrukturiranje društvo nepodmireni iznos ne bi vratilo banci Hellenic Bank. Zbog toga bi državno jamstvo dospjelo na naplatu, čime bi nastao novi dug Cyprus Airwaysa prema državi jer bi država morala otplatiti kredit. Država bi naknadno taj dug od 28,5 milijuna EUR pretvorila u vlasnički udio u Cyprus Airwaysu;

| (d) | potporni fond Cyprus Airwaysa za zaposlenike iz Cipra (osim pilota) definirani je sustav socijalnih naknada koje se isplaćuju iz doprinosa zaposlenika i Cyprus Airwaysa. Društvo konačno raspolaže čitavim iznosom dodijeljenim potpornom fondu na temelju ugovornih prava osoblja („kupovna moć”). Društvo također jamči za kupovnu moć potpornog fonda. Zbog loših rezultata ulaganja u potpornom fondu nastao je znatan manjak koji je 1. siječnja 2013. iznosio 12 milijuna EUR na osnovi trajnog poslovanja (tj. uz pretpostavku da će Cyprus nastaviti poslovati) ili 14,9 milijuna EUR na osnovi prestanka poslovanja. U okviru potpore za restrukturiranje država Cipar osigurat će 8,6 milijuna EUR za pokrivanje manjka u potpornom fondu na osnovi trajnog poslovanja, a preostali iznos pokrit će se transakcijama povezanima s nekretninama (prihod od prodaje nekretnine društva u Nikoziji i prijenos vlasništva nekretnine u Ateni na potporni fond). |
| --- | --- |

(d)

potporni fond Cyprus Airwaysa za zaposlenike iz Cipra (osim pilota) definirani je sustav socijalnih naknada koje se isplaćuju iz doprinosa zaposlenika i Cyprus Airwaysa. Društvo konačno raspolaže čitavim iznosom dodijeljenim potpornom fondu na temelju ugovornih prava osoblja („kupovna moć”). Društvo također jamči za kupovnu moć potpornog fonda. Zbog loših rezultata ulaganja u potpornom fondu nastao je znatan manjak koji je 1. siječnja 2013. iznosio 12 milijuna EUR na osnovi trajnog poslovanja (tj. uz pretpostavku da će Cyprus nastaviti poslovati) ili 14,9 milijuna EUR na osnovi prestanka poslovanja. U okviru potpore za restrukturiranje država Cipar osigurat će 8,6 milijuna EUR za pokrivanje manjka u potpornom fondu na osnovi trajnog poslovanja, a preostali iznos pokrit će se transakcijama povezanima s nekretninama (prihod od prodaje nekretnine društva u Nikoziji i prijenos vlasništva nekretnine u Ateni na potporni fond).

| (35) | Elementi (a) i (b) potpore za restrukturiranje odgovaraju mjerama 1. i 2. koje su naknadno prijavljene u okviru potpore za restrukturiranje za Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(35)

Elementi (a) i (b) potpore za restrukturiranje odgovaraju mjerama 1. i 2. koje su naknadno prijavljene u okviru potpore za restrukturiranje za Cyprus Airways.

| (36) | Osim toga, planom restrukturiranja iz 2013. predviđen je mogući kratkoročni državni zajam u iznosu od 10 milijuna EUR koji bi, prema ciparskim nadležnim tijelima, bio dodijeljen po tržišnim uvjetima. Međutim, predviđeni datum odobrenja ili uvjeti tog zajma nisu bili jasni, a zajam nije uključen ni u ukupan iznos od 102,9 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(36)

Osim toga, planom restrukturiranja iz 2013. predviđen je mogući kratkoročni državni zajam u iznosu od 10 milijuna EUR koji bi, prema ciparskim nadležnim tijelima, bio dodijeljen po tržišnim uvjetima. Međutim, predviđeni datum odobrenja ili uvjeti tog zajma nisu bili jasni, a zajam nije uključen ni u ukupan iznos od 102,9 milijuna EUR.

| (37) | Ciparska nadležna tijela objasnila su da se plan restrukturiranja iz 2007. u početku provodio u skladu s rasporedom. Međutim, prihod društva počeo se smanjivati 2009. zbog financijske krize u Uniji, posebno u Grčkoj i Cipru. Drugi čimbenici novih teškoća društva bili su turska zabrana prelijetanja, kojom se Cyprus Airways spriječilo da dosegne buduća tržišta, npr. Rusiju, Armeniju i Ukrajinu konkurentskim trajanjem leta, nemiri na Bliskom istoku i poslovanje konkurentskih niskotarifnih zračnih prijevoznika sa sjedištem u Cipru. |
| --- | --- |

(37)

Ciparska nadležna tijela objasnila su da se plan restrukturiranja iz 2007. u početku provodio u skladu s rasporedom. Međutim, prihod društva počeo se smanjivati 2009. zbog financijske krize u Uniji, posebno u Grčkoj i Cipru. Drugi čimbenici novih teškoća društva bili su turska zabrana prelijetanja, kojom se Cyprus Airways spriječilo da dosegne buduća tržišta, npr. Rusiju, Armeniju i Ukrajinu konkurentskim trajanjem leta, nemiri na Bliskom istoku i poslovanje konkurentskih niskotarifnih zračnih prijevoznika sa sjedištem u Cipru.

3.2.2.2.   Plan restrukturiranja iz 2013.

| (38) | Planom restrukturiranja iz 2013. predviđeno je razdoblje restrukturiranja od travnja 2012. (prva prodaja imovine u okviru vlastitog doprinosa društva troškovima restrukturiranja) do kraja 2017. Cilj je bio ponovno uspostaviti profitabilnost Cyprus Airwaysa od financijske godine 2014. Međutim, ciparska nadležna tijela objasnila su da se planom restrukturiranja iz 2013. nije uzeo u obzir temeljni poslovni model društva. Društvo je već poduzelo neke mjere predviđene planom restrukturiranja iz 2013. |
| --- | --- |

(38)

Planom restrukturiranja iz 2013. predviđeno je razdoblje restrukturiranja od travnja 2012. (prva prodaja imovine u okviru vlastitog doprinosa društva troškovima restrukturiranja) do kraja 2017. Cilj je bio ponovno uspostaviti profitabilnost Cyprus Airwaysa od financijske godine 2014. Međutim, ciparska nadležna tijela objasnila su da se planom restrukturiranja iz 2013. nije uzeo u obzir temeljni poslovni model društva. Društvo je već poduzelo neke mjere predviđene planom restrukturiranja iz 2013.

Restrukturiranje flote i poslovanja

| (39) | Planom restrukturiranja iz 2013. predviđeno je smanjenje flote na šest zrakoplova (sa 13 zrakoplova početkom travnja 2012.). To smanjenje ostvareno je do 10. prosinca 2013. prodajom dva zrakoplova u vlasništvu društva u travnju 2012. i istekom ugovora o zakupu za još pet zrakoplova. Od preostalih šest zrakoplova u floti, Cyprus Airways zadržao bi pet zrakoplova koje drži u zakupu, a jedan zrakoplov u vlasništvu društva bio bi zadržan kao rezervni. |
| --- | --- |

(39)

Planom restrukturiranja iz 2013. predviđeno je smanjenje flote na šest zrakoplova (sa 13 zrakoplova početkom travnja 2012.). To smanjenje ostvareno je do 10. prosinca 2013. prodajom dva zrakoplova u vlasništvu društva u travnju 2012. i istekom ugovora o zakupu za još pet zrakoplova. Od preostalih šest zrakoplova u floti, Cyprus Airways zadržao bi pet zrakoplova koje drži u zakupu, a jedan zrakoplov u vlasništvu društva bio bi zadržan kao rezervni.

| (40) | Smanjenje flote uzrokovalo bi smanjenje broja linija na 13. Sljedeće su linije već obustavljene u travnju 2012.: LCA-ATH-SKG-LCA; LCA-ATH-HER-LCA; LCA-ATH-RHO-LCA; LCA-LED (8). Planirala se obustava i sljedećih linija: LCA-HER-RHO-LCA; LCA-SKG-HER-LCA; LCA-SKG-RHO-LCA; LCA-FCO; LCA-VIE i LCA-LHR, koje bi bile zamijenjene linijom LCA-STN (9). Društvo bi smanjilo i učestalost letova na tri linije: LCA-LON, LCA-SKG i LCA-HER (10). Bilo je predviđeno zadržavanje sljedećih linija: LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER, LCA-AMS, LCA-CDG, LCA-SVO, LCA-SOF, LCA-FRA, LCA-MUC, LCA-ZRH, LCA-TLV, LCA-BEY, LCA-STN (11). Prema ciparskim nadležnim tijelima planom restrukturiranja iz 2013. stoga je bilo predviđeno smanjenje kapaciteta za 35 % u smislu raspoloživih putničkih kilometara (12) u odnosu na kapacitet iz 2012. |
| --- | --- |

(40)

Smanjenje flote uzrokovalo bi smanjenje broja linija na 13. Sljedeće su linije već obustavljene u travnju 2012.: LCA-ATH-SKG-LCA; LCA-ATH-HER-LCA; LCA-ATH-RHO-LCA; LCA-LED (8). Planirala se obustava i sljedećih linija: LCA-HER-RHO-LCA; LCA-SKG-HER-LCA; LCA-SKG-RHO-LCA; LCA-FCO; LCA-VIE i LCA-LHR, koje bi bile zamijenjene linijom LCA-STN (9). Društvo bi smanjilo i učestalost letova na tri linije: LCA-LON, LCA-SKG i LCA-HER (10). Bilo je predviđeno zadržavanje sljedećih linija: LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER, LCA-AMS, LCA-CDG, LCA-SVO, LCA-SOF, LCA-FRA, LCA-MUC, LCA-ZRH, LCA-TLV, LCA-BEY, LCA-STN (11). Prema ciparskim nadležnim tijelima planom restrukturiranja iz 2013. stoga je bilo predviđeno smanjenje kapaciteta za 35 % u smislu raspoloživih putničkih kilometara (12) u odnosu na kapacitet iz 2012.

| (41) | Planom je bila obuhvaćena bolja raspodjela trajanja leta kako bi se maksimalnno povećala iskorištenost flote. Linija do Londona promijenjena s Heathrowa na Stansted i smatra se strateškom zbog svoje popularnosti. |
| --- | --- |

(41)

Planom je bila obuhvaćena bolja raspodjela trajanja leta kako bi se maksimalnno povećala iskorištenost flote. Linija do Londona promijenjena s Heathrowa na Stansted i smatra se strateškom zbog svoje popularnosti.

Mjere smanjenje troškova

| (42) | Planom restrukturiranja iz 2013. predviđeno je smanjenje izravnih troškova u ukupnom iznosu od 45,7 milijuna EUR do kraja financijske godine 2014. kao osnovni scenarij. Od tih smanjenja troškova 16,2 milijuna EUR odnosi se na smanjenje obujma poslovanja, uključujući otpuštanje dijela osoblja i smanjenja plaća povezana sa smanjenjem obujma poslovanja, a preostalih 29,5 milijuna EUR odnosi se na dodatnu uštedu. Glavne elemente čine otpuštanje osoblja (17,6 milijuna EUR); ostalo smanjenje troškova osoblja (4,5 milijuna EUR); smanjenje troškova goriva (zbog ujednačenosti flote koja se sastoji od zrakoplova Airbus A320 i reorganizacije putničkog kapaciteta – 12,5 milijuna EUR); ušteda putničkih troškova (npr. ukidanje opcije obroka u ekonomskom razredu – 5,5 milijuna EUR); smanjenje i ponovno pregovaranje naknada za prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci LCA (4,2 milijuna EUR); smanjenje i ponovno pregovaranje pristojbi zračnih luka i rutnih naknada (3,3 milijuna EUR); otkaz zakupa zrakoplova (4,5 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(42)

Planom restrukturiranja iz 2013. predviđeno je smanjenje izravnih troškova u ukupnom iznosu od 45,7 milijuna EUR do kraja financijske godine 2014. kao osnovni scenarij. Od tih smanjenja troškova 16,2 milijuna EUR odnosi se na smanjenje obujma poslovanja, uključujući otpuštanje dijela osoblja i smanjenja plaća povezana sa smanjenjem obujma poslovanja, a preostalih 29,5 milijuna EUR odnosi se na dodatnu uštedu. Glavne elemente čine otpuštanje osoblja (17,6 milijuna EUR); ostalo smanjenje troškova osoblja (4,5 milijuna EUR); smanjenje troškova goriva (zbog ujednačenosti flote koja se sastoji od zrakoplova Airbus A320 i reorganizacije putničkog kapaciteta – 12,5 milijuna EUR); ušteda putničkih troškova (npr. ukidanje opcije obroka u ekonomskom razredu – 5,5 milijuna EUR); smanjenje i ponovno pregovaranje naknada za prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci LCA (4,2 milijuna EUR); smanjenje i ponovno pregovaranje pristojbi zračnih luka i rutnih naknada (3,3 milijuna EUR); otkaz zakupa zrakoplova (4,5 milijuna EUR).

| (43) | Osim smanjenja flote i linija, sljedeće su mjere provedene do siječnja 2014: ukidanje opcije obroka u ekonomskom razredu, ponovno pregovaranje naknada za prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci LCA, što je rezultiralo uštedom od 1,2 milijuna EUR (za razliku od 0,6 milijuna EUR predviđenih planom restrukturiranja iz 2013.); smanjenje doprinosa za plaće i potporni fond za 10 %. Međutim, u bliskoj budućnosti ne očekuje se smanjenje naknada za slijetanje i parkiranje u zračnoj luci LCA zbog stalnih neslaganja u pogledu ostalih naknada, što onemogućuje ponovno pregovaranje o naknadama za slijetanje i parkiranje. |
| --- | --- |

(43)

Osim smanjenja flote i linija, sljedeće su mjere provedene do siječnja 2014: ukidanje opcije obroka u ekonomskom razredu, ponovno pregovaranje naknada za prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci LCA, što je rezultiralo uštedom od 1,2 milijuna EUR (za razliku od 0,6 milijuna EUR predviđenih planom restrukturiranja iz 2013.); smanjenje doprinosa za plaće i potporni fond za 10 %. Međutim, u bliskoj budućnosti ne očekuje se smanjenje naknada za slijetanje i parkiranje u zračnoj luci LCA zbog stalnih neslaganja u pogledu ostalih naknada, što onemogućuje ponovno pregovaranje o naknadama za slijetanje i parkiranje.

| (44) | U pogledu otpuštanja viška osoblja broj zaposlenika smanjio se sa 1  037 u prosincu 2011. na 650 u siječnju 2014., a dogovoreno otpuštanje daljnjeg 321 zaposlenika još čeka na izvršenje. Ciparska nadležna tijela objasnila su da nikakva naknada ex gratia nije odobrena za ta otpuštanja. |
| --- | --- |

(44)

U pogledu otpuštanja viška osoblja broj zaposlenika smanjio se sa 1  037 u prosincu 2011. na 650 u siječnju 2014., a dogovoreno otpuštanje daljnjeg 321 zaposlenika još čeka na izvršenje. Ciparska nadležna tijela objasnila su da nikakva naknada ex gratia nije odobrena za ta otpuštanja.

Inicijative za povećanje prihoda

| (45) | U pogledu novih inicijativa za povećanje prihoda, kao osnovni scenarij planom restrukturiranja iz 2013. obuhvaćeno je povećanje cijene karte od 2 do 3 % godišnje od 2015. Prema konzervativnom scenariju plana restrukturiranja iz 2013. prihod se trebao smanjiti za 1 % u 2014. i neće se povećavati nakon 2015. Osim toga, u planu se spominje popratni prihod od dodatnih usluga koje se pružaju putnicima, ali nije naveden nikakav iznos. |
| --- | --- |

(45)

U pogledu novih inicijativa za povećanje prihoda, kao osnovni scenarij planom restrukturiranja iz 2013. obuhvaćeno je povećanje cijene karte od 2 do 3 % godišnje od 2015. Prema konzervativnom scenariju plana restrukturiranja iz 2013. prihod se trebao smanjiti za 1 % u 2014. i neće se povećavati nakon 2015. Osim toga, u planu se spominje popratni prihod od dodatnih usluga koje se pružaju putnicima, ali nije naveden nikakav iznos.

Ponovna uspostava održivosti – pretpostavke

| (46) | Planom restrukturiranja iz 2013. predviđena je ponovna uspostava održivosti društva od 2014. U planu se razmatraju sljedeći financijski rezultati u osnovnom scenariju, uz pretpostavku da će se financijsko restrukturiranje iz mjere 4. provesti do kraja 2013.:

  Tablica 1.


  Predviđena dobit i gubitak (osnovni scenarij) (milijuni EUR) | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihod | 168,1 | 108,2 | 109,6 | 111,7 | 113,1 |
| EBIT | (18,8) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Neto dobit prije poreza | (18,9) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| EBIT % | (24,9) % | 0,4 % | 1,9 % | 4,1 % | 5,3 % |
| Kapitalne rezerve | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Ukupne rezerve | (103,1) | (102,7) | (100,5) | (96,0) | (90,0) |
| Ukupni vlasnički kapital | 1,4 | 1,8 | 4,0 | 8,5 | 14,5 |

(46)

Planom restrukturiranja iz 2013. predviđena je ponovna uspostava održivosti društva od 2014. U planu se razmatraju sljedeći financijski rezultati u osnovnom scenariju, uz pretpostavku da će se financijsko restrukturiranje iz mjere 4. provesti do kraja 2013.:

Tablica 1.

Predviđena dobit i gubitak (osnovni scenarij) (milijuni EUR)

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Prihod

168,1

108,2

109,6

111,7

113,1

EBIT

(18,8)

0,4

2,1

4,6

6,0

Neto dobit prije poreza

(18,9)

0,4

2,1

4,6

6,0

EBIT %

(24,9) %

0,4 %

1,9 %

4,1 %

5,3 %

Kapitalne rezerve

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Ukupne rezerve

(103,1)

(102,7)

(100,5)

(96,0)

(90,0)

Ukupni vlasnički kapital

1,4

1,8

4,0

8,5

14,5

| (47) | U pogledu profitabilnosti u planu restrukturiranja iz 2013. razmatra se sljedeća profitabilnost:

  Tablica 2.


  Predviđena profitabilnost











  (u %) |
| --- | --- |
| | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| Povrat na kapital (ROE) | 21,2 | 54,1 | 53,5 | 41,3 |
| Povrat na uloženi kapital (ROCE) | 1,2 | 6,1 | 11,4 | 13,0 |

(47)

U pogledu profitabilnosti u planu restrukturiranja iz 2013. razmatra se sljedeća profitabilnost:

Tablica 2.

Predviđena profitabilnost

(u %)

2014.

2015.

2016.

2017.

Povrat na kapital (ROE)

21,2

54,1

53,5

41,3

Povrat na uloženi kapital (ROCE)

1,2

6,1

11,4

13,0

| (48) | Osim prethodno navedenih mjera restrukturiranja, rezultati se temelje na sljedećim pretpostavkama:






  (a) | smanjenje broja putnika i prihoda kao rezultat smanjene mreže; |
| --- | --- | --- |

(48)

Osim prethodno navedenih mjera restrukturiranja, rezultati se temelje na sljedećim pretpostavkama:

(a)

smanjenje broja putnika i prihoda kao rezultat smanjene mreže;

| (b) | ušteda troškova goriva zbog povećane upotrebe sustava upravljanja gorivom; pretpostavljena je fiksna cijena goriva; |
| --- | --- |

(b)

ušteda troškova goriva zbog povećane upotrebe sustava upravljanja gorivom; pretpostavljena je fiksna cijena goriva;

| (c) | planirano reprogramiranje duga prema trećim osobama kojim se izbjegava obračunavanje ili plaćanje kamata i novi zajmovi; |
| --- | --- |

(c)

planirano reprogramiranje duga prema trećim osobama kojim se izbjegava obračunavanje ili plaćanje kamata i novi zajmovi;

| (d) | stabilan devizni tečaj između USD i EUR do 2017.; |
| --- | --- |

(d)

stabilan devizni tečaj između USD i EUR do 2017.;

| (e) | nepostojanje zaštite od rizika povezanih s cijenom goriva ili deviznim tečajem između USD i EUR zbog nemogućnosti pružanja kolaterala za te instrumente. |
| --- | --- |

(e)

nepostojanje zaštite od rizika povezanih s cijenom goriva ili deviznim tečajem između USD i EUR zbog nemogućnosti pružanja kolaterala za te instrumente.

| (49) | Profitabilnost se djelomično temelji na preostalim linijama LCA-BEY, LCA-TLV, LCA-SOF i LCA-SVO, koje su jedine imale pozitivan EBIT tijekom razdoblja restrukturiranja. Za druge zadržane linije predviđa se nulta ili negativna neto dobit. |
| --- | --- |

(49)

Profitabilnost se djelomično temelji na preostalim linijama LCA-BEY, LCA-TLV, LCA-SOF i LCA-SVO, koje su jedine imale pozitivan EBIT tijekom razdoblja restrukturiranja. Za druge zadržane linije predviđa se nulta ili negativna neto dobit.

| (50) | Plan restrukturiranja iz 2013. obuhvaćao je najbolji i najgori scenarij. Najgori scenarij odnosio se samo na smanjenje prihoda iz uvodne izjave 45. i ishod mu je (na razini EBIT-a) bio gubitak od 0,3 milijuna EUR u 2014., 0 EUR u 2015. i dobit od 0,3 milijuna EUR u 2016. i 2017. |
| --- | --- |

(50)

Plan restrukturiranja iz 2013. obuhvaćao je najbolji i najgori scenarij. Najgori scenarij odnosio se samo na smanjenje prihoda iz uvodne izjave 45. i ishod mu je (na razini EBIT-a) bio gubitak od 0,3 milijuna EUR u 2014., 0 EUR u 2015. i dobit od 0,3 milijuna EUR u 2016. i 2017.

| (51) | Planom se uzimaju u obzir određeni rizici povezani s ponovnom uspostavom održivosti, ali se ne navodi njihov utjecaj na različite scenarije, osobito u slučaju najgoreg scenarija. To se posebno odnosi na:






  (a) | makroekonomski rizik, posebno od mogućeg rasta cijene nafte ili promjene u deviznom tečaju između USD i EUR; prema planu, utjecaj varijacije od 1 % za dva rizika iznosi oko 3 10  000 EUR odnosno 4 25  000 EUR u jednoj godini; |
| --- | --- | --- |

(51)

Planom se uzimaju u obzir određeni rizici povezani s ponovnom uspostavom održivosti, ali se ne navodi njihov utjecaj na različite scenarije, osobito u slučaju najgoreg scenarija. To se posebno odnosi na:

(a)

makroekonomski rizik, posebno od mogućeg rasta cijene nafte ili promjene u deviznom tečaju između USD i EUR; prema planu, utjecaj varijacije od 1 % za dva rizika iznosi oko 3 10  000 EUR odnosno 4 25  000 EUR u jednoj godini;

| (b) | rizik od povećanja tržišnog natjecanja na linijama za Tel Aviv (zbog sporazuma o otvorenom nebu za koji se očekuje da će prouzročiti povećanje tržišnog natjecanja na toj liniji od 2015.) i Moskvu (zbog očekivanog povećanja učestalosti letova zračnog prijevoznika Transaero koji je konkurentan Cyprus Airwaysu); utjecaj tih rizika na budući prihod zračnog prijevoznika Cyprus Airways nije analiziran. |
| --- | --- |

(b)

rizik od povećanja tržišnog natjecanja na linijama za Tel Aviv (zbog sporazuma o otvorenom nebu za koji se očekuje da će prouzročiti povećanje tržišnog natjecanja na toj liniji od 2015.) i Moskvu (zbog očekivanog povećanja učestalosti letova zračnog prijevoznika Transaero koji je konkurentan Cyprus Airwaysu); utjecaj tih rizika na budući prihod zračnog prijevoznika Cyprus Airways nije analiziran.

Troškovi restrukturiranja i financiranje

| (52) | Ukupni troškovi restrukturiranja iznosili su 147,4 milijuna EUR, a iznos bi se dodijelio prema sljedećim kategorijama:

  Tablica 3.


  Troškovi restrukturiranja (milijuni EUR)







  Akumulirani gubici | 99,7 |
| --- | --- | --- |
| Ostali troškovi restrukturiranja (namire zakupa zrakoplova, otpremnine itd.) | 10,4 |
| Obrtni kapital | 37,4 |
| Ukupni troškovi restrukturiranja | 147,4 |

(52)

Ukupni troškovi restrukturiranja iznosili su 147,4 milijuna EUR, a iznos bi se dodijelio prema sljedećim kategorijama:

Tablica 3.

Troškovi restrukturiranja (milijuni EUR)

Akumulirani gubici

99,7

Ostali troškovi restrukturiranja (namire zakupa zrakoplova, otpremnine itd.)

10,4

Obrtni kapital

37,4

Ukupni troškovi restrukturiranja

147,4

| (53) | Ukupna potpora za restrukturiranje predviđena planom restrukturiranja iz 2013. iznosila je 102,9 milijuna EUR, tj. 69,8 % troškova restrukturiranja. Društvo bi pridonijelo troškovima restrukturiranja („vlastiti doprinos”) prodajom ili prijenosom vlasništva nad imovinom u procijenjenoj ukupnoj vrijednosti od 54,46 milijuna EUR. Planom restrukturiranja iz 2013. predviđeno je da se vlastiti doprinos sastoji od sljedećih elemenata:

  Tablica 4.


  Predloženi vlastiti doprinos iz plana restrukturiranja iz 2013. | Iznos (milijuni EUR) | Procijenjeni datum realizacije |
| --- | --- | --- | --- |
| Prodaja dva zrakoplova Airbus A319 | 22,1 | Zaključena u travnju 2012. |
| Prodaja večernjeg slota u zračnoj luci LHR | 15 | Pregovori u tijeku |
| Prodaja jutarnjeg slota u zračnoj luci LHR | 10 | Krajem 2014. |
| Prodaja rezervnih dijelova | 3,5 | 2,0 milijuna EUR u 2013.,
  1,1 milijun EUR u 2014.,
  0,4 milijuna EUR u 2015. |
| Prodaja nekretnine u Nikoziji | 3,1 | Zaključena 6. kolovoza 2013. |
| Prijenos vlasništva nekretnine u Ateni na potporni fond | 0,76 | Ugovor o prijenosu vlasništva nekretnine sklopljen u kolovozu 2013. |
| Ukupni predloženi vlastiti doprinos | 54,46 | |

(53)

Ukupna potpora za restrukturiranje predviđena planom restrukturiranja iz 2013. iznosila je 102,9 milijuna EUR, tj. 69,8 % troškova restrukturiranja. Društvo bi pridonijelo troškovima restrukturiranja („vlastiti doprinos”) prodajom ili prijenosom vlasništva nad imovinom u procijenjenoj ukupnoj vrijednosti od 54,46 milijuna EUR. Planom restrukturiranja iz 2013. predviđeno je da se vlastiti doprinos sastoji od sljedećih elemenata:

Tablica 4.

Predloženi vlastiti doprinos iz plana restrukturiranja iz 2013.

Iznos (milijuni EUR)

Procijenjeni datum realizacije

Prodaja dva zrakoplova Airbus A319

22,1

Zaključena u travnju 2012.

Prodaja večernjeg slota u zračnoj luci LHR

15

Pregovori u tijeku

Prodaja jutarnjeg slota u zračnoj luci LHR

10

Krajem 2014.

Prodaja rezervnih dijelova

3,5

2,0 milijuna EUR u 2013.,

1,1 milijun EUR u 2014.,

0,4 milijuna EUR u 2015.

Prodaja nekretnine u Nikoziji

3,1

Zaključena 6. kolovoza 2013.

Prijenos vlasništva nekretnine u Ateni na potporni fond

0,76

Ugovor o prijenosu vlasništva nekretnine sklopljen u kolovozu 2013.

Ukupni predloženi vlastiti doprinos

54,46

| (54) | U pogledu zaključenih prodaja (dva zrakoplova Airbus A319, nekretnina u Nikoziji) ciparska nadležna tijela dostavila su kupoprodajne ugovore kojima se potvrđuju iznosi predviđeni planom restrukturiranja iz 2013. U pogledu nerealiziranih prodaja ciparska nadležna tijela dostavila su studije vrednovanja koje su specijalizirana poduzeća izradila za dva slota u zračnoj luci LHR i nekretninu u Ateni. |
| --- | --- |

(54)

U pogledu zaključenih prodaja (dva zrakoplova Airbus A319, nekretnina u Nikoziji) ciparska nadležna tijela dostavila su kupoprodajne ugovore kojima se potvrđuju iznosi predviđeni planom restrukturiranja iz 2013. U pogledu nerealiziranih prodaja ciparska nadležna tijela dostavila su studije vrednovanja koje su specijalizirana poduzeća izradila za dva slota u zračnoj luci LHR i nekretninu u Ateni.

Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja

| (55) | Ciparska nadležna tijela predložila su da se neke od prethodno navedenih mjera razmotre kao kompenzacijske mjere kako bi se utjecaj na tržišno natjecanje i konkurente sveo na najmanju moguću mjeru. To se posebno odnosi na:






  (a) | obustavu profitabilnih linija (13) koje su činile 8,8 % raspoloživih putničkih kilometara u 2012.: HER-SKG; LCA-FCO; LCA-LED; LCA-LED-PFO-LED-LCA; RHO-SKG-RHO. Osim toga, smanjenje kapaciteta na profitabilnim linijama: LCA-LON; LCA-ATH; LCA-SKG; LCA-HER. Ciparska nadležna tijela smatrala su da bi se sveukupni raspoloživi putnički kilometri smanjili za 24 % na profitabilnim linijama u odnosu na kapacitet iz 2012.; |
| --- | --- | --- |

(55)

Ciparska nadležna tijela predložila su da se neke od prethodno navedenih mjera razmotre kao kompenzacijske mjere kako bi se utjecaj na tržišno natjecanje i konkurente sveo na najmanju moguću mjeru. To se posebno odnosi na:

(a)

obustavu profitabilnih linija (13) koje su činile 8,8 % raspoloživih putničkih kilometara u 2012.: HER-SKG; LCA-FCO; LCA-LED; LCA-LED-PFO-LED-LCA; RHO-SKG-RHO. Osim toga, smanjenje kapaciteta na profitabilnim linijama: LCA-LON; LCA-ATH; LCA-SKG; LCA-HER. Ciparska nadležna tijela smatrala su da bi se sveukupni raspoloživi putnički kilometri smanjili za 24 % na profitabilnim linijama u odnosu na kapacitet iz 2012.;

| (b) | prodaju dva slota u zračnoj luci LHR; budući da je LHR potpuno koordinirana zračna luka, ciparska su nadležna tijela smatrala da bi se tim slotovima osigurala dovoljna kompenzacija za potencijalne konkurente; |
| --- | --- |

(b)

prodaju dva slota u zračnoj luci LHR; budući da je LHR potpuno koordinirana zračna luka, ciparska su nadležna tijela smatrala da bi se tim slotovima osigurala dovoljna kompenzacija za potencijalne konkurente;

| (c) | smanjenje flote za sedam zrakoplova. |
| --- | --- |

(c)

smanjenje flote za sedam zrakoplova.

| (56) | Ciparska nadležna tijela smatrala su da sudjelovanje države u povećanju kapitala u 2012. nije bila državna potpora, ali su ipak uključila mjeru 1. u potporu za restrukturiranje koju su prijavila. Tvrdila su i da je plan restrukturiranja iz 2013. razborit, da obuhvaća dostatne kompenzacijske mjere, da je vlastiti doprinos društva najveći mogući te da će se njime srednjoročno ponovno uspostaviti profitabilnost društva. |
| --- | --- |

(56)

Ciparska nadležna tijela smatrala su da sudjelovanje države u povećanju kapitala u 2012. nije bila državna potpora, ali su ipak uključila mjeru 1. u potporu za restrukturiranje koju su prijavila. Tvrdila su i da je plan restrukturiranja iz 2013. razborit, da obuhvaća dostatne kompenzacijske mjere, da je vlastiti doprinos društva najveći mogući te da će se njime srednjoročno ponovno uspostaviti profitabilnost društva.

| (57) | Općenito, ciparska nadležna tijela objasnila su važnost zračnog prometa za ciparsko gospodarstvo i ponovno naglasila izvanredne i nepredvidive okolnosti, što bi zračnom prijevozniku Cyprus Airways trebalo omogućiti da primi dodatnu potporu za restrukturiranje. Tim su okolnostima dodala rad „nezakonite” zračne luke u okupiranom sjeverenom dijelu Cipra, kojom se turski zračni prijevoznici navodno koriste kako bi turiste iz Europe doveli na Cipar. |
| --- | --- |

(57)

Općenito, ciparska nadležna tijela objasnila su važnost zračnog prometa za ciparsko gospodarstvo i ponovno naglasila izvanredne i nepredvidive okolnosti, što bi zračnom prijevozniku Cyprus Airways trebalo omogućiti da primi dodatnu potporu za restrukturiranje. Tim su okolnostima dodala rad „nezakonite” zračne luke u okupiranom sjeverenom dijelu Cipra, kojom se turski zračni prijevoznici navodno koriste kako bi turiste iz Europe doveli na Cipar.

3.2.2.3.   Mjera 5.: Potpora za usavršavanje

| (58) | Prema ciparskim nadležnim tijelima, u razdoblju 2010. – 2011. Cyprus Airways primio je potporu za usavršavanje u iznosu od 2 69  317,94 EUR u okviru Plana za stalne programe usavršavanja za pojedinačna poduzeća koji su ciparska nadležna tijela provela u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 800/2008 (14) (Uredba o općem skupnom izuzeću). |
| --- | --- |

(58)

Prema ciparskim nadležnim tijelima, u razdoblju 2010. – 2011. Cyprus Airways primio je potporu za usavršavanje u iznosu od 2 69  317,94 EUR u okviru Plana za stalne programe usavršavanja za pojedinačna poduzeća koji su ciparska nadležna tijela provela u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 800/2008 (14) (Uredba o općem skupnom izuzeću).

| (59) | Suprotno njihovim tvrdnjama o prijavljenim mjerama (vidjeti uvodnu izjavu 68.), u svojim podnescima koji se odnose na plan potpora za usavršavanje, a posebno u podnesku od 14. ožujka 2013., ciparska nadležna tijela tvrde da Cyprus Airways nije bio u teškoćama u vrijeme dodjele predmetne potpore za usavršavanje. Ciparska nadležna tijela stoga smatraju da je mjera bila u skladu s nacionalnim planom potpora za usavršavanje, utemeljenom na Uredbi o općem skupnom izuzeću, te da je stoga spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(59)

Suprotno njihovim tvrdnjama o prijavljenim mjerama (vidjeti uvodnu izjavu 68.), u svojim podnescima koji se odnose na plan potpora za usavršavanje, a posebno u podnesku od 14. ožujka 2013., ciparska nadležna tijela tvrde da Cyprus Airways nije bio u teškoćama u vrijeme dodjele predmetne potpore za usavršavanje. Ciparska nadležna tijela stoga smatraju da je mjera bila u skladu s nacionalnim planom potpora za usavršavanje, utemeljenom na Uredbi o općem skupnom izuzeću, te da je stoga spojiva s unutarnjim tržištem.

3.3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

3.3.1.   Prvi službeni istražni postupak

| (60) | U odluci od 6. ožujka 2013. (uvodne izjave 41. – 46.) Komisija je donijela preliminarni zaključak da se Cyprus Airways može smatrati poduzećem u teškoćama u smislu Komunikacije Komisije o smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama („Smjernice o sanaciji i restrukturiranju iz 2004.”) (15) barem od 2010. |
| --- | --- |

(60)

U odluci od 6. ožujka 2013. (uvodne izjave 41. – 46.) Komisija je donijela preliminarni zaključak da se Cyprus Airways može smatrati poduzećem u teškoćama u smislu Komunikacije Komisije o smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama („Smjernice o sanaciji i restrukturiranju iz 2004.”) (15) barem od 2010.

| (61) | Uzimajući prethodno navedeno u obzir, Komisija je došla do privremenog zaključka da mjere 1., 2. i 3. čine državnu potporu i izrazila dvojbe u pogledu njihove spojivosti s unutarnjim tržištem. Mjere naizgled nisu bile u skladu sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. zbog nedostatka plana restrukturiranja za povećanje kapitala i oblika potpore u slučaju potpore za sanaciju, koja je naizgled obuhvaćala i dio dokapitalizacije. Komisija je izrazila dvojbe i u pogledu načela jednokratne dodjele, u skladu s kojim poduzeće može primiti potporu za sanaciju i/ili restrukturiranje samo jedanput u deset godina. Posebno je dovela u pitanje čine li obrazloženja ciparskih nadležnih tijela izvanredne i nepredvidive okolnosti koje bi opravdale daljnju potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(61)

Uzimajući prethodno navedeno u obzir, Komisija je došla do privremenog zaključka da mjere 1., 2. i 3. čine državnu potporu i izrazila dvojbe u pogledu njihove spojivosti s unutarnjim tržištem. Mjere naizgled nisu bile u skladu sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. zbog nedostatka plana restrukturiranja za povećanje kapitala i oblika potpore u slučaju potpore za sanaciju, koja je naizgled obuhvaćala i dio dokapitalizacije. Komisija je izrazila dvojbe i u pogledu načela jednokratne dodjele, u skladu s kojim poduzeće može primiti potporu za sanaciju i/ili restrukturiranje samo jedanput u deset godina. Posebno je dovela u pitanje čine li obrazloženja ciparskih nadležnih tijela izvanredne i nepredvidive okolnosti koje bi opravdale daljnju potporu za restrukturiranje.

3.3.2.   Drugi službeni istražni postupak

| (62) | U odluci od 4. veljače 2014. Komisija je ponovila svoj preliminarni zaključak da se Cyprus Airways može smatrati poduzećem u teškoćama od 2010. Komisija je stoga donijela preliminarni zaključak da mjera 4. (uključujući mjere 1. i 2.) i mjera 5. čine državnu potporu te je izrazila dvojbe u pogledu njihove spojivosti s unutarnjim tržištem jer mjere naizgled nisu bile u skladu sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. (mjere 1., 2. i 4.) i Uredbom o općem skupnom izuzeću (mjera 5.). |
| --- | --- |

(62)

U odluci od 4. veljače 2014. Komisija je ponovila svoj preliminarni zaključak da se Cyprus Airways može smatrati poduzećem u teškoćama od 2010. Komisija je stoga donijela preliminarni zaključak da mjera 4. (uključujući mjere 1. i 2.) i mjera 5. čine državnu potporu te je izrazila dvojbe u pogledu njihove spojivosti s unutarnjim tržištem jer mjere naizgled nisu bile u skladu sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. (mjere 1., 2. i 4.) i Uredbom o općem skupnom izuzeću (mjera 5.).

| (63) | Komisija je posebno izrazila dvojbe u pogledu toga da se plan restrukturiranja temeljio na razboritim pretpostavkama te da će se njime ponovno uspostaviti održivost društva u razumnom roku koji je u skladu s odgovarajućom praksom. Osim toga, Komisija nije smatrala da je razina vlastitog doprinosa društva dostatna i dovela je u pitanje odnose li se predložene kompenzacijske mjere zaista na linije na kojima se ne ostvaruje gubitak. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je posebno izrazila dvojbe u pogledu toga da se plan restrukturiranja temeljio na razboritim pretpostavkama te da će se njime ponovno uspostaviti održivost društva u razumnom roku koji je u skladu s odgovarajućom praksom. Osim toga, Komisija nije smatrala da je razina vlastitog doprinosa društva dostatna i dovela je u pitanje odnose li se predložene kompenzacijske mjere zaista na linije na kojima se ne ostvaruje gubitak.

| (64) | Komisija je na kraju ponovila svoje dvojbe u pogledu toga može li se okolnostima opravdati iznimka od načela jednokratne dodjele. Napomenula je da je od 2011. do 2013. Cyprus Airways povećao broj domaćih letova u Grčkoj i time svjesno povećao izloženost na grčkom tržištu. Turska zabrana prelijetanja za ciparske zrakoplove i rad zračne luke na okupiranom području otoka također se ne mogu smatrati izvanrednim okolnostima jer su prisutni duže vrijeme. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je na kraju ponovila svoje dvojbe u pogledu toga može li se okolnostima opravdati iznimka od načela jednokratne dodjele. Napomenula je da je od 2011. do 2013. Cyprus Airways povećao broj domaćih letova u Grčkoj i time svjesno povećao izloženost na grčkom tržištu. Turska zabrana prelijetanja za ciparske zrakoplove i rad zračne luke na okupiranom području otoka također se ne mogu smatrati izvanrednim okolnostima jer su prisutni duže vrijeme.

| (65) | U svakom slučaju, Komisija je napomenula da je iznos dodijeljen kao potpora za usavršavanje trebao biti dio potpore za restrukturiranje za Cyprus Airways i da ga je stoga trebalo uzeti u obzir i u planu restrukturiranja iz 2013. |
| --- | --- |

(65)

U svakom slučaju, Komisija je napomenula da je iznos dodijeljen kao potpora za usavršavanje trebao biti dio potpore za restrukturiranje za Cyprus Airways i da ga je stoga trebalo uzeti u obzir i u planu restrukturiranja iz 2013.

| (66) | U odluci od 4. veljače 2014. Komisija nije zauzela stajalište o tome može li se mogući kratkoročni zajam u iznosu od 10 milijuna EUR smatrati državnom potporom jer uvjeti nisu bili jasni. |
| --- | --- |

(66)

U odluci od 4. veljače 2014. Komisija nije zauzela stajalište o tome može li se mogući kratkoročni zajam u iznosu od 10 milijuna EUR smatrati državnom potporom jer uvjeti nisu bili jasni.

4.   PRIMJEDBE NA SLUŽBENE ISTRAŽNE POSTUPKE

4.1.   PRIMJEDBE CIPRA

| (67) | Iako se odluka odnosi na tri zasebna postupka, Komisija napominje da se oni preklapaju u opsegu jer se odnose na istog korisnika i na neke iste mjere. Komisija stoga smatra prikladnim zajedno navesti primjedbe Cipra na oba službena istražna postupka. |
| --- | --- |

(67)

Iako se odluka odnosi na tri zasebna postupka, Komisija napominje da se oni preklapaju u opsegu jer se odnose na istog korisnika i na neke iste mjere. Komisija stoga smatra prikladnim zajedno navesti primjedbe Cipra na oba službena istražna postupka.

| (68) | U svojim primjedbama na prvi službeni istražni postupak ciparska nadležna tijela potvrdila su da je Cyprus Airways poduzeće u teškoćama od 2009. |
| --- | --- |

(68)

U svojim primjedbama na prvi službeni istražni postupak ciparska nadležna tijela potvrdila su da je Cyprus Airways poduzeće u teškoćama od 2009.

| (69) | U pogledu doprinosa države povećanju temeljnog kapitala u 2012. ciparska nadležna tijela prvo su tvrdila da je država djelovala kao razborit ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva kako bi zaštitila vrijednost svojeg ulaganja i izbjegla negativan učinak na druge komercijalne aktivnosti u Cipru koje su povezane sa zračnim prijevoznikom Cyprus Airways. Nedostatak sudjelovanja ostalih dioničara pripisan je tadašnjem teškom stanju ciparskoga gospodarstva. Međutim, ciparska nadležna tijela prihvatila su uključiti sudjelovanje države u povećanju temeljnog kapitala u 2012. u prijavljenu potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(69)

U pogledu doprinosa države povećanju temeljnog kapitala u 2012. ciparska nadležna tijela prvo su tvrdila da je država djelovala kao razborit ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva kako bi zaštitila vrijednost svojeg ulaganja i izbjegla negativan učinak na druge komercijalne aktivnosti u Cipru koje su povezane sa zračnim prijevoznikom Cyprus Airways. Nedostatak sudjelovanja ostalih dioničara pripisan je tadašnjem teškom stanju ciparskoga gospodarstva. Međutim, ciparska nadležna tijela prihvatila su uključiti sudjelovanje države u povećanju temeljnog kapitala u 2012. u prijavljenu potporu za restrukturiranje.

| (70) | U pogledu potpore za sanaciju ciparska nadležna tijela tvrdila su da je to najmanji mogući novčani iznos potreban društvu do dovršetka novog plana restrukturiranja koji bi zamijenio plan oporavka. Tvrdila su da je kamatna stopa od 1,66 % (16) stopa za zdrava poduzeća. Istaknula su i socijalni učinak stečaja Cyprus Airwaysa u izostanku potpore za sanaciju i važnost tog poduzeća za povezanost otoka. |
| --- | --- |

(70)

U pogledu potpore za sanaciju ciparska nadležna tijela tvrdila su da je to najmanji mogući novčani iznos potreban društvu do dovršetka novog plana restrukturiranja koji bi zamijenio plan oporavka. Tvrdila su da je kamatna stopa od 1,66 % (16) stopa za zdrava poduzeća. Istaknula su i socijalni učinak stečaja Cyprus Airwaysa u izostanku potpore za sanaciju i važnost tog poduzeća za povezanost otoka.

| (71) | U pogledu naknade ex gratia ciparska nadležna tijela tvrdila su da Cyprus Airways nije imao obvezu platiti nijednu takvu naknadu osoblju otpuštenom kao višak. Dakle, da je država osigurala naknadu ex gratia, to ne bi bila prednost za Cyprus Airways jer ga ne bi oslobodila nijednog dospjelog plaćanja na temelju ugovora. |
| --- | --- |

(71)

U pogledu naknade ex gratia ciparska nadležna tijela tvrdila su da Cyprus Airways nije imao obvezu platiti nijednu takvu naknadu osoblju otpuštenom kao višak. Dakle, da je država osigurala naknadu ex gratia, to ne bi bila prednost za Cyprus Airways jer ga ne bi oslobodila nijednog dospjelog plaćanja na temelju ugovora.

| (72) | U pogledu trajanja razdoblja restrukturiranja uputila su na Smjernice o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. u skladu s kojima bi razdoblje restrukturiranja trebalo biti „najkraće moguće” i citirala slučajeve u kojima je Komisija odobrila razdoblja restrukturiranja duža od pet godina (17). Objasnila su i to da je razdoblje do prosinca 2012. načelno „izgubljeno” zbog promjene u upravnom odboru, pripreme i neprovedbe plana oporavka te sve lošijeg financijskog stanja društva, zbog čega se izvorni plan nije mogao realizirati, tj. jednako povećanje kapitala koje ne uključuje državnu potporu i potporu za sanaciju u obliku zajma. |
| --- | --- |

(72)

U pogledu trajanja razdoblja restrukturiranja uputila su na Smjernice o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. u skladu s kojima bi razdoblje restrukturiranja trebalo biti „najkraće moguće” i citirala slučajeve u kojima je Komisija odobrila razdoblja restrukturiranja duža od pet godina (17). Objasnila su i to da je razdoblje do prosinca 2012. načelno „izgubljeno” zbog promjene u upravnom odboru, pripreme i neprovedbe plana oporavka te sve lošijeg financijskog stanja društva, zbog čega se izvorni plan nije mogao realizirati, tj. jednako povećanje kapitala koje ne uključuje državnu potporu i potporu za sanaciju u obliku zajma.

| (73) | U pogledu plana restrukturiranja iz 2013. ciparska nadležna tijela zadržala su svoje stajalište da bi se njime pridonijelo ponovnoj uspostavi održivosti društva, unatoč riziku od povećanog tržišnog natjecanja i mogućeg gubitka putnika zbog ukidanja obroka u ekonomskom razredu. Tvrdila su također da se plan temeljio na razboritim pretpostavkama o financijskom stanju društva, učinkovitosti održavane mreže, fluktuaciji cijena goriva i deviznog tečaja između EUR i USD. Naglasili su i to da su planom restrukturiranja iz 2013. predviđene srednjoročne i dugoročne inicijative u pogledu prihoda, koje nisu bile uključene u izračune tog plana, npr. moguće uvođenje metoda izravnog marketinga i prodaje. |
| --- | --- |

(73)

U pogledu plana restrukturiranja iz 2013. ciparska nadležna tijela zadržala su svoje stajalište da bi se njime pridonijelo ponovnoj uspostavi održivosti društva, unatoč riziku od povećanog tržišnog natjecanja i mogućeg gubitka putnika zbog ukidanja obroka u ekonomskom razredu. Tvrdila su također da se plan temeljio na razboritim pretpostavkama o financijskom stanju društva, učinkovitosti održavane mreže, fluktuaciji cijena goriva i deviznog tečaja između EUR i USD. Naglasili su i to da su planom restrukturiranja iz 2013. predviđene srednjoročne i dugoročne inicijative u pogledu prihoda, koje nisu bile uključene u izračune tog plana, npr. moguće uvođenje metoda izravnog marketinga i prodaje.

| (74) | U pogledu linija na kojima se ostvaruje gubitak i koje su prema planu restrukturiranja iz 2013. trebale biti zadržane, ciparska nadležna tijela tvrdila su da sve one imaju pozitivan bruto doprinos (tj. kojim se pokrivaju barem varijabilni troškovi) i da je potrebno da društvo zadrži znatan dio svoje mreže kako bi privuklo putnike. |
| --- | --- |

(74)

U pogledu linija na kojima se ostvaruje gubitak i koje su prema planu restrukturiranja iz 2013. trebale biti zadržane, ciparska nadležna tijela tvrdila su da sve one imaju pozitivan bruto doprinos (tj. kojim se pokrivaju barem varijabilni troškovi) i da je potrebno da društvo zadrži znatan dio svoje mreže kako bi privuklo putnike.

| (75) | Osim toga, ciparska nadležna tijela istaknula su elemente plana restrukturiranja iz 2013. čiji su rezultati bili veći od očekivanog, npr. smanjenje troškova prihvata i otpreme zrakoplova u zračnoj luci LCA. Objasnili su također da nema nepodmirenih dugovanja prema poduzeću koje obavlja prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci LCA. |
| --- | --- |

(75)

Osim toga, ciparska nadležna tijela istaknula su elemente plana restrukturiranja iz 2013. čiji su rezultati bili veći od očekivanog, npr. smanjenje troškova prihvata i otpreme zrakoplova u zračnoj luci LCA. Objasnili su također da nema nepodmirenih dugovanja prema poduzeću koje obavlja prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci LCA.

| (76) | U pogledu kompenzacijskih mjera ciparska nadležna tijela navela su da su sve linije, osim jedne (18), za koje je predloženo ukidanje ili smanjenje kapaciteta u 2012. bile profitabilne na razini bruto doprinosa, tj. da su se pokrivali varijabilni troškovi tih linija. Priložili su i tablicu s podacima o raspoloživim putničkim kilometrima po liniji. |
| --- | --- |

(76)

U pogledu kompenzacijskih mjera ciparska nadležna tijela navela su da su sve linije, osim jedne (18), za koje je predloženo ukidanje ili smanjenje kapaciteta u 2012. bile profitabilne na razini bruto doprinosa, tj. da su se pokrivali varijabilni troškovi tih linija. Priložili su i tablicu s podacima o raspoloživim putničkim kilometrima po liniji.

| (77) | U pogledu pitanja ograničenja potpore na najmanji mogući iznos i vlastitog doprinosa navela su dodatnu imovinu koju je Cyprus Airways namjeravao prodati radi povećanja razine vlastitog doprinosa, tj. preostali zrakoplov u svojem vlasništvu i dva motora. U međuvremenu su prodana dva slota u zračnoj luci LHR, za cijenu koja je u konačnici bila veća od očekivane, čime se dodatno povećao predviđeni vlastiti doprinos na 41,8 % troškova restrukturiranja. |
| --- | --- |

(77)

U pogledu pitanja ograničenja potpore na najmanji mogući iznos i vlastitog doprinosa navela su dodatnu imovinu koju je Cyprus Airways namjeravao prodati radi povećanja razine vlastitog doprinosa, tj. preostali zrakoplov u svojem vlasništvu i dva motora. U međuvremenu su prodana dva slota u zračnoj luci LHR, za cijenu koja je u konačnici bila veća od očekivane, čime se dodatno povećao predviđeni vlastiti doprinos na 41,8 % troškova restrukturiranja.

| (78) | Ciparska nadležna tijela potvrdila su da je potporni fond dio Cyprus Airwaysa, ali zasebna pravna osoba i da prijenos vlasništva nekretnine u Ateni znači da Cyprus Airways više ne bi imao kontrolu nad tom nekretninom. Tvrdila su da je prijenos vlasništva nekretnine u Ateni na potporni fond stvarni vlastiti doprinos kojim su se smanjili troškovi restrukturiranja koji proizlaze iz pokrivanja njihova manjka. |
| --- | --- |

(78)

Ciparska nadležna tijela potvrdila su da je potporni fond dio Cyprus Airwaysa, ali zasebna pravna osoba i da prijenos vlasništva nekretnine u Ateni znači da Cyprus Airways više ne bi imao kontrolu nad tom nekretninom. Tvrdila su da je prijenos vlasništva nekretnine u Ateni na potporni fond stvarni vlastiti doprinos kojim su se smanjili troškovi restrukturiranja koji proizlaze iz pokrivanja njihova manjka.

| (79) | Naime, ciparska nadležna tijela objasnila su također da bi potpora za restrukturiranje u okviru mjere 4. bila prilagođena realiziranom vlastitom doprinosu tako da bi se zbrojem ta dva iznosa pokrili samo troškovi restrukturiranja. Stoga bi viši prihod iz vlastitog doprinosa značio nižu potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(79)

Naime, ciparska nadležna tijela objasnila su također da bi potpora za restrukturiranje u okviru mjere 4. bila prilagođena realiziranom vlastitom doprinosu tako da bi se zbrojem ta dva iznosa pokrili samo troškovi restrukturiranja. Stoga bi viši prihod iz vlastitog doprinosa značio nižu potporu za restrukturiranje.

| (80) | Konačni predloženi vlastiti doprinos bio je dakle kako slijedi:

  Tablica 5.


  Ažurirani predloženi vlastiti doprinos nakon primjedbi Cipra | Iznos (milijuni EUR) | Realizacija – procjena |
| --- | --- | --- | --- |
| Prodaja dva zrakoplova Airbus A319 | 22,1 | Zaključena u travnju 2012. |
| Prodaja večernjeg slota u zračnoj luci LHR | 6,3 | Ugovor o prijenosu vlasništva nekretnine sklopljen u ožujku 2014. |
| Prodaja jutarnjeg slota u zračnoj luci LHR | 22,8 | Ugovor o prijenosu vlasništva nekretnine sklopljen u lipnju 2014. |
| Prodaja rezervnih dijelova | 3,5 | Procjena bez stručne ocjene:
  2,0 milijuna EUR u 2013.,
  1,1 milijuna EUR u 2014.,
  0,4 milijuna EUR u 2015.
  Realizirano na temelju dokaza koje su dostavila ciparska nadležna tijela: 0,86 milijuna EUR |
| Prodaja nekretnine u Nikoziji | 3,1 | Zaključena 6. kolovoza 2013. |
| Prijenos vlasništva nekretnine u Ateni na potporni fond | 0,76 | Potkrijepljeno stručnom ocjenom – ugovor o prijenosu vlasništva sklopljen u kolovozu 2013. |
| Prodaja jednog zrakoplova Airbus A320 | 2,5 | Bez stručne ocjene – prodaja u tijeku |
| Prodaja dvaju motora | 0,51 | Zaključena 28. travnja 2014. |
| Ukupni predloženi vlastiti doprinos | 61,57 | |

(80)

Konačni predloženi vlastiti doprinos bio je dakle kako slijedi:

Tablica 5.

Ažurirani predloženi vlastiti doprinos nakon primjedbi Cipra

Iznos (milijuni EUR)

Realizacija – procjena

Prodaja dva zrakoplova Airbus A319

22,1

Zaključena u travnju 2012.

Prodaja večernjeg slota u zračnoj luci LHR

6,3

Ugovor o prijenosu vlasništva nekretnine sklopljen u ožujku 2014.

Prodaja jutarnjeg slota u zračnoj luci LHR

22,8

Ugovor o prijenosu vlasništva nekretnine sklopljen u lipnju 2014.

Prodaja rezervnih dijelova

3,5

Procjena bez stručne ocjene:

2,0 milijuna EUR u 2013.,

1,1 milijuna EUR u 2014.,

0,4 milijuna EUR u 2015.

Realizirano na temelju dokaza koje su dostavila ciparska nadležna tijela: 0,86 milijuna EUR

Prodaja nekretnine u Nikoziji

3,1

Zaključena 6. kolovoza 2013.

Prijenos vlasništva nekretnine u Ateni na potporni fond

0,76

Potkrijepljeno stručnom ocjenom – ugovor o prijenosu vlasništva sklopljen u kolovozu 2013.

Prodaja jednog zrakoplova Airbus A320

2,5

Bez stručne ocjene – prodaja u tijeku

Prodaja dvaju motora

0,51

Zaključena 28. travnja 2014.

Ukupni predloženi vlastiti doprinos

61,57

| (81) | Ciparska nadležna tijela potvrdila su da je predviđeni vlastiti doprinos od 41,8 % manji od onog koji se zahtijeva Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. (50 % troškova restrukturiranja za velika poduzeća). Međutim, tvrdila su da je u slučaju Cyprus Airwaysa riječ o iznimnim teškoćama koje bi trebale opravdati manji vlastiti doprinos, posebno zbog gospodarske i financijske situacije u zemlji i turske zabrane prelijetanja. Istaknuli su i znatno smanjenje kapaciteta. |
| --- | --- |

(81)

Ciparska nadležna tijela potvrdila su da je predviđeni vlastiti doprinos od 41,8 % manji od onog koji se zahtijeva Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. (50 % troškova restrukturiranja za velika poduzeća). Međutim, tvrdila su da je u slučaju Cyprus Airwaysa riječ o iznimnim teškoćama koje bi trebale opravdati manji vlastiti doprinos, posebno zbog gospodarske i financijske situacije u zemlji i turske zabrane prelijetanja. Istaknuli su i znatno smanjenje kapaciteta.

| (82) | U pogledu načela jednokratne dodjele ciparska nadležna tijela u raznim su podnescima ponovila svoje argumente u pogledu utjecaja financijske krize na Grčku i Cipar, turske zabrane prelijetanja na ciparski zrakoplov, rad „nezakonite” zračne luke u okupiranom sjevernom dijelu Cipra, nestabilnu političku situaciju na Bliskom istoku i činjenicu da dodjela potpore za sanaciju i/ili restrukturiranje ne bi trebala biti dovoljan temelj za zabranu dodjele daljnjih takvih potpora istom korisniku. |
| --- | --- |

(82)

U pogledu načela jednokratne dodjele ciparska nadležna tijela u raznim su podnescima ponovila svoje argumente u pogledu utjecaja financijske krize na Grčku i Cipar, turske zabrane prelijetanja na ciparski zrakoplov, rad „nezakonite” zračne luke u okupiranom sjevernom dijelu Cipra, nestabilnu političku situaciju na Bliskom istoku i činjenicu da dodjela potpore za sanaciju i/ili restrukturiranje ne bi trebala biti dovoljan temelj za zabranu dodjele daljnjih takvih potpora istom korisniku.

| (83) | Ciparska nadležna tijela tvrdila su da je povećanje domaćih letova Cyprus Airwaysa u Grčkoj u razdoblju 2011. – 2013. dokaz da je utjecaj krize bilo teško predvidjeti i da je na nekim bliskoistočnim linijama koje čine „nezanemariv” dio prihoda društva zabilježen znatan pad u broju putnika, npr. 94 % putnika na letovima iz Egipta. Relevantna upozorenja na negativan utjecaj gospodarske situacije u Europi i nemira na Bliskom istoku na Cyprus Airways, koja su već spomenuta u godišnjim izvješćima Komisije za 2007., 2008. i 2009. i u odluci Komisije od 6. ožujka 2013., smatrala su se „općim tvrdnjama”. |
| --- | --- |

(83)

Ciparska nadležna tijela tvrdila su da je povećanje domaćih letova Cyprus Airwaysa u Grčkoj u razdoblju 2011. – 2013. dokaz da je utjecaj krize bilo teško predvidjeti i da je na nekim bliskoistočnim linijama koje čine „nezanemariv” dio prihoda društva zabilježen znatan pad u broju putnika, npr. 94 % putnika na letovima iz Egipta. Relevantna upozorenja na negativan utjecaj gospodarske situacije u Europi i nemira na Bliskom istoku na Cyprus Airways, koja su već spomenuta u godišnjim izvješćima Komisije za 2007., 2008. i 2009. i u odluci Komisije od 6. ožujka 2013., smatrala su se „općim tvrdnjama”.

| (84) | Ciparska nadležna tijela također su naglasila da je zadnjih godina ukupan broj putnika na ciparskom tržištu bio razmjerno stabilan, ali da većina putnika sada dolazi iz Izraela i Rusije. Turska zabrana prelijetanja značila je da je Cyprus Airways bio u nepovoljnom položaju u svojem poslovanju na ruskom tržištu zbog dodatnog trajanja leta. Nadalje, dostavila su dokaze da se prosječna cijena karte za grčke letove (uključujući domaće letove) znatno smanjila, unatoč neznatnom smanjenju broja putnika na grčkom tržištu od 2008. |
| --- | --- |

(84)

Ciparska nadležna tijela također su naglasila da je zadnjih godina ukupan broj putnika na ciparskom tržištu bio razmjerno stabilan, ali da većina putnika sada dolazi iz Izraela i Rusije. Turska zabrana prelijetanja značila je da je Cyprus Airways bio u nepovoljnom položaju u svojem poslovanju na ruskom tržištu zbog dodatnog trajanja leta. Nadalje, dostavila su dokaze da se prosječna cijena karte za grčke letove (uključujući domaće letove) znatno smanjila, unatoč neznatnom smanjenju broja putnika na grčkom tržištu od 2008.

| (85) | U pogledu kratkoročnog zajma u iznosu od 10 milijuna EUR ciparska nadležna tijela objasnila su da su očekivala da će prodati večernji slot u zračnoj luci LHR po većoj cijeni i da zato ne bi bilo potrebno dodijeliti zajam. |
| --- | --- |

(85)

U pogledu kratkoročnog zajma u iznosu od 10 milijuna EUR ciparska nadležna tijela objasnila su da su očekivala da će prodati večernji slot u zračnoj luci LHR po većoj cijeni i da zato ne bi bilo potrebno dodijeliti zajam.

| (86) | Na kraju, ciparska nadležna tijela obrazložila su dodjelu potpore za usavršavanje u razdoblju 2010. – 2011. tvrdnjom da je Cyprus Airways počeo imati teškoće tek krajem 2011., što se kosi s prethodnim podnescima (vidjeti uvodnu izjavu 68.). |
| --- | --- |

(86)

Na kraju, ciparska nadležna tijela obrazložila su dodjelu potpore za usavršavanje u razdoblju 2010. – 2011. tvrdnjom da je Cyprus Airways počeo imati teškoće tek krajem 2011., što se kosi s prethodnim podnescima (vidjeti uvodnu izjavu 68.).

4.2.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (87) | Tijekom dva službena istražna postupka primjedbe su dostavili Air France Consulting, tri konkurenta (Ryanair, International Airlines Group i treći konkurent koji nije želio objavu svojeg identiteta), sindikati Cyprus Airwaysa (19) i korisnik. |
| --- | --- |

(87)

Tijekom dva službena istražna postupka primjedbe su dostavili Air France Consulting, tri konkurenta (Ryanair, International Airlines Group i treći konkurent koji nije želio objavu svojeg identiteta), sindikati Cyprus Airwaysa (19) i korisnik.

| (88) | Air France Consulting, koji je pripremio plan oporavka, objasnio je da je planom bio predviđen oporavak u roku od godine dana i potpuni financijski oporavak Cyprus Airwaysa u roku od dvije godine te da se potrebni kapital mogao osigurati financijskim restrukturiranjem umjesto novčanim iznosom. Izrazio je svoje uvjerenje u vjerodostojnost plana oporavka i tvrdio da se plan temeljio na novim operacijama Cyprus Airwaysa izvan Atene na međunarodnim europskim linijama. Nadalje je izjavio da bi se odlukama koje je Cyprus Airways donio 2013. (o smanjenju flote na šest zrakoplova, što je dovelo do otpuštanja 490 radnika) samo pogoršalo financijsko stanje društva. |
| --- | --- |

(88)

Air France Consulting, koji je pripremio plan oporavka, objasnio je da je planom bio predviđen oporavak u roku od godine dana i potpuni financijski oporavak Cyprus Airwaysa u roku od dvije godine te da se potrebni kapital mogao osigurati financijskim restrukturiranjem umjesto novčanim iznosom. Izrazio je svoje uvjerenje u vjerodostojnost plana oporavka i tvrdio da se plan temeljio na novim operacijama Cyprus Airwaysa izvan Atene na međunarodnim europskim linijama. Nadalje je izjavio da bi se odlukama koje je Cyprus Airways donio 2013. (o smanjenju flote na šest zrakoplova, što je dovelo do otpuštanja 490 radnika) samo pogoršalo financijsko stanje društva.

| (89) | Tri konkurenta nisu se složila s tvrdnjama ciparskih nadležnih tijela u pogledu važnosti Cyprus Airwaysa za infrastrukturu i razvoj Cipra i izjavila su da su spremna proširiti linije na Cipar i s njega. |
| --- | --- |

(89)

Tri konkurenta nisu se složila s tvrdnjama ciparskih nadležnih tijela u pogledu važnosti Cyprus Airwaysa za infrastrukturu i razvoj Cipra i izjavila su da su spremna proširiti linije na Cipar i s njega.

| (90) | U pogledu postojanja potpore i njezine usklađenosti konkurentni su se složili s Komisijom u pogledu toga da sudjelovanje države u povećanju temeljnog kapitala društva nije ono što bi učinio ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(90)

U pogledu postojanja potpore i njezine usklađenosti konkurentni su se složili s Komisijom u pogledu toga da sudjelovanje države u povećanju temeljnog kapitala društva nije ono što bi učinio ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva.

| (91) | Konkurenti su također doveli u pitanje ponovnu uspostavu održivosti društva i izrazili sumnju u učinkovitost zadržane mreže i flote te u realističnost pretpostavki plana i predviđene profitabilnosti, posebno u pogledu uštede goriva i dodatnog prihoda povećanjem cijene karte. Istaknuli su i rizike od povećanog tržišnog natjecanja za profitabilne linije koje Cyprus Airways planira zadržati, uključujući za Tel Aviv i Moskvu. |
| --- | --- |

(91)

Konkurenti su također doveli u pitanje ponovnu uspostavu održivosti društva i izrazili sumnju u učinkovitost zadržane mreže i flote te u realističnost pretpostavki plana i predviđene profitabilnosti, posebno u pogledu uštede goriva i dodatnog prihoda povećanjem cijene karte. Istaknuli su i rizike od povećanog tržišnog natjecanja za profitabilne linije koje Cyprus Airways planira zadržati, uključujući za Tel Aviv i Moskvu.

| (92) | Konkurenti su sumnjali i u istinitost izvanrednih i nepredvidivih okolnosti kojima bi se opravdala iznimka od načela jednokratne dodjele. Osim toga, konkurent koji nije želio objavu svojeg identiteta smatrao je da bi profitabilnost linija predloženih kao kompenzacijske mjere trebalo mjeriti na razini neto dobiti, tj. uključujući dodijeljene fiksne troškove, a ne samo na bruto razini, tj. uključujući samo varijabilni trošak. |
| --- | --- |

(92)

Konkurenti su sumnjali i u istinitost izvanrednih i nepredvidivih okolnosti kojima bi se opravdala iznimka od načela jednokratne dodjele. Osim toga, konkurent koji nije želio objavu svojeg identiteta smatrao je da bi profitabilnost linija predloženih kao kompenzacijske mjere trebalo mjeriti na razini neto dobiti, tj. uključujući dodijeljene fiksne troškove, a ne samo na bruto razini, tj. uključujući samo varijabilni trošak.

| (93) | Na kraju, Ryanair je izrazio sumnju da bi društvo moglo smanjiti broj zaposlenika uz otpor sindikata te je smatrao da bi potpora za restrukturiranje za Cyprus Airways mogla biti proglašena usklađenom ako društvo obustavi linije koje su i dalje neprofitabilne tri godine nakon odobrenja. Ryanair je također tvrdio da su on i druga poduzeća bili izloženi istim uvjetima s obzirom na nemire na Bliskom istoku i gospodarskoj krizi u Grčkoj i na Cipru. Unatoč tome, Ryanair je tvrdio da su se druga poduzeća uspjela prilagoditi i ostvariti rast u novom okruženju te naveo kao primjer svoj rast na grčkom i ciparskom tržištu proteklih godina. Nadalje, u svojem podnesku od 6. lipnja 2014. Ryanair je uputio na članak iz tiska od 19. svibnja 2014. prema kojem je ciparska vlada zatražila da se za otpušteno osoblje Cyprus Airwaysa osigura 4 milijuna EUR te je tvrdio da to čini daljnju državnu potporu za Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(93)

Na kraju, Ryanair je izrazio sumnju da bi društvo moglo smanjiti broj zaposlenika uz otpor sindikata te je smatrao da bi potpora za restrukturiranje za Cyprus Airways mogla biti proglašena usklađenom ako društvo obustavi linije koje su i dalje neprofitabilne tri godine nakon odobrenja. Ryanair je također tvrdio da su on i druga poduzeća bili izloženi istim uvjetima s obzirom na nemire na Bliskom istoku i gospodarskoj krizi u Grčkoj i na Cipru. Unatoč tome, Ryanair je tvrdio da su se druga poduzeća uspjela prilagoditi i ostvariti rast u novom okruženju te naveo kao primjer svoj rast na grčkom i ciparskom tržištu proteklih godina. Nadalje, u svojem podnesku od 6. lipnja 2014. Ryanair je uputio na članak iz tiska od 19. svibnja 2014. prema kojem je ciparska vlada zatražila da se za otpušteno osoblje Cyprus Airwaysa osigura 4 milijuna EUR te je tvrdio da to čini daljnju državnu potporu za Cyprus Airways.

| (94) | Cyprus Airways i njegovi sindikati podržali su tvrdnje ciparskih nadležnih tijela i ponovno istaknuli svoju uvjerenost u održivost društva i njegovu ulogu u gospodarstvu i povezanosti Cipra. |
| --- | --- |

(94)

Cyprus Airways i njegovi sindikati podržali su tvrdnje ciparskih nadležnih tijela i ponovno istaknuli svoju uvjerenost u održivost društva i njegovu ulogu u gospodarstvu i povezanosti Cipra.

4.3.   PRIMJEDBE CIPRA NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (95) | Ciparska nadležna tijela smatrala su da nije potrebno davati primjedbe na plan oporavka i primjedbe poduzeća Air France Consulting zbog postojanja ažuriranog plana restrukturiranja. Ponovila su da Cyprus Airways ima važnu ulogu u gospodarstvu i povezanosti otoka i inzistirala da su nemiri na Bliskom istoku izvanredna i nepredvidiva okolnost koja utječe na Cyprus Airways. Sumnjali su da konkurenti mogu nadoknaditi nedostatke u povezanosti koji bi proizašli iz stečaja Cyprus Airwaysa, s obzirom na sezonsku prirodu tržišta. |
| --- | --- |

(95)

Ciparska nadležna tijela smatrala su da nije potrebno davati primjedbe na plan oporavka i primjedbe poduzeća Air France Consulting zbog postojanja ažuriranog plana restrukturiranja. Ponovila su da Cyprus Airways ima važnu ulogu u gospodarstvu i povezanosti otoka i inzistirala da su nemiri na Bliskom istoku izvanredna i nepredvidiva okolnost koja utječe na Cyprus Airways. Sumnjali su da konkurenti mogu nadoknaditi nedostatke u povezanosti koji bi proizašli iz stečaja Cyprus Airwaysa, s obzirom na sezonsku prirodu tržišta.

| (96) | U pogledu usklađenosti mjera sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. ciparska nadležna tijela inzistirala su na tome da je plan restrukturiranja iz 2013. bio utemeljen na realističnim pretpostavkama i da se njime ne umanjuju negativni učinci male flote ili teškoće u realizaciji troškovnih inicijativa. |
| --- | --- |

(96)

U pogledu usklađenosti mjera sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. ciparska nadležna tijela inzistirala su na tome da je plan restrukturiranja iz 2013. bio utemeljen na realističnim pretpostavkama i da se njime ne umanjuju negativni učinci male flote ili teškoće u realizaciji troškovnih inicijativa.

| (97) | Na kraju, ciparska nadležna tijela u svojem podnesku od 9. rujna 2013. izjavila su da se za zaposlenike otpuštene kao višak neće odobriti nijedno plaćanje ex gratia. Ciparska nadležna tijela naknadno su u podnesku od 3. kolovoza 2014. objasnila da je vlada zbog društveno-gospodarskih razloga odlučila izravno isplatiti naknade zaposlenicima Cyprus Airwaysa koji su već dali otkaz ili su otpušteni kao višak. Odluka je donesena i naknade su isplaćene tek nakon dovršetka otkaza i otpuštanja i stoga nisu mogle činiti državnu potporu za Cyprus Airways. Cyprus Airways samostalno je ispunio sve pravne obveze prema tim zaposlenicima. |
| --- | --- |

(97)

Na kraju, ciparska nadležna tijela u svojem podnesku od 9. rujna 2013. izjavila su da se za zaposlenike otpuštene kao višak neće odobriti nijedno plaćanje ex gratia. Ciparska nadležna tijela naknadno su u podnesku od 3. kolovoza 2014. objasnila da je vlada zbog društveno-gospodarskih razloga odlučila izravno isplatiti naknade zaposlenicima Cyprus Airwaysa koji su već dali otkaz ili su otpušteni kao višak. Odluka je donesena i naknade su isplaćene tek nakon dovršetka otkaza i otpuštanja i stoga nisu mogle činiti državnu potporu za Cyprus Airways. Cyprus Airways samostalno je ispunio sve pravne obveze prema tim zaposlenicima.

| (98) | Ciparska nadležna tijela nisu smatrala ni da bi odobrenje potpore trebalo podlijegati bilo kakvim uvjetima. |
| --- | --- |

(98)

Ciparska nadležna tijela nisu smatrala ni da bi odobrenje potpore trebalo podlijegati bilo kakvim uvjetima.

5.   OCJENA

| (99) | Ovom će se Odlukom ocijeniti jesu li mjere koje se pomno ispituju državna potpora zračnom prijevozniku Cyprus Airways u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te može li takva potpora biti u skladu s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(99)

Ovom će se Odlukom ocijeniti jesu li mjere koje se pomno ispituju državna potpora zračnom prijevozniku Cyprus Airways u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te može li takva potpora biti u skladu s unutarnjim tržištem.

| (100) | Komisija napominje da potpora dodijeljena u okviru mjere 4. prijavljene u listopadu 2013. zajedno s planom restrukturiranja iz 2013. već obuhvaća potporu u okviru mjere 1. (isplaćivanu u obliku predujma od rujna do prosinca 2012.) i mjere 2. (potpora za sanaciju prijavljena u prosincu 2012. i djelomično isplaćivana od siječnja do srpnja 2013.). Obje su mjere provedene radi osiguranja kratkoročnog opstanka poduzeća prije pripreme sveobuhvatnog plana restrukturiranja. Budući da plan oporavka iz 2012. nije proveden, Komisija smatra da su obje mjere dio plana restrukturiranja iz 2013. te će ocijeniti samo čine li mjere 1. i 2. državnu potporu u kontekstu mjere 4., odnosno kao jednu opću mjeru potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(100)

Komisija napominje da potpora dodijeljena u okviru mjere 4. prijavljene u listopadu 2013. zajedno s planom restrukturiranja iz 2013. već obuhvaća potporu u okviru mjere 1. (isplaćivanu u obliku predujma od rujna do prosinca 2012.) i mjere 2. (potpora za sanaciju prijavljena u prosincu 2012. i djelomično isplaćivana od siječnja do srpnja 2013.). Obje su mjere provedene radi osiguranja kratkoročnog opstanka poduzeća prije pripreme sveobuhvatnog plana restrukturiranja. Budući da plan oporavka iz 2012. nije proveden, Komisija smatra da su obje mjere dio plana restrukturiranja iz 2013. te će ocijeniti samo čine li mjere 1. i 2. državnu potporu u kontekstu mjere 4., odnosno kao jednu opću mjeru potpore za restrukturiranje.

5.1.   POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE

| (101) | Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisuje se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(101)

Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisuje se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

5.1.1.   Mjere 1., 2. i 4.

| (102) | U Odluci od 6. ožujka 2013. Komisija je donijela privremeni zaključak da mjera 1., odnosno državni doprinos za povećanje temeljnoga kapitala zračnog prijevoznika Cyprus Airways iz 2012., čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(102)

U Odluci od 6. ožujka 2013. Komisija je donijela privremeni zaključak da mjera 1., odnosno državni doprinos za povećanje temeljnoga kapitala zračnog prijevoznika Cyprus Airways iz 2012., čini državnu potporu.

| (103) | Mjera je uključivala državna sredstva i mogla se pripisati državi. Njome je zračnom prijevozniku Cyprus Airways pružena selektivna prednost jer Komisija smatra da privatni ulagač poduzeću ne bi omogućio kapital uz te uvjete zbog ozbiljnih teškoća u kojima se nalazio zračni prijevoznik Cyprus Airways, nedostatka izgleda za održivost na dan dodjele te alternativnog dioničarskog zajma, uključujući odgovarajuće vrijednosne papire. Osim toga, u povećanju kapitala zračnog prijevoznika Cyprus Airways nije sudjelovao gotovo nijedan privatni dioničar jer je od privatnih dioničara prikupljeno samo 1 06  000 EUR (u usporedbi s očekivanih 13,67 milijuna EUR). Vlasnički udjel države u zračnom prijevozniku Cyprus Airways porastao je tako sa 69 % na 93,67 %. Mjera stoga nije bila u skladu s načelom ulagača pod uvjetima tržišnoga gospodarstva (20). |
| --- | --- |

(103)

Mjera je uključivala državna sredstva i mogla se pripisati državi. Njome je zračnom prijevozniku Cyprus Airways pružena selektivna prednost jer Komisija smatra da privatni ulagač poduzeću ne bi omogućio kapital uz te uvjete zbog ozbiljnih teškoća u kojima se nalazio zračni prijevoznik Cyprus Airways, nedostatka izgleda za održivost na dan dodjele te alternativnog dioničarskog zajma, uključujući odgovarajuće vrijednosne papire. Osim toga, u povećanju kapitala zračnog prijevoznika Cyprus Airways nije sudjelovao gotovo nijedan privatni dioničar jer je od privatnih dioničara prikupljeno samo 1 06  000 EUR (u usporedbi s očekivanih 13,67 milijuna EUR). Vlasnički udjel države u zračnom prijevozniku Cyprus Airways porastao je tako sa 69 % na 93,67 %. Mjera stoga nije bila u skladu s načelom ulagača pod uvjetima tržišnoga gospodarstva (20).

| (104) | Komisija se ne slaže sa stajalištem ciparskih nadležnih tijela da je država djelovala kao ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva kako bi zaštitila vrijednost svojih ulaganja jer povećanje kapitala u iznosu od 31,33 milijuna EUR ionako nije bilo dovoljno za opstanak poduzeća. To je dokazano činjenicom da je poduzeće samo nekoliko mjeseci poslije primilo dodatna sredstva za sanaciju u okviru mjere 2. (potpora za sanaciju). Kada je riječ o nedostatku sudjelovanja ostalih ulagača zbog teške situacije u ciparskom gospodarstvu u tom razdoblju, Komisija napominje da, u slučaju da je takvo ulaganje bilo privlačno tržišnom ulagaču, očekivalo bi se da bi strani ulagači iskazali interes. |
| --- | --- |

(104)

Komisija se ne slaže sa stajalištem ciparskih nadležnih tijela da je država djelovala kao ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva kako bi zaštitila vrijednost svojih ulaganja jer povećanje kapitala u iznosu od 31,33 milijuna EUR ionako nije bilo dovoljno za opstanak poduzeća. To je dokazano činjenicom da je poduzeće samo nekoliko mjeseci poslije primilo dodatna sredstva za sanaciju u okviru mjere 2. (potpora za sanaciju). Kada je riječ o nedostatku sudjelovanja ostalih ulagača zbog teške situacije u ciparskom gospodarstvu u tom razdoblju, Komisija napominje da, u slučaju da je takvo ulaganje bilo privlačno tržišnom ulagaču, očekivalo bi se da bi strani ulagači iskazali interes.

| (105) | U svakom slučaju, Komisija prima na znanje namjeru ciparskih nadležnih tijela da uključe državni doprinos za povećanje temeljnoga kapitala iz 2012. u prijavljenu potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(105)

U svakom slučaju, Komisija prima na znanje namjeru ciparskih nadležnih tijela da uključe državni doprinos za povećanje temeljnoga kapitala iz 2012. u prijavljenu potporu za restrukturiranje.

| (106) | Mjerom 1. zračnom prijevozniku Cyprus Airways omogućen je nastavak rada jer se poduzeće nije moralo suočavati s posljedicama koje bi imalo zbog slabih financijskih rezultata. Budući da se Cyprus Airways s drugim prijevoznicima EGP-a natječe na liberaliziranom tržištu EGP-a za zračni prijevoz, mjerom 1. moglo se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(106)

Mjerom 1. zračnom prijevozniku Cyprus Airways omogućen je nastavak rada jer se poduzeće nije moralo suočavati s posljedicama koje bi imalo zbog slabih financijskih rezultata. Budući da se Cyprus Airways s drugim prijevoznicima EGP-a natječe na liberaliziranom tržištu EGP-a za zračni prijevoz, mjerom 1. moglo se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

| (107) | Mjera 2. prijavljena je kao zajam za potporu za sanaciju u obliku državnog zajma uz kamatnu stopu od 1,76 % i trebao je biti vraćen do 30. lipnja 2013. Komisija je u svojoj Odluci od 6. ožujka 2013. napomenula da nijedan razboriti vjerovnik ne bi omogućio zajam uz takve kamate poduzeću u teškoćama. Osim toga, ciparska nadležna tijela nisu objasnila kako bi Cyprus Airways mogao otplatiti zajam nakon šest mjeseci. Budući da su ispunjeni svi ostali kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora (kako je dalje objašnjeno u Odluci od 6. ožujka 2013. na koju se u ovom pitanju ova Odluka upućuje), mjera 2. čini državnu potporu. Ciparska nadležna tijela u odgovoru na Odluku od 6. ožujka 2013. potvrđuju da zajam čini potporu za sanaciju. Komisija napominje da zajam neće biti vraćen, a ciparska su ga nadležna tijela prijavila u kontekstu potpore za restrukturiranje (mjera 4.). |
| --- | --- |

(107)

Mjera 2. prijavljena je kao zajam za potporu za sanaciju u obliku državnog zajma uz kamatnu stopu od 1,76 % i trebao je biti vraćen do 30. lipnja 2013. Komisija je u svojoj Odluci od 6. ožujka 2013. napomenula da nijedan razboriti vjerovnik ne bi omogućio zajam uz takve kamate poduzeću u teškoćama. Osim toga, ciparska nadležna tijela nisu objasnila kako bi Cyprus Airways mogao otplatiti zajam nakon šest mjeseci. Budući da su ispunjeni svi ostali kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora (kako je dalje objašnjeno u Odluci od 6. ožujka 2013. na koju se u ovom pitanju ova Odluka upućuje), mjera 2. čini državnu potporu. Ciparska nadležna tijela u odgovoru na Odluku od 6. ožujka 2013. potvrđuju da zajam čini potporu za sanaciju. Komisija napominje da zajam neće biti vraćen, a ciparska su ga nadležna tijela prijavila u kontekstu potpore za restrukturiranje (mjera 4.).

| (108) | Mjera 4. prijavljena je kao potpora za restrukturiranje. Doista, svi njezini elementi uključuju državna sredstva i mogu se pripisati državi, bilo u obliku injekcije kapitala, pretvaranja dugovanja u vlasnički kapital ili izravnim pokrivanjem dijela manjka potpornog fonda. Mjerom 4. zračnom se prijevozniku Cyprus Airways pruža selektivna prednost jer ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva poduzeću u takvoj financijskoj situaciji (s nakupljenim gubicima u iznosu od 99,7 milijuna EUR, visokom prezaduženošću i bez osnove kapitala) ne bi omogućio takvo financiranje. Naposljetku, zbog razloga iznesenih u uvodnoj izjavi 106. ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(108)

Mjera 4. prijavljena je kao potpora za restrukturiranje. Doista, svi njezini elementi uključuju državna sredstva i mogu se pripisati državi, bilo u obliku injekcije kapitala, pretvaranja dugovanja u vlasnički kapital ili izravnim pokrivanjem dijela manjka potpornog fonda. Mjerom 4. zračnom se prijevozniku Cyprus Airways pruža selektivna prednost jer ulagač pod uvjetima tržišnoga gospodarstva poduzeću u takvoj financijskoj situaciji (s nakupljenim gubicima u iznosu od 99,7 milijuna EUR, visokom prezaduženošću i bez osnove kapitala) ne bi omogućio takvo financiranje. Naposljetku, zbog razloga iznesenih u uvodnoj izjavi 106. ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.

| (109) | Stoga je Komisija zaključila da mjera 4. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Kako je navedeno u prijavi, potpora iznosi 102,9 milijuna EUR. Komisija prima na znanje izjavu ciparskih nadležnih tijela da moguća dodjela kratkoročnog zajma od 10 milijuna EUR neće biti potrebna te stoga zajam ne uključuje u ukupnu potporu za restrukturiranje. Kada je riječ o datumu dodjele, Komisija napominje da je mjera 4. dodjeljivana u obrocima. |
| --- | --- |

(109)

Stoga je Komisija zaključila da mjera 4. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Kako je navedeno u prijavi, potpora iznosi 102,9 milijuna EUR. Komisija prima na znanje izjavu ciparskih nadležnih tijela da moguća dodjela kratkoročnog zajma od 10 milijuna EUR neće biti potrebna te stoga zajam ne uključuje u ukupnu potporu za restrukturiranje. Kada je riječ o datumu dodjele, Komisija napominje da je mjera 4. dodjeljivana u obrocima.

| (110) | Obrok (a) u iznosu od 31,33 milijuna EUR (državni doprinos za povećanje temeljnoga kapitala 2012.) dodijeljen je kako slijedi:

  Tablica 6.


  Datumi dodjele državnog doprinosa za povećanje temeljnoga kapitala 2012.







  Iznos (milijuna EUR) | Datum dodjele |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 12. rujna 2012. |
| 3,0 | 20. rujna 2012. |
| 5,0 | 26. rujna 2012. |
| 4,0 | 11. listopada 2012. |
| 16,33 | 28. prosinca 2012. |
| Ukupno: 31,33 | |

(110)

Obrok (a) u iznosu od 31,33 milijuna EUR (državni doprinos za povećanje temeljnoga kapitala 2012.) dodijeljen je kako slijedi:

Tablica 6.

Datumi dodjele državnog doprinosa za povećanje temeljnoga kapitala 2012.

Iznos (milijuna EUR)

Datum dodjele

3,0

12. rujna 2012.

3,0

20. rujna 2012.

5,0

26. rujna 2012.

4,0

11. listopada 2012.

16,33

28. prosinca 2012.

Ukupno: 31,33

| (111) | Obrok (b) u iznosu od 34,5 milijuna EUR (zajam za potporu za sanaciju) dodijeljen je kako slijedi:

  Tablica 7.


  Datumi dodjele državne potpore za sanaciju u obliku zajma 2013.







  Iznos (milijuna EUR) | Datum dodjele |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 22. siječnja 2013. |
| 5,0 | 29. siječnja 2013. |
| 3,5 | 28. veljače 2013. |
| 10,0 | 2. svibnja 2013. |
| 13,0 | 26. srpnja 2013. |
| Ukupno: 34,5 | |

(111)

Obrok (b) u iznosu od 34,5 milijuna EUR (zajam za potporu za sanaciju) dodijeljen je kako slijedi:

Tablica 7.

Datumi dodjele državne potpore za sanaciju u obliku zajma 2013.

Iznos (milijuna EUR)

Datum dodjele

3,0

22. siječnja 2013.

5,0

29. siječnja 2013.

3,5

28. veljače 2013.

10,0

2. svibnja 2013.

13,0

26. srpnja 2013.

Ukupno: 34,5

| (112) | Kada je riječ o ostalim dijelovima mjere 4., a to su (c) naknada državnog jamstva i naknadno pretvaranje duga od 28,5 milijuna EUR u vlasnički kapital te (d) dodjela 8,6 milijuna EUR za pokrivanje manjka potpornog fonda, Komisija nema naznake da su već dodijeljeni. |
| --- | --- |

(112)

Kada je riječ o ostalim dijelovima mjere 4., a to su (c) naknada državnog jamstva i naknadno pretvaranje duga od 28,5 milijuna EUR u vlasnički kapital te (d) dodjela 8,6 milijuna EUR za pokrivanje manjka potpornog fonda, Komisija nema naznake da su već dodijeljeni.

5.1.2.   Mjera 3.

| (113) | Komisija prima na znanje pojašnjenja koja su u rujnu 2013. dostavila ciparska nadležna tijela da otpuštenim zaposlenicima nije i neće biti dodijeljena naknada ex gratia. |
| --- | --- |

(113)

Komisija prima na znanje pojašnjenja koja su u rujnu 2013. dostavila ciparska nadležna tijela da otpuštenim zaposlenicima nije i neće biti dodijeljena naknada ex gratia.

| (114) | Gotovo godinu dana poslije ciparska su nadležna tijela u svojem podnesku u kolovozu 2014. navela da je ciparska vlada u svibnju/lipnju 2014. zbog ekonomskih razloga odlučila da će bivšim zaposlenicima zračnog prijevoznika Cyprus Airways koji su već dali otkaz ili su otpušteni izravno isplatiti naknadu. Odluka je donesena i naknade su isplaćene tek nakon davanja ili dobivanja otkaza. Sve pravne obveze prema tim zaposlenicima zračni prijevoznik Cyprus Airways u potpunosti je poštovao. |
| --- | --- |

(114)

Gotovo godinu dana poslije ciparska su nadležna tijela u svojem podnesku u kolovozu 2014. navela da je ciparska vlada u svibnju/lipnju 2014. zbog ekonomskih razloga odlučila da će bivšim zaposlenicima zračnog prijevoznika Cyprus Airways koji su već dali otkaz ili su otpušteni izravno isplatiti naknadu. Odluka je donesena i naknade su isplaćene tek nakon davanja ili dobivanja otkaza. Sve pravne obveze prema tim zaposlenicima zračni prijevoznik Cyprus Airways u potpunosti je poštovao.

| (115) | Prema navodima ciparskih nadležnih tijela otkazi zaposlenicima zračnog prijevoznika Cypriot authorities u okviru plana restrukturiranja iz 2013. provedeni su bez dodatne naknade ciparske vlade, koja je bila spremna donijeti odluku ex post kako bi izravno isplatila naknadu bivšim zaposlenicima zračnog prijevoznika Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(115)

Prema navodima ciparskih nadležnih tijela otkazi zaposlenicima zračnog prijevoznika Cypriot authorities u okviru plana restrukturiranja iz 2013. provedeni su bez dodatne naknade ciparske vlade, koja je bila spremna donijeti odluku ex post kako bi izravno isplatila naknadu bivšim zaposlenicima zračnog prijevoznika Cyprus Airways.

| (116) | Stoga se čini da su ciparska nadležna tijela odustala od svoje prvotne namjere da otpuštenim zaposlenicima dodijele naknadu ex gratia, pa Komisija smatra da nije potrebno donositi zaključak o tome čini li mjera 3. državnu potporu. |
| --- | --- |

(116)

Stoga se čini da su ciparska nadležna tijela odustala od svoje prvotne namjere da otpuštenim zaposlenicima dodijele naknadu ex gratia, pa Komisija smatra da nije potrebno donositi zaključak o tome čini li mjera 3. državnu potporu.

5.1.3.   Mjera 5.

| (117) | Zračnom prijevozniku Cyprus Airways 2010. i 2011. dodijeljen je iznos od 2 69  317,94 EUR u okviru programa državne potpore, na temelju kojeg se potpora iz državnog proračuna mogla dodijeliti određenim poduzećima za potrebe usavršavanja. Stoga je Komisija zaključila da mjera 5. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Taj zaključak ciparska nadležna tijela ne osporavaju. |
| --- | --- |

(117)

Zračnom prijevozniku Cyprus Airways 2010. i 2011. dodijeljen je iznos od 2 69  317,94 EUR u okviru programa državne potpore, na temelju kojeg se potpora iz državnog proračuna mogla dodijeliti određenim poduzećima za potrebe usavršavanja. Stoga je Komisija zaključila da mjera 5. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Taj zaključak ciparska nadležna tijela ne osporavaju.

| (118) | Potpora za usavršavanje zračnom prijevozniku Cyprus Airways dodijeljena je tijekom 2010. i 2011. za 303 projekta usavršavanja. Međutim, ciparska nadležna tijela nisu dostavila popis datuma dodjele da svaki projekt. |
| --- | --- |

(118)

Potpora za usavršavanje zračnom prijevozniku Cyprus Airways dodijeljena je tijekom 2010. i 2011. za 303 projekta usavršavanja. Međutim, ciparska nadležna tijela nisu dostavila popis datuma dodjele da svaki projekt.

5.1.4.   Zaključak o postojanju državne potpore

| (119) | Uzimajući u obzir prethodno navedeno Komisija smatra da nije potrebno ocijeniti čini li mjera 3. državnu potporu. Komisija smatra da mjere 1., 2., 4. i 5. čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(119)

Uzimajući u obzir prethodno navedeno Komisija smatra da nije potrebno ocijeniti čini li mjera 3. državnu potporu. Komisija smatra da mjere 1., 2., 4. i 5. čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (120) | Ukupan iznos državne potpore obuhvaćene mjerama 1., 2. i 4. iznosi 102,9 milijuna EUR. Prva dva obroka, dakle 65,83 milijuna EUR, već su dodijeljena u raznim navratima u razdoblju od 12. rujna 2012. do 26. srpnja 2013. |
| --- | --- |

(120)

Ukupan iznos državne potpore obuhvaćene mjerama 1., 2. i 4. iznosi 102,9 milijuna EUR. Prva dva obroka, dakle 65,83 milijuna EUR, već su dodijeljena u raznim navratima u razdoblju od 12. rujna 2012. do 26. srpnja 2013.

| (121) | Državna potpora obuhvaćena mjerom 5. iznosi 2 69  317,94 EUR i dodijeljena je tijekom 2010. i 2011. |
| --- | --- |

(121)

Državna potpora obuhvaćena mjerom 5. iznosi 2 69  317,94 EUR i dodijeljena je tijekom 2010. i 2011.

5.2.   NEZAKONITA POTPORA

| (122) | Mjere 1., 2., a stoga i mjera 4., čine državnu potporu i dodijeljene su protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja koje su utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Isto se primjenjuje na mjeru 5. Stoga je svaka od tih mjera nezakonita potpora. |
| --- | --- |

(122)

Mjere 1., 2., a stoga i mjera 4., čine državnu potporu i dodijeljene su protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja koje su utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Isto se primjenjuje na mjeru 5. Stoga je svaka od tih mjera nezakonita potpora.

5.3.   USKLAĐENOST POTPORE

| (123) | Budući da određene mjere čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, njihova usklađenost mora se ocijeniti u svjetlu iznimaka navedenih u stavcima 2. i 3. tog članka. U skladu sa sudskom praksom Europskog suda, državi članici prepušta se da se pozove na moguće temelje usklađenosti i pokaže da su uvjeti za takvu usklađenost ispunjeni (21). |
| --- | --- |

(123)

Budući da određene mjere čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, njihova usklađenost mora se ocijeniti u svjetlu iznimaka navedenih u stavcima 2. i 3. tog članka. U skladu sa sudskom praksom Europskog suda, državi članici prepušta se da se pozove na moguće temelje usklađenosti i pokaže da su uvjeti za takvu usklađenost ispunjeni (21).

| (124) | Ciparska su nadležna tijela prvotno smatrala da mjera 1. ne čini državnu potporu, a mjeru 2. prijavila su kao potporu za sanaciju. Međutim, nakon prvog službenog istražnog postupka i dvojbi koje je Komisija izrazila tijekom njega te predviđenog neotplaćivanja zajma za sanaciju u okviru mjere 2., ciparska su nadležna tijela izjavila da su mjere 1., 2. i 4. usklađene kao potpora za restrukturiranje u okviru Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. |
| --- | --- |

(124)

Ciparska su nadležna tijela prvotno smatrala da mjera 1. ne čini državnu potporu, a mjeru 2. prijavila su kao potporu za sanaciju. Međutim, nakon prvog službenog istražnog postupka i dvojbi koje je Komisija izrazila tijekom njega te predviđenog neotplaćivanja zajma za sanaciju u okviru mjere 2., ciparska su nadležna tijela izjavila da su mjere 1., 2. i 4. usklađene kao potpora za restrukturiranje u okviru Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004.

| (125) | Ciparska su nadležna tijela 22. srpnja 2013. dostavila pretprijavu plana restrukturiranja, a 23. listopada 2013. prijavila su ažurirani plan. Potom su dostavila dodatna pojašnjenja. Međutim, glavne pretpostavke i ideje iz plana restrukturiranja iz 2013. nisu se promijenile od prijave 23. listopada 2013. |
| --- | --- |

(125)

Ciparska su nadležna tijela 22. srpnja 2013. dostavila pretprijavu plana restrukturiranja, a 23. listopada 2013. prijavila su ažurirani plan. Potom su dostavila dodatna pojašnjenja. Međutim, glavne pretpostavke i ideje iz plana restrukturiranja iz 2013. nisu se promijenile od prijave 23. listopada 2013.

| (126) | Kada je riječ o mjeri 5., ciparska nadležna tijela tvrdila su da ona predstavlja usklađenu potporu za usavršavanje u okviru Opće uredbe o skupnom izuzeću. Međutim, na temelju podneska ciparskih nadležnih tijela, Komisija je utvrdila da je Cyprus Airways zračni prijevoznik u teškoćama od 2009. U skladu s člankom 1. stavkom 6. točkom (c) Opće uredbe o skupnom izuzeću, poduzeća u teškoćama isključena su iz njegova područja primjene. Prema tomu, Cyprus Airways od 2009. ne ispunjava kriterije za dobivanje potpore za usavršavanje od 2009. |
| --- | --- |

(126)

Kada je riječ o mjeri 5., ciparska nadležna tijela tvrdila su da ona predstavlja usklađenu potporu za usavršavanje u okviru Opće uredbe o skupnom izuzeću. Međutim, na temelju podneska ciparskih nadležnih tijela, Komisija je utvrdila da je Cyprus Airways zračni prijevoznik u teškoćama od 2009. U skladu s člankom 1. stavkom 6. točkom (c) Opće uredbe o skupnom izuzeću, poduzeća u teškoćama isključena su iz njegova područja primjene. Prema tomu, Cyprus Airways od 2009. ne ispunjava kriterije za dobivanje potpore za usavršavanje od 2009.

| (127) | Isto tako, u skladu s točkom 20. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004., „poduzeće u teškoćama ne može se smatrati odgovarajućim sredstvom za promoviranje drugih ciljeva javne politike sve dok nije osigurana njegova održivost. S obzirom na to, Komisija smatra da potpore poduzećima u teškoćama mogu pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti a da ne utječu štetno na trgovinu u mjeri u kojoj je to suprotno interesu Zajednice samo ako se poštuju uvjeti iz ovih Smjernica.” Stoga Komisija može samo ocijeniti da je mjera 5. potpora za restrukturiranje koja podliježe planu restrukturiranja iz 2013. |
| --- | --- |

(127)

Isto tako, u skladu s točkom 20. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004., „poduzeće u teškoćama ne može se smatrati odgovarajućim sredstvom za promoviranje drugih ciljeva javne politike sve dok nije osigurana njegova održivost. S obzirom na to, Komisija smatra da potpore poduzećima u teškoćama mogu pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti a da ne utječu štetno na trgovinu u mjeri u kojoj je to suprotno interesu Zajednice samo ako se poštuju uvjeti iz ovih Smjernica.” Stoga Komisija može samo ocijeniti da je mjera 5. potpora za restrukturiranje koja podliježe planu restrukturiranja iz 2013.

| (128) | S obzirom na to da je za mjere 1., 2., 4. i 5. primjeren samo jedan temelj usklađenosti, Komisija smatra da je prikladno ocijeniti sve mjere zajedno. Pri toj će se ocjeni Komisija posebno upućivati na točke 31. – 77. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. |
| --- | --- |

(128)

S obzirom na to da je za mjere 1., 2., 4. i 5. primjeren samo jedan temelj usklađenosti, Komisija smatra da je prikladno ocijeniti sve mjere zajedno. Pri toj će se ocjeni Komisija posebno upućivati na točke 31. – 77. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004.

5.3.1.   Prihvatljivost – poduzeće u teškoćama

| (129) | U Odluci od 6. ožujka 2013. (uvodne izjave 41. – 46.) Komisija je na privremenoj osnovi zaključila da je Cyprus Airways poduzeće u teškoćama od 2010. Taj je privremeni zaključak ponovila u Odluci od 4. veljače 2014. (uvodne izjave 83. – 84.). Ciparska su nadležna tijela potom potvrdila da je Cyprus Airways poduzeće u teškoćama od 2009. |
| --- | --- |

(129)

U Odluci od 6. ožujka 2013. (uvodne izjave 41. – 46.) Komisija je na privremenoj osnovi zaključila da je Cyprus Airways poduzeće u teškoćama od 2010. Taj je privremeni zaključak ponovila u Odluci od 4. veljače 2014. (uvodne izjave 83. – 84.). Ciparska su nadležna tijela potom potvrdila da je Cyprus Airways poduzeće u teškoćama od 2009.

| (130) | Prema informacijama iz javno dostupnih financijskih izvještaja najvažniji financijski podaci zračnog prijevoznika Cyprus Airways od 2009. bili su sljedeći:

  Tablica 8.


  Najvažniji financijski podaci zračnog prijevoznika Cyprus Airways od 2008. do prve polovine 2012. (milijuna EUR) | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Prva polovica 2012. (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 311,4 | 247,5 | 236,3 | 212,8 | 71,3 |
| EBT | 2,1 | - 3,2 | - 2,9 | -  23,8 | -  34,2 |
| Upisani kapital | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 |
| Vlastiti kapital | 13,9 | 9,4 | 7,7 | -  15,9 | -  48,6 |

(130)

Prema informacijama iz javno dostupnih financijskih izvještaja najvažniji financijski podaci zračnog prijevoznika Cyprus Airways od 2009. bili su sljedeći:

Tablica 8.

Najvažniji financijski podaci zračnog prijevoznika Cyprus Airways od 2008. do prve polovine 2012. (milijuna EUR)

2008.

2009.

2010.

2011.

Prva polovica 2012. (22)

Promet

311,4

247,5

236,3

212,8

71,3

EBT

2,1

- 3,2

- 2,9

-  23,8

-  34,2

Upisani kapital

35,2

35,2

35,2

35,2

35,2

Vlastiti kapital

13,9

9,4

7,7

-  15,9

-  48,6

| (131) | U točki 10. podtočki (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. navedeno je da se smatra da je društvo s ograničenom odgovornošću u teškoćama ako je „više od polovine upisanog kapitala nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci”. |
| --- | --- |

(131)

U točki 10. podtočki (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. navedeno je da se smatra da je društvo s ograničenom odgovornošću u teškoćama ako je „više od polovine upisanog kapitala nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci”.

| (132) | Nadalje, u skladu s točkom 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004., može se smatrati da je poduzeće u teškoćama „ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao primjerice povećavanje gubitaka, smanjenje prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, rast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine”. U tom pogledu, prema sudskoj praksi Općeg suda, „postojanje negativnoga vlastitog kapitala koji [...] može se smatrati važnim pokazateljem da je poduzeće u teškoj financijskoj situaciji” (23). |
| --- | --- |

(132)

Nadalje, u skladu s točkom 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004., može se smatrati da je poduzeće u teškoćama „ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao primjerice povećavanje gubitaka, smanjenje prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, rast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine”. U tom pogledu, prema sudskoj praksi Općeg suda, „postojanje negativnoga vlastitog kapitala koji [...] može se smatrati važnim pokazateljem da je poduzeće u teškoj financijskoj situaciji” (23).

| (133) | U točki 10. podtočki (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. odražava se pretpostavka da društvo koje proživljava masovne gubitke upisanog kapitala neće moći zaustaviti gubitke koji će ga gotovo sigurno osuditi na prestanak poslovanja u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju. Komisija smatra da se ista pretpostavka a fortiori primjenjuje na poduzeće koje je izgubilo čitav svoj upisani kapital i ima negativan vlasnički kapital (24). |
| --- | --- |

(133)

U točki 10. podtočki (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. odražava se pretpostavka da društvo koje proživljava masovne gubitke upisanog kapitala neće moći zaustaviti gubitke koji će ga gotovo sigurno osuditi na prestanak poslovanja u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju. Komisija smatra da se ista pretpostavka a fortiori primjenjuje na poduzeće koje je izgubilo čitav svoj upisani kapital i ima negativan vlasnički kapital (24).

| (134) | Kako je navedeno u tablici 8., Cyprus Airways imao je od 2011. negativan vlastiti kapital. Nadalje, vlastiti kapital smanjivao se već 2009. i 2010. i bio je znatno ispod razine upisanoga kapitala. Kada je riječ o točki 11., u tablici 8. vidljivo je da je Cyprus Airways već od 2009. imao sve manji promet i sve veće gubitke. Promet se 2009. smanjio za gotovo 21 % u usporedbi sa 2008., a zračni je prijevoznik zabilježio gubitak (zarada prije poreza) od 3,2 milijuna EUR. Taj se trend nastavio idućih godina. |
| --- | --- |

(134)

Kako je navedeno u tablici 8., Cyprus Airways imao je od 2011. negativan vlastiti kapital. Nadalje, vlastiti kapital smanjivao se već 2009. i 2010. i bio je znatno ispod razine upisanoga kapitala. Kada je riječ o točki 11., u tablici 8. vidljivo je da je Cyprus Airways već od 2009. imao sve manji promet i sve veće gubitke. Promet se 2009. smanjio za gotovo 21 % u usporedbi sa 2008., a zračni je prijevoznik zabilježio gubitak (zarada prije poreza) od 3,2 milijuna EUR. Taj se trend nastavio idućih godina.

| (135) | S obzirom na prethodno navedeno i uzimajući u obzir podneske ciparskih nadležnih tijela (vidjeti uvodnu izjavu 68.), Komisija je zaključila da je Cyprus Airways poduzeće u teškoćama od 2009., djelomično u skladu s točkom 10. (posebno od 2011.) i u svakom slučaju u skladu s točkom 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. |
| --- | --- |

(135)

S obzirom na prethodno navedeno i uzimajući u obzir podneske ciparskih nadležnih tijela (vidjeti uvodnu izjavu 68.), Komisija je zaključila da je Cyprus Airways poduzeće u teškoćama od 2009., djelomično u skladu s točkom 10. (posebno od 2011.) i u svakom slučaju u skladu s točkom 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004.

| (136) | U skladu s točkom 33. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. „Poduzeće se mora smatrati poduzećem u teškoćama u smislu ovih Smjernica”. Stoga je taj uvjet ispunjen. |
| --- | --- |

(136)

U skladu s točkom 33. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. „Poduzeće se mora smatrati poduzećem u teškoćama u smislu ovih Smjernica”. Stoga je taj uvjet ispunjen.

5.3.2.   Trajanje plana restrukturiranja iz 2013. – ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti

| (137) | U točkama 35. – 37. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. propisuje se sljedeće: „35. Plan restrukturiranja, čije trajanje mora biti što je kraće moguće, mora povratiti dugoročnu održivost poduzeća unutar primjerenog razdoblja i na temelju realnih pretpostavki o budućim uvjetima poslovanja. Potpora za restrukturiranje mora stoga biti povezana s provedivim planom restrukturiranja na koji se država članica obvezuje. Plan mora u svim relevantnim detaljima biti podnesen Komisiji te posebno mora uključivati istraživanje tržišta. Poboljšanje održivosti mora proizlaziti u glavnome iz unutarnjih mjera iz plana restrukturiranja; može se temeljiti na vanjskim čimbenicima kao što su odstupanja u cijenama i potražnji na koje trgovačko društvo nema velikog utjecaja, ali samo ako su dane tržišne pretpostavke općeprihvaćene. Restrukturiranje mora uključivati napuštanje djelatnosti koje bi i dalje strukturalno proizvodile gubitak čak i nakon restrukturiranja.” |
| --- | --- |

(137)

U točkama 35. – 37. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. propisuje se sljedeće: „35. Plan restrukturiranja, čije trajanje mora biti što je kraće moguće, mora povratiti dugoročnu održivost poduzeća unutar primjerenog razdoblja i na temelju realnih pretpostavki o budućim uvjetima poslovanja. Potpora za restrukturiranje mora stoga biti povezana s provedivim planom restrukturiranja na koji se država članica obvezuje. Plan mora u svim relevantnim detaljima biti podnesen Komisiji te posebno mora uključivati istraživanje tržišta. Poboljšanje održivosti mora proizlaziti u glavnome iz unutarnjih mjera iz plana restrukturiranja; može se temeljiti na vanjskim čimbenicima kao što su odstupanja u cijenama i potražnji na koje trgovačko društvo nema velikog utjecaja, ali samo ako su dane tržišne pretpostavke općeprihvaćene. Restrukturiranje mora uključivati napuštanje djelatnosti koje bi i dalje strukturalno proizvodile gubitak čak i nakon restrukturiranja.”

| (138) | „36. Plan restrukturiranja mora opisati okolnosti koje su dovele do poduzetnikovih teškoća, čime se daje temelj za ocjenjivanje jesu li predložene mjere odgovarajuće. On među ostalim mora uzeti u obzir trenutačno stanje i buduće izglede za ponudu i potražnju na mjerodavnom tržištu u proizvodnom smislu, s najboljim, najgorim i srednjim scenarijem, te posebne jake i slabe strane poduzeća. On mora omogućivati poduzeću prijelaz prema novoj strukturi koja mu nudi dugoročnu održivost te mu omogućuje da stane na svoje noge.” |
| --- | --- |

(138)

„36. Plan restrukturiranja mora opisati okolnosti koje su dovele do poduzetnikovih teškoća, čime se daje temelj za ocjenjivanje jesu li predložene mjere odgovarajuće. On među ostalim mora uzeti u obzir trenutačno stanje i buduće izglede za ponudu i potražnju na mjerodavnom tržištu u proizvodnom smislu, s najboljim, najgorim i srednjim scenarijem, te posebne jake i slabe strane poduzeća. On mora omogućivati poduzeću prijelaz prema novoj strukturi koja mu nudi dugoročnu održivost te mu omogućuje da stane na svoje noge.”

| (139) | „37. Plan mora osigurati zaokret koji će trgovačkom društvu omogućiti da nakon dovršetka restrukturiranja pokrije sve svoje troškove uključujući pad vrijednosti i financijske troškove. Očekivani povrat na kapital mora biti dovoljan kako bi omogućio restrukturiranom poduzeću da se vlastitim snagama natječe na tržištu. Ako teškoće poduzeća proizlaze iz nedostataka u sustavu korporativnog upravljanja, moraju se provesti odgovarajuće promjene.” |
| --- | --- |

(139)

„37. Plan mora osigurati zaokret koji će trgovačkom društvu omogućiti da nakon dovršetka restrukturiranja pokrije sve svoje troškove uključujući pad vrijednosti i financijske troškove. Očekivani povrat na kapital mora biti dovoljan kako bi omogućio restrukturiranom poduzeću da se vlastitim snagama natječe na tržištu. Ako teškoće poduzeća proizlaze iz nedostataka u sustavu korporativnog upravljanja, moraju se provesti odgovarajuće promjene.”

| (140) | U pogledu trajanja, prijavljeni plan restrukturiranja obuhvaća razdoblje od prve prodaje imovine u kontekstu vlastitog doprinosa poduzeća troškovima restrukturiranja u travnju 2012. do kraja 2017. i njime se predviđa ponovna uspostava profitabilnosti zračnog prijevoznika Cyprus Airways od financijske godine 2014. Dakle, prema prijavi razdoblje restrukturiranja traje pet godina i šest mjeseci. |
| --- | --- |

(140)

U pogledu trajanja, prijavljeni plan restrukturiranja obuhvaća razdoblje od prve prodaje imovine u kontekstu vlastitog doprinosa poduzeća troškovima restrukturiranja u travnju 2012. do kraja 2017. i njime se predviđa ponovna uspostava profitabilnosti zračnog prijevoznika Cyprus Airways od financijske godine 2014. Dakle, prema prijavi razdoblje restrukturiranja traje pet godina i šest mjeseci.

| (141) | Komisija primjećuje da je to duže od razdoblja restrukturiranja koje je Komisija odobrila drugim zračnim prijevoznicima i koje obično traje pet godina (25). |
| --- | --- |

(141)

Komisija primjećuje da je to duže od razdoblja restrukturiranja koje je Komisija odobrila drugim zračnim prijevoznicima i koje obično traje pet godina (25).

| (142) | Osim toga, Komisija primjećuje da je mjera 5. dodijeljena u razdoblju od 2010. do 2011. Budući da je mjera 5. dodijeljena u vrijeme kada je zračni prijevoznik već bio u financijskim teškoćama, nije bila obuhvaćena Općom uredbom o skupnom izuzeću. To znači da je ili bila neusklađena potpora za usavršavanje ili bi se morala smatrati potporom za restrukturiranje čija bi se usklađenost morala ocijeniti u tom kontekstu. U drugom slučaju time bi se razdoblje restrukturiranja produžilo na otprilike sedam godina (i trebalo bi biti dio prijavljenog plana restrukturiranja). |
| --- | --- |

(142)

Osim toga, Komisija primjećuje da je mjera 5. dodijeljena u razdoblju od 2010. do 2011. Budući da je mjera 5. dodijeljena u vrijeme kada je zračni prijevoznik već bio u financijskim teškoćama, nije bila obuhvaćena Općom uredbom o skupnom izuzeću. To znači da je ili bila neusklađena potpora za usavršavanje ili bi se morala smatrati potporom za restrukturiranje čija bi se usklađenost morala ocijeniti u tom kontekstu. U drugom slučaju time bi se razdoblje restrukturiranja produžilo na otprilike sedam godina (i trebalo bi biti dio prijavljenog plana restrukturiranja).

| (143) | Komisija u opravdanim slučajevima može prihvatiti duže razdoblje restrukturiranja. Međutim, u ovom slučaju ciparska nadležna tijela nisu mogla obrazložiti zašto bi zračnom prijevozniku Cyprus Airways bilo potrebno više od pet godina za restrukturiranje. Naime, Komisija primjećuje da je „izgubljeno” vrijeme zbog kašnjenja u unutarnjem državnom postupku donošenja odluka (26) koje ciparska nadležna tijela navode u uvodnoj izjavi 72. bilo pod kontrolom tih tijela. Nadalje, za razliku od drugih slučajeva, u planu restrukturiranja zračnog prijevoznika Cyprus Airlines iz 2013. nije navedena nijedna posebnost koju je prije toga prihvatila Komisija u odlukama na koje se upućuju ciparska nadležna tijela, što bi Komisiju navelo na zaključak da bi se moglo prihvatiti dulje razdoblje restrukturiranja. Takve posebnosti, primjerice, mogu biti znatno smanjenje kapaciteta ili posebno mali tržišni udio (27). |
| --- | --- |

(143)

Komisija u opravdanim slučajevima može prihvatiti duže razdoblje restrukturiranja. Međutim, u ovom slučaju ciparska nadležna tijela nisu mogla obrazložiti zašto bi zračnom prijevozniku Cyprus Airways bilo potrebno više od pet godina za restrukturiranje. Naime, Komisija primjećuje da je „izgubljeno” vrijeme zbog kašnjenja u unutarnjem državnom postupku donošenja odluka (26) koje ciparska nadležna tijela navode u uvodnoj izjavi 72. bilo pod kontrolom tih tijela. Nadalje, za razliku od drugih slučajeva, u planu restrukturiranja zračnog prijevoznika Cyprus Airlines iz 2013. nije navedena nijedna posebnost koju je prije toga prihvatila Komisija u odlukama na koje se upućuju ciparska nadležna tijela, što bi Komisiju navelo na zaključak da bi se moglo prihvatiti dulje razdoblje restrukturiranja. Takve posebnosti, primjerice, mogu biti znatno smanjenje kapaciteta ili posebno mali tržišni udio (27).

| (144) | Stoga se Komisija ne slaže s tim da je razdoblje od pet godina i šest mjeseci (a kamoli sedam godina) primjereno u slučaju zračnog prijevoznika Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(144)

Stoga se Komisija ne slaže s tim da je razdoblje od pet godina i šest mjeseci (a kamoli sedam godina) primjereno u slučaju zračnog prijevoznika Cyprus Airways.

| (145) | Kada je riječ o sadržaju plana restrukturiranja iz 2013., Komisija primjećuje da ciparska nadležna tijela nisu u dovoljnoj mjeri uzela u obzir sumnje izražene u Odluci od 4. veljače 2014. |
| --- | --- |

(145)

Kada je riječ o sadržaju plana restrukturiranja iz 2013., Komisija primjećuje da ciparska nadležna tijela nisu u dovoljnoj mjeri uzela u obzir sumnje izražene u Odluci od 4. veljače 2014.

| (146) | Ciparska nadležna tijela smatrala su da je u planu uzeta u obzir učinkovitost održavane mreže i moguć gubitak putničke potražnje te da, na temelju nedavnih fluktuacija, nije postojala opasnost od nepovoljne fluktuacije cijene goriva i deviznog tečaja između EUR i USD. Smatrala su i da je predviđeni financijski položaj poduzeća zadovoljavajući u odnosu na njegove slabe prijašnje rezultate. Istaknula su elemente plana restrukturiranja iz 2013. koji su se razvijali bolje od očekivanog, kao što je ponovno pregovaranje naknada za prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci Larnaca. |
| --- | --- |

(146)

Ciparska nadležna tijela smatrala su da je u planu uzeta u obzir učinkovitost održavane mreže i moguć gubitak putničke potražnje te da, na temelju nedavnih fluktuacija, nije postojala opasnost od nepovoljne fluktuacije cijene goriva i deviznog tečaja između EUR i USD. Smatrala su i da je predviđeni financijski položaj poduzeća zadovoljavajući u odnosu na njegove slabe prijašnje rezultate. Istaknula su elemente plana restrukturiranja iz 2013. koji su se razvijali bolje od očekivanog, kao što je ponovno pregovaranje naknada za prihvat i otpremu zrakoplova u zračnoj luci Larnaca.

| (147) | Međutim, u Odluci od 4. veljače 2014. Komisija je izrazila sumnje jer je imala razloga smatrati da mnoge pretpostavke iz plana restrukturiranja 2013. nisu dovoljno razborite, uzevši u obzir iskustva s drugim planovima restrukturiranja u sektoru zračnog prijevoza, konkurentno stanje na tržištu i opće načelo da se pri vjerodostojnom restrukturiranju mora uzeti u obzir i stvarna mogućnost nepovoljnih kretanja. |
| --- | --- |

(147)

Međutim, u Odluci od 4. veljače 2014. Komisija je izrazila sumnje jer je imala razloga smatrati da mnoge pretpostavke iz plana restrukturiranja 2013. nisu dovoljno razborite, uzevši u obzir iskustva s drugim planovima restrukturiranja u sektoru zračnog prijevoza, konkurentno stanje na tržištu i opće načelo da se pri vjerodostojnom restrukturiranju mora uzeti u obzir i stvarna mogućnost nepovoljnih kretanja.

| (148) | Naime, Komisija napominje da pretpostavke zračnog prijevoznika Cyprus Airways nisu općeprihvaćene niti su potkrijepljene dokazima o izgledima na tržištu. Konkurenti su zapravo osporili te pretpostavke, posebno u odnosu na mogući pritisak konkurenata na predviđene profitabilne linije, uštedu troškova goriva i predviđene prihode od povećanja cijena karata. |
| --- | --- |

(148)

Naime, Komisija napominje da pretpostavke zračnog prijevoznika Cyprus Airways nisu općeprihvaćene niti su potkrijepljene dokazima o izgledima na tržištu. Konkurenti su zapravo osporili te pretpostavke, posebno u odnosu na mogući pritisak konkurenata na predviđene profitabilne linije, uštedu troškova goriva i predviđene prihode od povećanja cijena karata.

| (149) | Komisija napominje da se osnovnim scenarijem plana restrukturiranja iz 2013. predviđa da će zračni prijevoznik imati pozitivnu dobit prije kamata i poreza (EBIT) od 0,4 milijuna EUR već u 2014. te ga sljedećih godina povećati. Međutim, Komisija primjećuje da se u planu podrazumijeva da se kamate na dug prema trećim osobama neće obračunavati niti da će se plaćati tijekom razdoblja restrukturiranja. No u planu restrukturiranja za 2013. samo se navodi da će se dug prema trećim osobama morati reprogramirati, ali ne i kako će se to ostvariti. Predviđa se da će obveze prema dobavljačima i druge obveze (bez duga banke Hellenic Bank) u bilanci za 2013. – 2018. ostati na razini od 27,9 milijuna EUR. Stoga je iznos duga prema trećim osobama znatan, pa neuspjelo restrukturiranje može imati ozbiljne posljedice za financijske prognoze. |
| --- | --- |

(149)

Komisija napominje da se osnovnim scenarijem plana restrukturiranja iz 2013. predviđa da će zračni prijevoznik imati pozitivnu dobit prije kamata i poreza (EBIT) od 0,4 milijuna EUR već u 2014. te ga sljedećih godina povećati. Međutim, Komisija primjećuje da se u planu podrazumijeva da se kamate na dug prema trećim osobama neće obračunavati niti da će se plaćati tijekom razdoblja restrukturiranja. No u planu restrukturiranja za 2013. samo se navodi da će se dug prema trećim osobama morati reprogramirati, ali ne i kako će se to ostvariti. Predviđa se da će obveze prema dobavljačima i druge obveze (bez duga banke Hellenic Bank) u bilanci za 2013. – 2018. ostati na razini od 27,9 milijuna EUR. Stoga je iznos duga prema trećim osobama znatan, pa neuspjelo restrukturiranje može imati ozbiljne posljedice za financijske prognoze.

| (150) | Komisija ponavlja svoj argument koji je navela u Odluci od 4. veljače 2014. da na kraju razdoblja restrukturiranja zračni prijevoznik Cyprus Airways neće imati kapitalne rezerve i da će imati negativne ukupne rezerve. Takvo se poduzeće ne može smatrati održivim jer u načelu neće postojati nikakva razina sigurnosti. |
| --- | --- |

(150)

Komisija ponavlja svoj argument koji je navela u Odluci od 4. veljače 2014. da na kraju razdoblja restrukturiranja zračni prijevoznik Cyprus Airways neće imati kapitalne rezerve i da će imati negativne ukupne rezerve. Takvo se poduzeće ne može smatrati održivim jer u načelu neće postojati nikakva razina sigurnosti.

| (151) | Komisija smatra i da predložene mjere u planu restrukturiranja iz 2013. nisu prikladne za rješavanje okolnosti koje su dovele do teškoća poduzeća, kako je utvrđeno u obavijesti. Tako se planom primjerice predviđa zadržavanje tri neprofitne linije za Grčku i dvije za Bliski istok usprkos činjenici da su ta dva tržišta pridonijela teškoćama poduzeća. Planom se predviđa i zadržavanje najmanje četiri linije koje su u izravnoj konkurenciji s niskotarifnim zračnim prijevoznicima te povećanje cijene. Naposljetku, zadržava se najmanje jedna linija koja je znatno ugrožena turskom zabranom prelijetanja. |
| --- | --- |

(151)

Komisija smatra i da predložene mjere u planu restrukturiranja iz 2013. nisu prikladne za rješavanje okolnosti koje su dovele do teškoća poduzeća, kako je utvrđeno u obavijesti. Tako se planom primjerice predviđa zadržavanje tri neprofitne linije za Grčku i dvije za Bliski istok usprkos činjenici da su ta dva tržišta pridonijela teškoćama poduzeća. Planom se predviđa i zadržavanje najmanje četiri linije koje su u izravnoj konkurenciji s niskotarifnim zračnim prijevoznicima te povećanje cijene. Naposljetku, zadržava se najmanje jedna linija koja je znatno ugrožena turskom zabranom prelijetanja.

| (152) | U svakom slučaju, u planu restrukturiranja iz 2013. nije navedena nijedna konkretna ocjena budućih izgleda ponude i potražnje na odgovarajućim tržištima, osim prepoznavanja rizika od pritiska tržišnog natjecanja na linijama koje se planiraju zadržati. |
| --- | --- |

(152)

U svakom slučaju, u planu restrukturiranja iz 2013. nije navedena nijedna konkretna ocjena budućih izgleda ponude i potražnje na odgovarajućim tržištima, osim prepoznavanja rizika od pritiska tržišnog natjecanja na linijama koje se planiraju zadržati.

| (153) | Komisija napominje i da se u najgorem scenariju ne uzimaju dovoljno u obzir slabosti poduzeća i rizici odgovarajućih tržišta, a neki su od njih prepoznati u samom planu. Slabosti i rizici uključuju pritisak konkurenata, odstupanje ključnih parametara financijskih projekcija od osnove (npr. prosječni jedinični prihodi po putniku (prinos), cijena goriva, devizni tečaj između USD i EUR, smanjenje potražnje) i gospodarsko stanje na glavnim tržištima. |
| --- | --- |

(153)

Komisija napominje i da se u najgorem scenariju ne uzimaju dovoljno u obzir slabosti poduzeća i rizici odgovarajućih tržišta, a neki su od njih prepoznati u samom planu. Slabosti i rizici uključuju pritisak konkurenata, odstupanje ključnih parametara financijskih projekcija od osnove (npr. prosječni jedinični prihodi po putniku (prinos), cijena goriva, devizni tečaj između USD i EUR, smanjenje potražnje) i gospodarsko stanje na glavnim tržištima.

| (154) | Zapravo, najgori scenarij odnosio se samo na smanjenje prihoda od 1 % te je njime predviđena pozitivna dobit prije kamata i poreza (EBIT) od svega 0,3 milijuna EUR u 2016. i 2017. Ipak, kada bi se ostvario bilo koji dodatni rizik naveden u planu restrukturiranja iz 2013., poput povećanja cijene nafte od 1 % ili promjene u deviznom tečaju između EUR i USD, bilo bi dovoljno da se izbriše predviđena dobit (vidjeti uvodnu izjavu 51.). Ti su rizici dodatno pojačani činjenicom da Cyprus Airways nema potreban kolateral kojim bi se mogao zaštititi od rizika cijena goriva ili deviznog tečaja. Nadalje, Komisija primjećuje da su se u prijašnjim slučajevima zračnih prijevoznika radi utvrđivanja najgoreg scenarija u obzir uzimala mnogo veća odstupanja osnovnih parametara (28). Isto tako, rizik od znatnog povećanja tržišnog natjecanja posebno na linijama za Tel Aviv i Moskvu, četvrtoj i petoj najvažnijoj liniji zračnog prijevoznika Cyprus Airways u pogledu broja putnika, nije uzet u obzir iako je izričito naveden u planu restrukturiranja iz 2013. Osim toga, u obzir je trebalo uzeti i mogućnost dugotrajne recesije u Grčkoj i na Cipru. |
| --- | --- |

(154)

Zapravo, najgori scenarij odnosio se samo na smanjenje prihoda od 1 % te je njime predviđena pozitivna dobit prije kamata i poreza (EBIT) od svega 0,3 milijuna EUR u 2016. i 2017. Ipak, kada bi se ostvario bilo koji dodatni rizik naveden u planu restrukturiranja iz 2013., poput povećanja cijene nafte od 1 % ili promjene u deviznom tečaju između EUR i USD, bilo bi dovoljno da se izbriše predviđena dobit (vidjeti uvodnu izjavu 51.). Ti su rizici dodatno pojačani činjenicom da Cyprus Airways nema potreban kolateral kojim bi se mogao zaštititi od rizika cijena goriva ili deviznog tečaja. Nadalje, Komisija primjećuje da su se u prijašnjim slučajevima zračnih prijevoznika radi utvrđivanja najgoreg scenarija u obzir uzimala mnogo veća odstupanja osnovnih parametara (28). Isto tako, rizik od znatnog povećanja tržišnog natjecanja posebno na linijama za Tel Aviv i Moskvu, četvrtoj i petoj najvažnijoj liniji zračnog prijevoznika Cyprus Airways u pogledu broja putnika, nije uzet u obzir iako je izričito naveden u planu restrukturiranja iz 2013. Osim toga, u obzir je trebalo uzeti i mogućnost dugotrajne recesije u Grčkoj i na Cipru.

| (155) | Komisija stoga zaključuje da se planom restrukturiranja iz 2013. nedovoljno rješavaju okolnosti koje su dovele do teškoća zračnog prijevoznika Cyprus Airways, ne uzimaju se u potpunosti u obzir budući izgledi tržišta i nije obuhvaćen vjerodostojan najgori scenarij. |
| --- | --- |

(155)

Komisija stoga zaključuje da se planom restrukturiranja iz 2013. nedovoljno rješavaju okolnosti koje su dovele do teškoća zračnog prijevoznika Cyprus Airways, ne uzimaju se u potpunosti u obzir budući izgledi tržišta i nije obuhvaćen vjerodostojan najgori scenarij.

| (156) | Naposljetku, Komisija napominje da se planom restrukturiranja iz 2013. ne rješavaju temeljni problemi poslovnog modela poduzeća, koji je očito pridonio teškoćama. Restrukturiranje zračnog prijevoznika Cyprus Airways temelji se na postojećem poslovnom modelu u okviru kojeg poduzeće tradicionalno posluje kao zračni prijevoznik s punom uslugom, pri prodaji karata uglavnom se oslanja na posrednike, a u tržišnom je natjecanju s niskotarifnim zračnim prijevoznicima ili zračnim prijevoznicima s punom uslugom, koji se većinom oslanjaju na izravnu internetsku prodaju karata. |
| --- | --- |

(156)

Naposljetku, Komisija napominje da se planom restrukturiranja iz 2013. ne rješavaju temeljni problemi poslovnog modela poduzeća, koji je očito pridonio teškoćama. Restrukturiranje zračnog prijevoznika Cyprus Airways temelji se na postojećem poslovnom modelu u okviru kojeg poduzeće tradicionalno posluje kao zračni prijevoznik s punom uslugom, pri prodaji karata uglavnom se oslanja na posrednike, a u tržišnom je natjecanju s niskotarifnim zračnim prijevoznicima ili zračnim prijevoznicima s punom uslugom, koji se većinom oslanjaju na izravnu internetsku prodaju karata.

| (157) | Komisija stoga zaključuje da točke 35. – 37. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. nisu ispunjene jer i. trajanje plana restrukturiranja iz 2013. neopravdano je dug, ii. planom se ne uspostavlja ponovna dugoročna održivost poduzeća u primjerenom roku i on nije temeljen na stvarnim pretpostavkama te iii. planom se ne uzima u obzir stanje na tržištu uz dovoljno različite scenarije. |
| --- | --- |

(157)

Komisija stoga zaključuje da točke 35. – 37. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. nisu ispunjene jer i. trajanje plana restrukturiranja iz 2013. neopravdano je dug, ii. planom se ne uspostavlja ponovna dugoročna održivost poduzeća u primjerenom roku i on nije temeljen na stvarnim pretpostavkama te iii. planom se ne uzima u obzir stanje na tržištu uz dovoljno različite scenarije.

5.3.3.   Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja

| (158) | U skladu s točkama 38. – 42. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. poduzeće koje dobiva potporu za restrukturiranje mora osigurati kompenzacijske mjere zbog narušavanja tržišnog natjecanja koje je uzrokovala državna potpora. Te se mjere mogu sastojati od otuđivanja imovine, smanjivanja kapaciteta ili tržišne prisutnosti i smanjivanja tržišnih prepreka na predmetnim tržištima te se moraju odnositi na linije ili proizvode koji ne donose gubitke. |
| --- | --- |

(158)

U skladu s točkama 38. – 42. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. poduzeće koje dobiva potporu za restrukturiranje mora osigurati kompenzacijske mjere zbog narušavanja tržišnog natjecanja koje je uzrokovala državna potpora. Te se mjere mogu sastojati od otuđivanja imovine, smanjivanja kapaciteta ili tržišne prisutnosti i smanjivanja tržišnih prepreka na predmetnim tržištima te se moraju odnositi na linije ili proizvode koji ne donose gubitke.

| (159) | Ciparska nadležna tijela predložila su kompenzacijske mjere, uključujući obustavu ili smanjenje kapaciteta linija koje ne donose gubitke, prodaju dvaju slotova u zračnoj luci LHR te smanjenje flote i raspoloživih putničkih kilometara. |
| --- | --- |

(159)

Ciparska nadležna tijela predložila su kompenzacijske mjere, uključujući obustavu ili smanjenje kapaciteta linija koje ne donose gubitke, prodaju dvaju slotova u zračnoj luci LHR te smanjenje flote i raspoloživih putničkih kilometara.

| (160) | Komisija napominje da se prodaja dvaju slotova u zračnoj luci LHR, potpuno koordiniranoj zračnoj luci (29), može smatrati dovoljnim smanjenjem tržišnih prepreka za konkurente, pogotovo zato što bi Cyprus Airways u potpunosti napustio tu zračnu luku. Znatno smanjenje flote također je važan znak smanjenja kapaciteta. |
| --- | --- |

(160)

Komisija napominje da se prodaja dvaju slotova u zračnoj luci LHR, potpuno koordiniranoj zračnoj luci (29), može smatrati dovoljnim smanjenjem tržišnih prepreka za konkurente, pogotovo zato što bi Cyprus Airways u potpunosti napustio tu zračnu luku. Znatno smanjenje flote također je važan znak smanjenja kapaciteta.

| (161) | U pogledu linija predloženih kao kompenzacijske mjere, Komisija je kao kompenzacijske mjere dosljedno prihvatila obustavu ili smanjenje kapaciteta na linijama koje ne donose gubitak, odnosno linijama na kojima se ostvario pozitivan bruto doprinos, uzimajući u obzir varijabilne troškove (30). |
| --- | --- |

(161)

U pogledu linija predloženih kao kompenzacijske mjere, Komisija je kao kompenzacijske mjere dosljedno prihvatila obustavu ili smanjenje kapaciteta na linijama koje ne donose gubitak, odnosno linijama na kojima se ostvario pozitivan bruto doprinos, uzimajući u obzir varijabilne troškove (30).

| (162) | Međutim, Komisija primjećuje da se linijom LCA-ATH, za koju su kao kompenzacijsku mjeru ciparska nadležna tijela predložila smanjenje kapaciteta kojima posluje Cyprus Airways, ostvario negativan bruto doprinos, a ciparska nadležna tijela nisu osigurala dokaze kojima bi potkrijepila tvrdnju da dio linije relevantne kao kompenzacijska mjera (smanjenje učestalosti za četiri leta tjedno) nije donosio gubitak. |
| --- | --- |

(162)

Međutim, Komisija primjećuje da se linijom LCA-ATH, za koju su kao kompenzacijsku mjeru ciparska nadležna tijela predložila smanjenje kapaciteta kojima posluje Cyprus Airways, ostvario negativan bruto doprinos, a ciparska nadležna tijela nisu osigurala dokaze kojima bi potkrijepila tvrdnju da dio linije relevantne kao kompenzacijska mjera (smanjenje učestalosti za četiri leta tjedno) nije donosio gubitak.

| (163) | Ipak, Komisija primjećuje da je predloženo smanjenje raspoloživih putničkih kilometara od 24 %, u usporedbi s kapacitetom iz 2012., veće od smanjenja raspoloživih putničkih kilometara koje je bilo predloženo u slučajevima restrukturiranja drugih zračnih prijevoznika (31). To znači da bi smanjenje raspoloživih putničkih kilometara bilo dovoljno veliko čak i da se smanjenje kapaciteta na liniji LCA-ATH (koja čini svega 0,84 % svih raspoloživih putničkih kilometara) nije uzelo u obzir. |
| --- | --- |

(163)

Ipak, Komisija primjećuje da je predloženo smanjenje raspoloživih putničkih kilometara od 24 %, u usporedbi s kapacitetom iz 2012., veće od smanjenja raspoloživih putničkih kilometara koje je bilo predloženo u slučajevima restrukturiranja drugih zračnih prijevoznika (31). To znači da bi smanjenje raspoloživih putničkih kilometara bilo dovoljno veliko čak i da se smanjenje kapaciteta na liniji LCA-ATH (koja čini svega 0,84 % svih raspoloživih putničkih kilometara) nije uzelo u obzir.

| (164) | Komisija stoga zaključuje da su točke 38. – 42. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. ispunjene. |
| --- | --- |

(164)

Komisija stoga zaključuje da su točke 38. – 42. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. ispunjene.

5.3.4.   Potpora koja je ograničena na najmanju razinu: stvaran doprinos bez elementa potpore

| (165) | U skladu s točkama 43. – 45. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. očekuje se da će korisnici potpore za restrukturiranje znatno pridonijeti planu restrukturiranja iz 2013. vlastitim sredstvima, što bi trebalo iznositi najmanje 50 % troškova restrukturiranja za velika poduzeća poput zračnog prijevoznika Cyprus Airways, osim u iznimnim situacijama i u slučajevima posebnih teškoća. Vlastiti doprinos mora biti konkretan, tj. stvaran, isključujući očekivane buduće dobiti kao što je novčani tok. |
| --- | --- |

(165)

U skladu s točkama 43. – 45. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. očekuje se da će korisnici potpore za restrukturiranje znatno pridonijeti planu restrukturiranja iz 2013. vlastitim sredstvima, što bi trebalo iznositi najmanje 50 % troškova restrukturiranja za velika poduzeća poput zračnog prijevoznika Cyprus Airways, osim u iznimnim situacijama i u slučajevima posebnih teškoća. Vlastiti doprinos mora biti konkretan, tj. stvaran, isključujući očekivane buduće dobiti kao što je novčani tok.

| (166) | Komisija prima na znanje ažurirani iznos predloženog vlastitog doprinosa od 61,57 milijuna EUR. To je 41,8 % ukupnih troškova restrukturiranja koji iznose 147,4 milijuna EUR, a potpora za restrukturiranje prilagodila bi se ostvarenom vlastitom doprinosu tako da zbroj obaju iznosa obuhvaća samo troškove restrukturiranja. |
| --- | --- |

(166)

Komisija prima na znanje ažurirani iznos predloženog vlastitog doprinosa od 61,57 milijuna EUR. To je 41,8 % ukupnih troškova restrukturiranja koji iznose 147,4 milijuna EUR, a potpora za restrukturiranje prilagodila bi se ostvarenom vlastitom doprinosu tako da zbroj obaju iznosa obuhvaća samo troškove restrukturiranja.

| (167) | Komisija primjećuje da bi predloženi vlastiti doprinos od 41,8 %, čak ako se u potpunosti ostvari, bio ispod praga od 50 % utvrđenog u Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004.. |
| --- | --- |

(167)

Komisija primjećuje da bi predloženi vlastiti doprinos od 41,8 %, čak ako se u potpunosti ostvari, bio ispod praga od 50 % utvrđenog u Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004..

| (168) | Nadalje, Komisija primjećuje da je na temelju tablice 5. u uvodnoj izjavi 79. zapravo ostvarena samo prodaja imovine u vrijednosti od 55,67 milijuna EUR. Prodaja ostalih predloženih elemenata kao što su rezervni dijelovi i zrakoplov Airbus A320 nije u potpunosti ostvarena, a njihove vrijednosti nisu potkrijepljene stručnom procjenom. |
| --- | --- |

(168)

Nadalje, Komisija primjećuje da je na temelju tablice 5. u uvodnoj izjavi 79. zapravo ostvarena samo prodaja imovine u vrijednosti od 55,67 milijuna EUR. Prodaja ostalih predloženih elemenata kao što su rezervni dijelovi i zrakoplov Airbus A320 nije u potpunosti ostvarena, a njihove vrijednosti nisu potkrijepljene stručnom procjenom.

| (169) | U pogledu prodaje rezervnih dijelova, na temelju prihoda koji su dosad ostvareni (0,86 milijuna EUR) vidljivo je da su prvotne procjene od 2,0 milijuna EUR u 2013. i 1,1 milijun EUR u 2014. bile znatno precijenjene. Zbog nedostatka stručne procjene preostalih rezervnih dijelova za prodaju i bez drugih dokaza, kao što je dogovor u kojem su jasno navedene obveze kupca u pogledu buduće kupnje, mogući budući prihodi od prodaje rezervnih dijelova ne mogu se uzeti u obzir kao dovoljno konkretan i stvaran vlastiti doprinos. |
| --- | --- |

(169)

U pogledu prodaje rezervnih dijelova, na temelju prihoda koji su dosad ostvareni (0,86 milijuna EUR) vidljivo je da su prvotne procjene od 2,0 milijuna EUR u 2013. i 1,1 milijun EUR u 2014. bile znatno precijenjene. Zbog nedostatka stručne procjene preostalih rezervnih dijelova za prodaju i bez drugih dokaza, kao što je dogovor u kojem su jasno navedene obveze kupca u pogledu buduće kupnje, mogući budući prihodi od prodaje rezervnih dijelova ne mogu se uzeti u obzir kao dovoljno konkretan i stvaran vlastiti doprinos.

| (170) | U pogledu prodaje zrakoplova Airbus A320, koji ciparska nadležna tijela u svojem podnesku od 11. svibnja 2014. opisuju kao „stari zrakoplov”, povučene su četiri od pet ponuda podnesenih tijekom 2014., a u slučaju pete ponude ponuditelj nije odgovorio na protuprijedlog zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Budući da ciparska nadležna tijela nisu osigurala stručnu procjenu zrakoplova, predviđene prihode od prodaje u visini od 2,5 milijuna EUR nije moguće prihvatiti kao dovoljno konkretan i stvaran vlastiti doprinos. |
| --- | --- |

(170)

U pogledu prodaje zrakoplova Airbus A320, koji ciparska nadležna tijela u svojem podnesku od 11. svibnja 2014. opisuju kao „stari zrakoplov”, povučene su četiri od pet ponuda podnesenih tijekom 2014., a u slučaju pete ponude ponuditelj nije odgovorio na protuprijedlog zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Budući da ciparska nadležna tijela nisu osigurala stručnu procjenu zrakoplova, predviđene prihode od prodaje u visini od 2,5 milijuna EUR nije moguće prihvatiti kao dovoljno konkretan i stvaran vlastiti doprinos.

| (171) | Osim toga, Komisija se ne slaže s ciparskim nadležnim tijelima te smatra da se prijenos vlasništva na potporni fond ne može smatrati konkretnim i stvarnim vlastitim doprinosom. Razlog tomu je činjenica da je, kako su potvrdila ciparska nadležna tijela i kako je utvrđeno u godišnjim financijskim izvještajima društva, potporni fond, bez obzira na pravni status, pod kontrolom zračnog prijevoznika Cyprus Airways, da njegovim financijskim sredstvima konačno raspolaže društvo i da je njegov manjak dio troškova restrukturiranja (32). Stoga prijenosom vlasništva na potporni fond Cyprus Airways ne ostvaruje konkretan vlastiti doprinos svojim troškovima restrukturiranja. |
| --- | --- |

(171)

Osim toga, Komisija se ne slaže s ciparskim nadležnim tijelima te smatra da se prijenos vlasništva na potporni fond ne može smatrati konkretnim i stvarnim vlastitim doprinosom. Razlog tomu je činjenica da je, kako su potvrdila ciparska nadležna tijela i kako je utvrđeno u godišnjim financijskim izvještajima društva, potporni fond, bez obzira na pravni status, pod kontrolom zračnog prijevoznika Cyprus Airways, da njegovim financijskim sredstvima konačno raspolaže društvo i da je njegov manjak dio troškova restrukturiranja (32). Stoga prijenosom vlasništva na potporni fond Cyprus Airways ne ostvaruje konkretan vlastiti doprinos svojim troškovima restrukturiranja.

| (172) | U tom kontekstu Komisija smatra da razina konkretnog i stvarnog vlastitog doprinosa iznosi od 55,67 milijuna EUR, što je 37,8 % troškova restrukturiranja. |
| --- | --- |

(172)

U tom kontekstu Komisija smatra da razina konkretnog i stvarnog vlastitog doprinosa iznosi od 55,67 milijuna EUR, što je 37,8 % troškova restrukturiranja.

| (173) | Ciparska nadležna tijela tvrde da vlastiti doprinos može biti iznimno niži od 50 % u slučaju posebnih teškoća. Točnije, tvrde da se niža razina vlastitog doprinosa u slučaju zračnog prijevoznika Cyprus Airways može opravdati gospodarskom i financijskom krizom te turskom zabranom prelijetanja, što je dodatno opterećenje za društvo. |
| --- | --- |

(173)

Ciparska nadležna tijela tvrde da vlastiti doprinos može biti iznimno niži od 50 % u slučaju posebnih teškoća. Točnije, tvrde da se niža razina vlastitog doprinosa u slučaju zračnog prijevoznika Cyprus Airways može opravdati gospodarskom i financijskom krizom te turskom zabranom prelijetanja, što je dodatno opterećenje za društvo.

| (174) | Komisija uzima u obzir poseban položaj ciparskoga gospodarstva i potvrđuje da prodaja imovine u takvoj situaciji nije jednostavna. Međutim, Komisija napominje da Cyprus Airways posluje na međunarodnom i likvidnom tržištu jer potencijalni kupci njegove imovine, uključujući zrakoplove, slotove i rezervne dijelove, mogu biti iz bilo kojeg dijela svijeta i stoga ne moraju biti svjesni stanja u ciparskom gospodarstvu zbog toga što lakše mogu doći do financiranja i imovinu mogu prenositi ili se njome koristiti bez ikakve veze s Ciprom. |
| --- | --- |

(174)

Komisija uzima u obzir poseban položaj ciparskoga gospodarstva i potvrđuje da prodaja imovine u takvoj situaciji nije jednostavna. Međutim, Komisija napominje da Cyprus Airways posluje na međunarodnom i likvidnom tržištu jer potencijalni kupci njegove imovine, uključujući zrakoplove, slotove i rezervne dijelove, mogu biti iz bilo kojeg dijela svijeta i stoga ne moraju biti svjesni stanja u ciparskom gospodarstvu zbog toga što lakše mogu doći do financiranja i imovinu mogu prenositi ili se njome koristiti bez ikakve veze s Ciprom.

| (175) | Nadalje, turska zabrana prelijetanja na snazi je već dulji niz godina i ni na koji način nije povezana s prodajom imovine povezane sa zračnim prijevoznikom koja se drugdje može upotrijebiti. Osim toga, znatno smanjenje kapaciteta važno je za konkurente, a vlastitim doprinosom namjerava se ograničiti potrebna državna potpora te se time pokazati da na tržištima postoji povjerenje u povratak održivosti. |
| --- | --- |

(175)

Nadalje, turska zabrana prelijetanja na snazi je već dulji niz godina i ni na koji način nije povezana s prodajom imovine povezane sa zračnim prijevoznikom koja se drugdje može upotrijebiti. Osim toga, znatno smanjenje kapaciteta važno je za konkurente, a vlastitim doprinosom namjerava se ograničiti potrebna državna potpora te se time pokazati da na tržištima postoji povjerenje u povratak održivosti.

| (176) | Naposljetku, iako je Komisija na temelju Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. prihvatila vlastite doprinose u visini od svega 40 % troškova restrukturiranja zbog iznimnih okolnosti (33), to je i dalje iznad razine vlastitog doprinosa zračnog prijevoznika Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(176)

Naposljetku, iako je Komisija na temelju Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. prihvatila vlastite doprinose u visini od svega 40 % troškova restrukturiranja zbog iznimnih okolnosti (33), to je i dalje iznad razine vlastitog doprinosa zračnog prijevoznika Cyprus Airways.

| (177) | Komisija stoga zaključuje da točke 43. – 45. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. nisu ispunjene. U planu restrukturiranja iz 2013. potpora nije ograničena na nužnu najmanju razinu jer ne obuhvaća dovoljno visok, konkretan i stvaran vlastiti doprinos troškovima restrukturiranja zračnog prijevoznika Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(177)

Komisija stoga zaključuje da točke 43. – 45. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. nisu ispunjene. U planu restrukturiranja iz 2013. potpora nije ograničena na nužnu najmanju razinu jer ne obuhvaća dovoljno visok, konkretan i stvaran vlastiti doprinos troškovima restrukturiranja zračnog prijevoznika Cyprus Airways.

5.3.5.   Posebni uvjeti u pogledu društava u potpomognutim područjima

| (178) | U Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. predviđa se da uvjeti za odobravanje potporu ne moraju biti toliko strogi kada je riječ o provođenju kompenzacijskih mjera i veličine korisnikova doprinosa ako su obrazložene regionalnim razvojem, a pogotovo ako se korisnik potpore nalazi u potpomognutom području. |
| --- | --- |

(178)

U Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. predviđa se da uvjeti za odobravanje potporu ne moraju biti toliko strogi kada je riječ o provođenju kompenzacijskih mjera i veličine korisnikova doprinosa ako su obrazložene regionalnim razvojem, a pogotovo ako se korisnik potpore nalazi u potpomognutom području.

| (179) | U slučaju Cipra, za razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020. dvije regije koje obuhvaćaju 50 % ciparskog stanovništva imaju pravo na regionalnu potporu za ulaganja u skladu s odstupanjem iz članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a (zapadno područje i istočno područje) (34). Ciparska nadležna tijela tvrdila su i da Cipar ima brojna teritorijalna obilježja koja utječu na njegov društveno-gospodarski razvoj, a to su periferni položaj i ovisnost o zračnom i pomorskom prometu. Naposljetku, tvrdila su da bi Cipar zbog recesije svojega gospodarstva a fortiori trebao dobiti status potpomognutog područja. |
| --- | --- |

(179)

U slučaju Cipra, za razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020. dvije regije koje obuhvaćaju 50 % ciparskog stanovništva imaju pravo na regionalnu potporu za ulaganja u skladu s odstupanjem iz članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a (zapadno područje i istočno područje) (34). Ciparska nadležna tijela tvrdila su i da Cipar ima brojna teritorijalna obilježja koja utječu na njegov društveno-gospodarski razvoj, a to su periferni položaj i ovisnost o zračnom i pomorskom prometu. Naposljetku, tvrdila su da bi Cipar zbog recesije svojega gospodarstva a fortiori trebao dobiti status potpomognutog područja.

| (180) | Komisija napominje da je sjedište zračnog prijevoznika Cyprus Airways u Nikoziji, koja se ne nalazi ni u jednom od dva potpomognuta područja Cipra. U takvom se području ne nalazi ni zračna luka Larnaca, možda glavno središte poslovanja zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Osim toga, Komisija napominje da, kako bi se osigurali jednaki uvjeti, status potpomognutog područja može se utvrditi samo odlukom Komisije, u skladu s kriterijima važećih Smjernica za regionalne potpore, a ne na temelju drugih teritorijalnih obilježja ili gospodarske recesije. |
| --- | --- |

(180)

Komisija napominje da je sjedište zračnog prijevoznika Cyprus Airways u Nikoziji, koja se ne nalazi ni u jednom od dva potpomognuta područja Cipra. U takvom se području ne nalazi ni zračna luka Larnaca, možda glavno središte poslovanja zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Osim toga, Komisija napominje da, kako bi se osigurali jednaki uvjeti, status potpomognutog područja može se utvrditi samo odlukom Komisije, u skladu s kriterijima važećih Smjernica za regionalne potpore, a ne na temelju drugih teritorijalnih obilježja ili gospodarske recesije.

| (181) | Komisija stoga ne može prihvatiti manje stroge uvjete u pogledu kriterija za potporu. |
| --- | --- |

(181)

Komisija stoga ne može prihvatiti manje stroge uvjete u pogledu kriterija za potporu.

5.3.6.   Načelo jednokratne dodjele

| (182) | U točki 73. odjeljku 3.3. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. propisuje se da bi se potpora za sanaciju ili restrukturiranje trebala dodijeliti samo jednom te „ako je prošlo manje od deset godina od dodjele potpore za sanaciju, završetka razdoblja restrukturiranja ili zaustavljanja provedbe plana restrukturiranja (ovisno o tome što je posljednje), Komisija neće dopustiti dodjelu daljnjih potpora za sanaciju ili restrukturiranje.” Taj je uvjet poznat pod nazivom „načelo jednokratne dodjele”. |
| --- | --- |

(182)

U točki 73. odjeljku 3.3. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. propisuje se da bi se potpora za sanaciju ili restrukturiranje trebala dodijeliti samo jednom te „ako je prošlo manje od deset godina od dodjele potpore za sanaciju, završetka razdoblja restrukturiranja ili zaustavljanja provedbe plana restrukturiranja (ovisno o tome što je posljednje), Komisija neće dopustiti dodjelu daljnjih potpora za sanaciju ili restrukturiranje.” Taj je uvjet poznat pod nazivom „načelo jednokratne dodjele”.

| (183) | Iznimka od načela „jednokratne dodjele” predviđena je u točki 73. podtočki (c) odjeljku 3.3. [potvrditi]:
  „[...]






  (c) | u izvanrednim i nepredvidivim okolnostima.” |
| --- | --- | --- |

(183)

Iznimka od načela „jednokratne dodjele” predviđena je u točki 73. podtočki (c) odjeljku 3.3. [potvrditi]:

„[...]

(c)

u izvanrednim i nepredvidivim okolnostima.”

| (184) | Komisija je 2007. na temelju plana restrukturiranja odobrila potporu za restrukturiranje za Cyprus Airways. Stoga trenutačno Cyprus Airways u načelu ne ispunjava kriterije za dodatnu potporu u skladu s načelom jednokratne dodjele, a Komisija je izrazila sumnju u činjenicu postoje li u tom slučaju izvanredne i nepredvidive okolnosti u smislu točke 73. podtočke (c). |
| --- | --- |

(184)

Komisija je 2007. na temelju plana restrukturiranja odobrila potporu za restrukturiranje za Cyprus Airways. Stoga trenutačno Cyprus Airways u načelu ne ispunjava kriterije za dodatnu potporu u skladu s načelom jednokratne dodjele, a Komisija je izrazila sumnju u činjenicu postoje li u tom slučaju izvanredne i nepredvidive okolnosti u smislu točke 73. podtočke (c).

| (185) | Iako su ciparska nadležna tijela o toj točki iznijela velik broj primjedbi nakon pokretanja dvaju službenih istražnih postupaka, nisu mogla obrazložiti zašto se Cyprus Airways našao u u izvanrednim i nepredvidivim okolnostima, što bi bio temelj za dodatnu potporu za restrukturiranje (35). |
| --- | --- |

(185)

Iako su ciparska nadležna tijela o toj točki iznijela velik broj primjedbi nakon pokretanja dvaju službenih istražnih postupaka, nisu mogla obrazložiti zašto se Cyprus Airways našao u u izvanrednim i nepredvidivim okolnostima, što bi bio temelj za dodatnu potporu za restrukturiranje (35).

| (186) | Isto tako, turska zabrana prelijetanja na snazi je od 1974 (36)., a Cipar je uveo odobreni plan za nadoknadu dodatnih troškova za svakog zračnog prijevoznika koji je ugrožen zabranom, uključujući Cyprus Airways (vidjeti uvodnu izjavu 23.). Stoga se taj događaj ne može smatrati izvanrednim i nepredvidivim okolnostima, a ciparska nadležna tijela nisu podnijela nove dokaze u tom pogledu. |
| --- | --- |

(186)

Isto tako, turska zabrana prelijetanja na snazi je od 1974 (36)., a Cipar je uveo odobreni plan za nadoknadu dodatnih troškova za svakog zračnog prijevoznika koji je ugrožen zabranom, uključujući Cyprus Airways (vidjeti uvodnu izjavu 23.). Stoga se taj događaj ne može smatrati izvanrednim i nepredvidivim okolnostima, a ciparska nadležna tijela nisu podnijela nove dokaze u tom pogledu.

| (187) | Zbog sličnih razloga ni operacija „nezakonite” zračne luke u sjevernom dijelu Cipra ne može se smatrati izvanrednim i nepredvidivim okolnostima jer turisti barem od 2004. smiju putovati u sjeverni dio Cipra i iz njega. |
| --- | --- |

(187)

Zbog sličnih razloga ni operacija „nezakonite” zračne luke u sjevernom dijelu Cipra ne može se smatrati izvanrednim i nepredvidivim okolnostima jer turisti barem od 2004. smiju putovati u sjeverni dio Cipra i iz njega.

| (188) | Komisija se ne slaže s ciparskim nadležnim tijelima ni u pogledu činjenice da se ulazak bilo kojeg konkurenta, bio niskotarifni zračni prijevoznik ili prijevoznik s punom uslugom, može smatrati izvanrednim i nepredvidivim okolnostima s obzirom na to da Cyprus Airways posluje u liberaliziranom sektoru i uz uvjet da konkurenti posluju zakonito. Isto tako, Komisija nije zaprimila dokaze o tvrdnji da država Cipar subvencionira konkurente zračnog prijevoznika Cyprus Airways. U svakom slučaju, Komisija naglašava da se ne može tvrditi da država treba osigurati državnu potporu za zračnog prijevoznika Cyprus Airways kako bi se nadoknadili štetni učinci navodne mjere za koju se tvrdi da ju je uvela sama država te je proglasiti izvanrednim i nepredvidivim okolnostima. |
| --- | --- |

(188)

Komisija se ne slaže s ciparskim nadležnim tijelima ni u pogledu činjenice da se ulazak bilo kojeg konkurenta, bio niskotarifni zračni prijevoznik ili prijevoznik s punom uslugom, može smatrati izvanrednim i nepredvidivim okolnostima s obzirom na to da Cyprus Airways posluje u liberaliziranom sektoru i uz uvjet da konkurenti posluju zakonito. Isto tako, Komisija nije zaprimila dokaze o tvrdnji da država Cipar subvencionira konkurente zračnog prijevoznika Cyprus Airways. U svakom slučaju, Komisija naglašava da se ne može tvrditi da država treba osigurati državnu potporu za zračnog prijevoznika Cyprus Airways kako bi se nadoknadili štetni učinci navodne mjere za koju se tvrdi da ju je uvela sama država te je proglasiti izvanrednim i nepredvidivim okolnostima.

| (189) | Kada je riječ o nemirima na Bliskom istoku, Komisija smatra da se takva situacija ne može smatrati izvanrednom s obzirom na to da nemiri u regiji traju već desetljećima. U pogledu učinka nedavnih nemira na gospodarstvo na koje se upućuju ciparska nadležna tijela, a riječ je o „arapskom proljeću”, u godišnjem izvješću društva vidljivo je da prihodi od linija kojima se Cipar povezuje s Bliskim istokom i područjem Perzijskog zaljeva tradicionalno čine oko 10 % ukupnih prihoda zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Stoga bi čak i znatan pad u prometu imao relativno malen (iako „nije zanemariv”) učinak, odnosno utjecao bi na najviše 10 % ukupnih prihoda zračnog prijevoznika Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(189)

Kada je riječ o nemirima na Bliskom istoku, Komisija smatra da se takva situacija ne može smatrati izvanrednom s obzirom na to da nemiri u regiji traju već desetljećima. U pogledu učinka nedavnih nemira na gospodarstvo na koje se upućuju ciparska nadležna tijela, a riječ je o „arapskom proljeću”, u godišnjem izvješću društva vidljivo je da prihodi od linija kojima se Cipar povezuje s Bliskim istokom i područjem Perzijskog zaljeva tradicionalno čine oko 10 % ukupnih prihoda zračnog prijevoznika Cyprus Airways. Stoga bi čak i znatan pad u prometu imao relativno malen (iako „nije zanemariv”) učinak, odnosno utjecao bi na najviše 10 % ukupnih prihoda zračnog prijevoznika Cyprus Airways.

| (190) | Komisija priznaje pogoršanje grčkog i ciparskoga gospodarstva te moguće smanjenje prosječnih cijena karata za letove u Grčkoj. Međutim, Komisija podsjeća na to da je Cyprus Airways od 2011. do 2013. povećao broj domaćih letova u Grčkoj te je time svjesno povećao svoju izloženost na grčkom tržištu. |
| --- | --- |

(190)

Komisija priznaje pogoršanje grčkog i ciparskoga gospodarstva te moguće smanjenje prosječnih cijena karata za letove u Grčkoj. Međutim, Komisija podsjeća na to da je Cyprus Airways od 2011. do 2013. povećao broj domaćih letova u Grčkoj te je time svjesno povećao svoju izloženost na grčkom tržištu.

| (191) | Prema dostupnim dokazima iz plana restrukturiranja iz 2013. i drugih informacija koje su dostavili konkurenti vidljivo je da se ukupan broj putnika na ciparskom tržištu od 2009. povećao, a tržišni se udio zračnog prijevoznika Cyprus Airways smanjio. Osim toga, i drugi su zračni prijevoznici koji posluju u regiji suočeni s gospodarskom krizom, ali su radi ostanka na tržištu prilagodili svoje cijene i mrežu. Zračni prijevoznik Ryanair istaknuo je da je na tim tržištima čak postigao rast. |
| --- | --- |

(191)

Prema dostupnim dokazima iz plana restrukturiranja iz 2013. i drugih informacija koje su dostavili konkurenti vidljivo je da se ukupan broj putnika na ciparskom tržištu od 2009. povećao, a tržišni se udio zračnog prijevoznika Cyprus Airways smanjio. Osim toga, i drugi su zračni prijevoznici koji posluju u regiji suočeni s gospodarskom krizom, ali su radi ostanka na tržištu prilagodili svoje cijene i mrežu. Zračni prijevoznik Ryanair istaknuo je da je na tim tržištima čak postigao rast.

| (192) | Uzimajući u obzir prethodno navedeno Komisija smatra da Cyprus Airways, iako je izričitim (premda „općenitim”) izjavama u godišnjim izvješćima za 2007., 2008. i 2009. (37) priznao da postoje rizici te usprkos dostupnim mogućnostima, nije proveo potrebne prilagodbe poslovanja kako bi izbjegao učinak gospodarskog pogoršanja na svojim glavnim tržištima i kako bi iskoristio nova tržišta, kao što su učinili njegovi konkurenti. Ti se učinci stoga ne mogu smatrati izvanrednim i nepredvidivim okolnostima, već bi ih trebalo pripisati lošem upravljanju i lošim rezultatima zračnog prijevoznika Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(192)

Uzimajući u obzir prethodno navedeno Komisija smatra da Cyprus Airways, iako je izričitim (premda „općenitim”) izjavama u godišnjim izvješćima za 2007., 2008. i 2009. (37) priznao da postoje rizici te usprkos dostupnim mogućnostima, nije proveo potrebne prilagodbe poslovanja kako bi izbjegao učinak gospodarskog pogoršanja na svojim glavnim tržištima i kako bi iskoristio nova tržišta, kao što su učinili njegovi konkurenti. Ti se učinci stoga ne mogu smatrati izvanrednim i nepredvidivim okolnostima, već bi ih trebalo pripisati lošem upravljanju i lošim rezultatima zračnog prijevoznika Cyprus Airways.

| (193) | Komisija stoga zaključuje da iznimka iz točke 73. podtočke (c) odjeljka 3.3. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. nije ispunjena te da bi se potporom za restrukturiranje za Cyprus Airways prekršilo načelo jednokratne dodjele. |
| --- | --- |

(193)

Komisija stoga zaključuje da iznimka iz točke 73. podtočke (c) odjeljka 3.3. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. nije ispunjena te da bi se potporom za restrukturiranje za Cyprus Airways prekršilo načelo jednokratne dodjele.

5.3.7.   Zaključak

| (194) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da je Cipar nezakonito proveo mjere 1., 2., 4. i 5. u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways, kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(194)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da je Cipar nezakonito proveo mjere 1., 2., 4. i 5. u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways, kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora.

| (195) | Komisija smatra i da mjere 1., 2., 4. i 5. te plan restrukturiranja iz 2013. ne ispunjavaju uvjete Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. Komisija nije utvrdila nijedan drugi temelj usklađenosti, a ciparska nadležna tijela također nisu navela nijedan alternativni temelj za usklađenost mjera (osim primjene Opće uredbe o skupnom izuzeću na potporu za usavršavanje u okviru mjere 5.). Stoga Komisija smatra da potpora nije u skladu s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(195)

Komisija smatra i da mjere 1., 2., 4. i 5. te plan restrukturiranja iz 2013. ne ispunjavaju uvjete Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. Komisija nije utvrdila nijedan drugi temelj usklađenosti, a ciparska nadležna tijela također nisu navela nijedan alternativni temelj za usklađenost mjera (osim primjene Opće uredbe o skupnom izuzeću na potporu za usavršavanje u okviru mjere 5.). Stoga Komisija smatra da potpora nije u skladu s unutarnjim tržištem.

5.4.   POVRAT

| (196) | U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda, Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije usklađena s unutarnjim tržištem (38). Sud isto tako dosljedno tvrdi da je obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem oblikovana u cilju ponovne uspostave prethodno postojeće situacije (39). |
| --- | --- |

(196)

U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda, Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije usklađena s unutarnjim tržištem (38). Sud isto tako dosljedno tvrdi da je obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem oblikovana u cilju ponovne uspostave prethodno postojeće situacije (39).

| (197) | U tom kontekstu Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad tržišnim natjecateljima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (40). |
| --- | --- |

(197)

U tom kontekstu Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad tržišnim natjecateljima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (40).

| (198) | U skladu sa sudskom praksom, u članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (41) tvrdi se da, „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od predmetne države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore [...]”. |
| --- | --- |

(198)

U skladu sa sudskom praksom, u članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (41) tvrdi se da, „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od predmetne države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore [...]”.

| (199) | Stoga, budući da su predmetne mjere u ukupnom iznosu od 6 6 0 99  317,94 EUR (31,33 milijuna EUR u obliku državnog doprinosa za povećanje kapitala (mjera 1.), 34,5 milijuna EUR u obliku zajma za potporu za sanaciju (mjera 2.) i 2 69  317,94 EUR u obliku potpore za usavršavanje (mjera 5.)) provedene kršeći članak 108. Ugovora te ih treba smatrati nezakonitom i neusklađenom potporom, moraju se vratiti kako bi se ponovno uspostavilo stanje na tržištu koje je postojalo prije njihove dodjele. Povrat bi trebao pokriti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnika, odnosno kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku, do njezina učinkovitog povrata, a na iznose koje treba vratiti trebala bi se stoga obračunavati kamata do učinkovitog povrata. |
| --- | --- |

(199)

Stoga, budući da su predmetne mjere u ukupnom iznosu od 6 6 0 99  317,94 EUR (31,33 milijuna EUR u obliku državnog doprinosa za povećanje kapitala (mjera 1.), 34,5 milijuna EUR u obliku zajma za potporu za sanaciju (mjera 2.) i 2 69  317,94 EUR u obliku potpore za usavršavanje (mjera 5.)) provedene kršeći članak 108. Ugovora te ih treba smatrati nezakonitom i neusklađenom potporom, moraju se vratiti kako bi se ponovno uspostavilo stanje na tržištu koje je postojalo prije njihove dodjele. Povrat bi trebao pokriti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnika, odnosno kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku, do njezina učinkovitog povrata, a na iznose koje treba vratiti trebala bi se stoga obračunavati kamata do učinkovitog povrata.

6.   ZAKLJUČAK

| (200) | Kada je riječ o mjeri 3., postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora bespredmetan je jer Cipar nije provodio mjeru. |
| --- | --- |

(200)

Kada je riječ o mjeri 3., postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora bespredmetan je jer Cipar nije provodio mjeru.

| (201) | Komisija smatra da mjere 1., 2., 4. i 5. u pogledu državnog doprinosa za povećanje kapitala, zajma za potporu za sanaciju, potpore za restrukturiranje, odnosno potpore za usavršavanje u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i da nisu spojive s unutarnjim tržištem jer nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. te nije utvrđen nijedan drugi temelj usklađenosti. |
| --- | --- |

(201)

Komisija smatra da mjere 1., 2., 4. i 5. u pogledu državnog doprinosa za povećanje kapitala, zajma za potporu za sanaciju, potpore za restrukturiranje, odnosno potpore za usavršavanje u korist zračnog prijevoznika Cyprus Airways čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i da nisu spojive s unutarnjim tržištem jer nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. te nije utvrđen nijedan drugi temelj usklađenosti.

| (202) | Kada je riječ o mjerama 1., 2., 4. i 5., Komisija smatra da ih je Cipar nezakonito primijenio, kršeći odredbe članka 108. stavka 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(202)

Kada je riječ o mjerama 1., 2., 4. i 5., Komisija smatra da ih je Cipar nezakonito primijenio, kršeći odredbe članka 108. stavka 3. Ugovora.

| (203) | Naposljetku, Komisija napominje da je Cipar pristao na to da se ova Odluka donese i priopći na engleskom jeziku, |
| --- | --- |

(203)

Naposljetku, Komisija napominje da je Cipar pristao na to da se ova Odluka donese i priopći na engleskom jeziku,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Službeni istražni postupak na temelju članka 108. stavka 2. Ugovora pokrenut 6. ožujka 2013. u vezi s mogućom naknadom ex gratia koju Cipar dodjeljuje zračnom prijevozniku Cyprus Airways bespredmetan je jer je Cipar odustao od te mjere. Taj je postupak ovime završen.

Članak 2.

Državna potpora u iznosu od najmanje 6 6 0 99  317,94 EUR, koja proizlazi iz iznosa od 31,33 milijuna EUR u obliku državnog doprinosa za povećanje kapitala, 34,5 milijuna EUR u obliku zajma za potporu za sanaciju i 2 69  317,94 EUR u obliku potpore za usavršavanje, koju je Cipar nezakonito dodijelio zračnom prijevozniku Cyprus Airways, kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora, nije spojiva s unutarnjim tržištem.

Članak 3.

Nijedna državna potpora osim iznosa iz članka 2. koje je Cipar dodijelio ili možda želi dodijeliti zračnom prijevozniku Cyprus Airways u okviru mjere 4. nije spojiva s unutarnjim tržištem.

Članak 4.

1.   Cipar mora zatražiti od korisnika povrat nespojivih potpora iz članka 2. Mora zatražiti povrat od korisnika i za sve dodatne potpore iz članka 3.

2.   Iznos za povrat uključuje kamate od datuma njihova stavljanja na raspolaganje korisniku do dana njihova stvarnog povrata.

3.   Kamate se izračunavaju na temelju složenog kamatnog računa u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (42) i Uredbe Komisije (EZ) br. 271/2008 (43) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004.

4.   Kada je riječ o mjeri 4., Cipar obavješćuje Komisiju o tome je li dodijelio dodatne iznose osim onih iz članka 2. u okviru ove mjere te obavješćuje i Komisiju o točnom dodijeljenom iznosu i datumima dodjele.

5.   Kada je riječ o mjeri 5., Cipar obavješćuje Komisiju o datumima kada je dodijelio pojedinačne iznose.

6.   Cipar otkazuje sva preostala plaćanja potpore iz članaka 2. i 3., s učinkom od datuma donošenja ove Odluke.

Članak 5.

1.   Povrat sredstava potpore iz članaka 2. i 3. ima trenutačni učinak.

2.   Cipar osigurava da se Odluka provede u roku od četiri mjeseca od dana obavijesti o ovoj Odluci.

Članak 6.

1.   U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke Cipar dostavlja sljedeće informacije:

| (a) | tražene informacije iz članka 4. stavaka 4. i 5.; |
| --- | --- |

(a)

tražene informacije iz članka 4. stavaka 4. i 5.;

| (b) | ukupni iznos (glavnicu i kamatu na iznos povrata) koji treba povući od korisnika (44); |
| --- | --- |

(b)

ukupni iznos (glavnicu i kamatu na iznos povrata) koji treba povući od korisnika (44);

| (c) | detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke; |
| --- | --- |

(c)

detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke;

| (d) | dokumentaciju koja pokazuje da je korisniku naložen povrat potpore. |
| --- | --- |

(d)

dokumentaciju koja pokazuje da je korisniku naložen povrat potpore.

2.   Cipar redovito obavješćuje Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih za provedbu ove Odluke dok se ne završi povlačenje sredstava potpore iz članaka 2. i 3. Na jednostavan zahtjev Komisije mora odmah predočiti informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu ispunjavanja uvjeta iz ove Odluke. Isto tako pruža detaljne informacije koje se odnose na iznose potpore i kamate koji su već vraćeni od korisnika.

Članak 7.

Ova je Odluka upućena Republici Cipru.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. siječnja 2015.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  SA.35888: SL C 152, 30.5.2013., str. 12.; SA.37220 i SA.38225: SL C 117, 16.4.2014., str. 125.

1

(2)  Cf. bilješka 1.

2

Cf.

(3)  SA.27573 (2012/MX) – Plan programa stalnog usavršavanja za pojedinačna poduzeća – Cipar odobren na Cipru Odlukom povjerenika za nadzor državnih potpora objavljenoj u ciparskom Službenom listu br. 8025 od 21. studenoga 2008.

3

Plan programa stalnog usavršavanja za pojedinačna poduzeća – Cipar

(4)  Cf. bilješka 1.

4

Cf

(5)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

5

(6)  Odluka Komisije od 3. svibnja 2005. u predmetu N69/2005 (SL C 191, 5.8.2005., str. 4.) i Odluka Komisije 2008/137/EZ od 7. ožujka 2007. – Državna potpora C 10/2006 (prethodno N555/05) – Cyprus Airways Public Ltd – Plan restrukturiranja (SL L 49, 22.2.2008., str. 25.).

6

(7)  Odluka Komisije od 27. lipnja 2012. u predmetu SA.32523 (11/N) (SL C 230, 1.8.2012., str. 1.).

7

(8)  ATH: Atena, SKG: Solun, HER: Heraklion – Kreta, RHO: Rodos, LED: Sankt Peterburg.

8

(9)  FCO: Rim Fiumicino, VIE: Beč, LHR: London Heathrow, STN: London Stansted.

9

(10)  LON: Zajednička oznaka za zračne luke u području Londona.

10

(11)  AMS: Amsterdam Schiphol, CDG: Pariz Charles de Gaulle, SVO: Moskva Sheremetyevo, SOF: Sofija, FRA: Frankfurt na Majni, MUC: München, ZRH: Zürich, TLV: Tel Aviv, BEY: Beirut.

11

(12)  Eng. available seat kilometres (ASK).

12

available seat kilometres

(13)  U planu restrukturiranja iz 2013. profitabilnim linijama smatraju se linije na kojima se ostvario pozitivan bruto doprinos troškovima društva, tj. prihod umanjen za varijabilni trošak.

13

(14)  Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora sukladnih sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (SL L 214, 9.8.2008., str. 3.).

14

(15)  Komunikacija Komisije – Smjernice Komisije o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (SL C 244, 1.10.2004., str. 2.), čija je valjanost produžena 2009. (SL C 156, 9.7.2009., str. 3.) i 2012. (SL C 296, 2.10.2012., str. 3.). Iako je Komisija donijela i objavila nove smjernice o potporama za sanaciju i restrukturiranje (SL C 249, 31.7.2014., str. 1.), u toj odluci i dalje upućuje na Smjernice o sanaciji i restrukturiranju iz 2004. jer su mjere iz istražnog postupka prijavljene prije 1. kolovoza 2014. Osim toga, ako je potpora već dodijeljena bez odobrenja Komisije, što čini povredu članka 108. stavka 3. Ugovora (vidjeti mjere 1. i 5.), dodijeljena je prije stupanja na snagu novih smjernica.

15

(16)  Ta je stopa niža od kamatne stope koja je prijavljena u obavijesti o potpori za sanaciju, vidjeti uvodnu izjavu 29.

16

(17)  Odluka Komisije od 22. veljače 2006. u predmetu N 464/2005, potpora za restrukturiranje za AB Kauno ketaus liejykla (SL C 270, 7.11.2006., str. 2.); Odluka Komisije od 18. srpnja 2001. u predmetu NN 92/1999, mjere u korist poduzeća Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen (SL C 328, 23.11.2001., str. 5.); Odluka Komisije od 1. lipnja 2005. u predmetu N 584/2004, potpora za restrukturiranje za AB Vingriai (SL C 187, 30.7.2005., str. 15.); Odluka Komisije 2010/3/EZ od 6. studenoga 2008. u predmetu C 19/2005, potpora za restrukturiranje za Stocznia Szczecińska (SL L 5, 8.1.2010., str. 1.).

17

(18)  Linija LCA-ATH-LCA imala je negativan bruto doprinos u 2012. Ciparska nadležna tijela objasnila su da se tu liniju opsluživalo u kombinaciji s drugim domaćim linijama u Grčkoj i da je na liniji LCA-ATH bila profitabilna na razini bruto doprinosa. Međutim, ciparska nadležna tijela nikad nisu dostavila podatke kojima bi potvrdila tu tvrdnju.

18

(19)  PASYPI-PALPU (Pancyprian Airline Pilots Union), SYNIKA (Cyprus Airways Employees Trade Union), ASYSEKA (Independent Trade Union of Employees in Cyprus Airways Group), SIDIKEK PEO (Trade Union of Semi-public, municipal and communal employees of Cyprus), SYPKKA (Trade Union of Flight Attendants of Cyprus Airways).

19

(20)  Vidjeti npr. predmet C-305/89 Italija protiv Komisije („Alfa Romeo”) [1991.] ECR I-1603, stavci 18. i 19.; predmet T-16/96 Cityflyer Express protiv Komisije [1998.] ECR II-757, stavak 51.; spojene predmete T-129/95, T-2/96 i T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke i Lech-Stahlwerke protiv Komisije [1999.] ECR II-17, stavak 104.; spojene predmete T-268/08 i T-281/08 Land Burgenland i Austrija protiv Komisije [2012.] ECR II-0000, stavak 48.

20

(21)  Predmet C-364/90 Italija protiv Komisije [1993.] ECR I-2097, stavak 20.

21

(22)  Cyprus Airways ne objavljuje financijske izvještaje od prve polovine 2012.

22

(23)  Spojeni predmeti T-102/07 Freistaat Sachsen protiv Komisije i T-120/07 MB Immobilien i MB System protiv Komisije, [2010.] ECR II-585, stavak 106.

23

(24)  Vidjeti Odluku Komisije 2008/716/EZ od 2. travnja 2008. o državnim potporama koju je provela Francuska u korist društva Arbel Fauvet Rail SA, stavak 35. (SL L 238, 5.9.2008., str. 27.).

24

(25)  Vidjeti Odluku Komisije od 9. srpnja 2014. u predmetu SA.34191 (2012/C) o mjerama koje provodi Latvija za A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), još nije objavljeno, uvodna izjava 179.; Odluka Komisije od 9. srpnja 2014. u predmetu SA.32715 (2012/C) o Adria Airways d.d., još nije objavljeno, uvodna izjava 131.; Odluka Komisije 2013/151/EU od 19. rujna 2012. u predmetu SA.30908 (2011/C)(ex N 176/2010) – CSA – Czech Airlines – Plan restrukturiranja (SL L 92, 3.4.2013., str. 16.), uvodna izjava 107. i Odluka Komisije 2012/661/EU od 27. lipnja 2012. u predmetu SA.33015 (2012/C) – Air Malta plc. (SL L 301, 30.10.2012., str. 29.), uvodna izjava 93.; Odluka Komisije od 29. srpnja 2014. u predmetu SA.36874 (2013/N) o potpori za restrukturiranje za LOT Polish Airlines S.A., još nije objavljeno, uvodna izjava 241.

25

(26)  Od rezolucije Odbora u veljači 2012. do odobrenja nacrta zakona Vijeća ministara kojim se omogućuje povećanje kapitala u lipnju 2012. prošlo je oko četiri mjeseca. Nadalje, Zastupnički dom zatražio je dodatne uvjete prije nego što je odobrio povećanje kapitala.

26

(27)  U Odluci Komisije od 22. veljače 2006. u predmetu N 464/2005, potpora za restrukturiranje u korist poduzetnika AB Kauno ketaus liejykla, koju navode i ciparska nadležna tijela, Komisija je odobrila dulje razdoblje restrukturiranja zbog, među inim, smanjenja kapaciteta od 46 %. Cyprus Airways svoj će kapacitet smanjiti samo za 35 %. Komisija je odobrila dulje razdoblje restrukturiranja i zbog vrlo malog tržišnog udjela poduzeća, činjenice da su mjere poduzete prije nego što se zemlju počelo smatrati funkcionalnim tržišnim gospodarstvom i dramatičnih operativnih mjera restrukturiranja (Odluka Komisije od 1. lipnja 2005. u predmetu N 584/2004, potpora za restrukturiranje za AB Vingriai, SL C 187, 30.7.2005., str. 15.). Nisu relevatni ni prethodni slučajevi poduzeća Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen i Stocznia Szczecińska jer je za prvo poduzeće potpora dodijeljena na temelju starijih smjernica o sanaciji i restrukturiranju te je u obzir uzeta posebna situacija jer je poduzeće bilo u državnom vlasništvu u bivšoj Istočnoj Njemačkoj. U slučaju drugog poduzeća potpora nije odobrena.

27

(28)  Vidjeti npr. Odluku Komisije od 9. srpnja 2014. u predmetu SA.34191 (2012/C) o mjerama koje provodi Latvija za A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), još nije objavljeno, uvodna izjava 185.; ili Odluku Komisije od 29. srpnja 2014. u predmetu SA.36874 (2013/N) o potpori za restrukturiranje za LOT Polish Airlines S.A., još nije objavljeno, uvodna izjava 234.

28

(29)  Potpuno koordinirane zračne luke definirane su člankom 2. točkom (g) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (SL L 14, 22.1.1993., str. 1.). U skladu s člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EEZ) br. 95/93, te se zračne luke, barem tijekom određenih razdoblja, suočavaju s ograničenim kapacitetima.

29

(30)  Vidjeti Odluku Komisije od 9. srpnja 2014. u predmetu SA.34191 (2012/C) o mjerama koje provodi Latvija za A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), još nije objavljeno, uvodna izjava 194.; Odluka Komisije od 9. srpnja 2014. u predmetu SA.32715 (2012/C) o Adria Airways d.d., još nije objavljeno, uvodna izjava 143.; Odluka 2013/151/EU, uvodna izjava 130.

30

(31)  Vidjeti Odluku Komisije od 9. srpnja 2014. u predmetu SA.34191 (2012/C) o mjerama koje provodi Latvija za A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), još nije objavljeno, uvodna izjava 195.; Odluka Komisije od 9. srpnja 2014. u predmetu SA.32715 (2012/C) o Adria Airways d.d., još nije objavljeno, uvodna izjava 136.

31

(32)  Na temelju statuta zračnog prijevoznika Cyprus Airways i godišnjih financijskih izvještaja društva vidljivo je da upravlja brojnim mirovinskim planovima, uključujući potporni fond, i da društvo preuzima odgovornost za zaštitu vrijednosti potpornog fonda, a ta je odgovornost uključena u obveze i rezerviranja društva. Osim toga, društvo jamči kupovnu moć mirovina tako da one nisu manje od određene najmanje ukupne koristi.

32

(33)  Vidjeti Odluku Komisije 2010/175/EZ od 22. srpnja 2009. u slučaju C 18/2005, Stocznia Gdanska, SL L 81, 26.3.2010., str. 19., uvodna izjava 276.

33

(34)  Vidjeti Odluku Komisije od 24. siječnja 2006. u predmetu N 814/2006, o karti regionalnih potpora 2007. – 2013. (SL C 68, 24.3.2007., str. 28.).

34

(35)  Ciparska nadležna tijela pozivaju se na odluku o potpori za sanaciju u slučaju zračnog prijevoznika Air Malta u kojoj su priznate izvanredne i nepredvidive okolnosti te je dopuštena potpora za sanaciju u razdoblju koje je bilo kraće od 10 godina iz prethodne potpore za restrukturiranje (Odluka Komisije od 15. studenoga 2010. u predmetu N 504/2010 – Air Malta plc – potpora za sanaciju, SL C 102, 2.4.2011., str. 4.). Komisija napominje da između ovog slučaja i slučaja zračnog prijevoznika Air Malta postoje znatne razlike. Prethodna mjera u slučaju zračnog prijevoznika Air Malta provedena je u travnju 2004., prije pristupanja Malte EU-u, stoga nije podlijegala odobrenju Komisije. Malteška nadležna tijela tvrdila su da je mjera iz 2004. bila u skladu s načelom ulagača pod uvjetima tržišnoga gospodarstva i stoga nije činila državnu potporu. Zbog hitnosti odobrenja potpore za sanaciju, Komisija nije bila u mogućnosti donijeti konačan zaključak o tome je li mjera iz 2004. činila potporu. Međutim, u naknadnoj odluci o potpori za restrukturiranje (Odluka 2012/661/EU) Komisija je zaključila da mjera iz 2004. nije činila državnu potporu. U ovom slučaju nema sumnje da je Cyprus Airways 2007. primio potporu za restrukturiranje. Nadalje, jedna od izvanrednih okolnosti koje je Komisija prihvatila odnosila se na činjenicu da je u trenutku donošenja mjere iz 2004. pristup međunarodnoj zračnoj luci na Malti bio isključivo određen prometnim pravima iz dvostranih sporazuma o zračnom prometu, dok je 2010. pristup bio omogućen svim zračnim prijevoznicima iz EU-a. Do takve temeljite promjene u pogledu pristupa ciparskim zračnim lukama od 2007. do sada nije došlo. Naposljetku, više od 50 % zračnog prometa Malte ovisilo je o zračnom prijevozniku Air Malta, dok je udio zračnog prijevoznika Cyprus Airways u zračnom prometu Cipra 2012. iznosio svega 15 % i od tada se smanjuje.

35

(36)  Vidjeti Odluku Komisije od 27. lipnja 2012. u predmetu SA.32523 (2011/N), stavak 11.

36

(37)  Vidjeti godišnje izvješće za 2007., str. 97.; Godišnje izvješće za 2008., str. 88.; Godišnje izvješće za 2009., str. 91.

37

(38)  Vidjeti predmet C-70/72 Komisija protiv Italije [1973.] ECR 813, stavak 13.

38

(39)  Vidjeti spojene predmete C-278/92, C-279/92 i C-280/92 Španjolska protiv Komisije [1994.] ECR I-4103, stavak 75.

39

(40)  Vidjeti predmet C-75/97 Belgija protiv Komisije, [1999.] ECR I-030671, stavci 64. i 65.

40

(41)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

41

(42)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

42

(43)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ (SL L 82, 25.3.2008., str. 1.).

43

(44)  Te informacije treba dostaviti u obliku tablice priložene ovoj Odluci kao Prilog.

44

---

PRILOG

PODACI O IZNOSIMA POTPORE KOJA JE PRIMLJENA, KOJU TREBA VRATITI I KOJA JE VEĆ VRAĆENA (MILIJUNA EUR)

| Naziv korisnika – mjera | Ukupan iznos primljene potpore | Ukupan iznos potpore koju treba vratiti
  (Glavnica) | Ukupan već nadoknađeni iznos |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Kamata na povrat |
| Cyprus Airways – državni doprinos za povećanje temeljnoga kapitala | 3 1 3 30  000 (1) | 3 1 3 30  000 | | |
| Cyprus Airways – zajam za potporu za sanaciju | 3 4 5 00  000 (2) | 3 4 5 00  000 | | |
| Cyprus Airways – potpora za usavršavanje | 2 69  317,94 (3) | 2 69  317,94 | | |
| [Molimo prilagoditi ako je još koja potpora dodijeljena u okviru mjere 4.] | | | | |

Naziv korisnika – mjera

Ukupan iznos primljene potpore

Ukupan iznos potpore koju treba vratiti

(Glavnica)

Ukupan već nadoknađeni iznos

Glavnica

Kamata na povrat

Cyprus Airways – državni doprinos za povećanje temeljnoga kapitala

3 1 3 30  000 (1)

3 1 3 30  000

Cyprus Airways – zajam za potporu za sanaciju

3 4 5 00  000 (2)

3 4 5 00  000

Cyprus Airways – potpora za usavršavanje

2 69  317,94 (3)

2 69  317,94

[Molimo prilagoditi ako je još koja potpora dodijeljena u okviru mjere 4.]

---

(1)  Iznos kako je naveden u uvodnoj izjavi 110. Odluke.

(2)  Iznos kako je naveden u uvodnoj izjavi 111. Odluke.

(3)  Iznos kako je naveden u uvodnoj izjavi 117. Odluke.

---

| 8.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 179/112

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1074

od 19. siječnja 2015.

o državnoj potpori SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN) koju je provela Italija –

Dodatna naknada za obavljanje javne usluge za trgovačko društvo CSTP

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015)74)

(Vjerodostojan je samo talijanski tekst)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Talijanska nadležna tijela elektroničkim su putem 5. prosinca 2012., u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, prijavila dodijeljenu dodatnu naknadu u skladu s presudom suda Consiglio di Stato (talijanski najviši upravni sud) trgovačkom društvu Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici S.p.A (dalje u tekstu: „CSTP”), za obavljanje usluga prijevoza putnika autobusom na temelju koncesija za usluge koje je dodijelila talijanska regija Kampanija (dalje u tekstu: „Regija”) u razdoblju 1997. – 2002. (dalje u tekstu: „predmetno razdoblje”). |
| --- | --- |

(1)

Talijanska nadležna tijela elektroničkim su putem 5. prosinca 2012., u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, prijavila dodijeljenu dodatnu naknadu u skladu s presudom suda Consiglio di Stato (talijanski najviši upravni sud) trgovačkom društvu Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici S.p.A (dalje u tekstu: „CSTP”), za obavljanje usluga prijevoza putnika autobusom na temelju koncesija za usluge koje je dodijelila talijanska regija Kampanija (dalje u tekstu: „Regija”) u razdoblju 1997. – 2002. (dalje u tekstu: „predmetno razdoblje”).

| (2) | Prijava je upisana pod brojem predmeta SA.35842 i od 13. prosinca 2012. smatrala se neprijavljenom mjerom jer je, prema informacijama koje su dostupne Komisiji, Regija morala plaćati dodatnu naknadu koju duguje trgovačkom društvu CSTP od 7. prosinca 2012., odnosno nakon što je talijanska vlada mjeru prijavila Komisiji, ali prije nego što je Komisija donijela odluku. |
| --- | --- |

(2)

Prijava je upisana pod brojem predmeta SA.35842 i od 13. prosinca 2012. smatrala se neprijavljenom mjerom jer je, prema informacijama koje su dostupne Komisiji, Regija morala plaćati dodatnu naknadu koju duguje trgovačkom društvu CSTP od 7. prosinca 2012., odnosno nakon što je talijanska vlada mjeru prijavila Komisiji, ali prije nego što je Komisija donijela odluku.

| (3) | Dopisom od 20. veljače 2014. Komisija je obavijestila talijanska nadležna tijela da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 20. veljače 2014. Komisija je obavijestila talijanska nadležna tijela da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”).

| (4) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na mjeru. |
| --- | --- |

(4)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na mjeru.

| (5) | Talijanska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka u dopisima od 21. i 25. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(5)

Talijanska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka u dopisima od 21. i 25. ožujka 2014.

| (6) | Trgovačko društvo CSTP, koje je korisnik mjere, bilo je jedina treća strana koja je dostavila primjedbe kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Njegove su primjedbe zaprimljene 25., 26., 27. i 28. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(6)

Trgovačko društvo CSTP, koje je korisnik mjere, bilo je jedina treća strana koja je dostavila primjedbe kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Njegove su primjedbe zaprimljene 25., 26., 27. i 28. ožujka 2014.

| (7) | Italija nije dostavila primjedbe na podneske treće strane. |
| --- | --- |

(7)

Italija nije dostavila primjedbe na podneske treće strane.

| (8) | Kada je Komisija prihvatila produljenje roka, talijanska nadležna tijela dostavila su dodatne informacije dopisom od 15. rujna 2014. |
| --- | --- |

(8)

Kada je Komisija prihvatila produljenje roka, talijanska nadležna tijela dostavila su dodatne informacije dopisom od 15. rujna 2014.

2.   OPIS MJERE

2.1.   TRGOVAČKO DRUŠTVO

| (9) | Trgovačko društvo CSTP jest dioničko društvo koje pruža usluge lokalnog javnog prijevoza na temelju regionalnih i općinskih koncesija. Drugim riječima, prema talijanskim nadležnim tijelima, trgovačko društvo CSTP upravljalo je mrežom autobusnih linija kao koncesionar Regije u cijelom predmetnom razdoblju dosegavši oko 9 milijuna kilometara godišnje. |
| --- | --- |

(9)

Trgovačko društvo CSTP jest dioničko društvo koje pruža usluge lokalnog javnog prijevoza na temelju regionalnih i općinskih koncesija. Drugim riječima, prema talijanskim nadležnim tijelima, trgovačko društvo CSTP upravljalo je mrežom autobusnih linija kao koncesionar Regije u cijelom predmetnom razdoblju dosegavši oko 9 milijuna kilometara godišnje.

| (10) | Na temelju informacija koje su dostavila talijanska nadležna tijela može se zaključiti da je Regija u predmetnom razdoblju trgovačkom društvu CSTP već platila 13 1 6 32  525,80 EUR za navedenu uslugu, od čega 12 5 8 69  212,47 EUR za obavljanje usluge i upravljanje njome i 5 7 63  313,32 EUR za ulaganja. Budući da se čini da je ta naknada dodijeljena društvu CSTP više od deset godina prije nego što je Komisija poslala svoj prvi zahtjev za informacije talijanskoj državi, naknada se neće razmatrati u ovom postupku (2). |
| --- | --- |

(10)

Na temelju informacija koje su dostavila talijanska nadležna tijela može se zaključiti da je Regija u predmetnom razdoblju trgovačkom društvu CSTP već platila 13 1 6 32  525,80 EUR za navedenu uslugu, od čega 12 5 8 69  212,47 EUR za obavljanje usluge i upravljanje njome i 5 7 63  313,32 EUR za ulaganja. Budući da se čini da je ta naknada dodijeljena društvu CSTP više od deset godina prije nego što je Komisija poslala svoj prvi zahtjev za informacije talijanskoj državi, naknada se neće razmatrati u ovom postupku (2).

| (11) | Pored već primljenih navedenih iznosa, trgovačko društvo CSTP zatražilo je od Regije dodatnu naknadu od 1 4 5 45  946 EUR na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1191/69 (3) za gospodarski nepovoljni položaj u kojem se navodno nalazi zbog navodno nametnute obveze obavljanja javne usluge („PSO”). |
| --- | --- |

(11)

Pored već primljenih navedenih iznosa, trgovačko društvo CSTP zatražilo je od Regije dodatnu naknadu od 1 4 5 45  946 EUR na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1191/69 (3) za gospodarski nepovoljni položaj u kojem se navodno nalazi zbog navodno nametnute obveze obavljanja javne usluge („PSO”).

| (12) | Regionalni upravni sud u Salernu odbacio je 2008. zahtjev trgovačkog društva CSTP za dodatnu naknadu na temelju Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Taj je sud odlučio da, u skladu s člankom 4. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (4), CSTP ne može tražiti naknadu za gospodarski nepovoljni položaj zbog nametnutih obveze obavljanja javne usluge ako prethodno nije zatražio ukidanje te obveze. |
| --- | --- |

(12)

Regionalni upravni sud u Salernu odbacio je 2008. zahtjev trgovačkog društva CSTP za dodatnu naknadu na temelju Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Taj je sud odlučio da, u skladu s člankom 4. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (4), CSTP ne može tražiti naknadu za gospodarski nepovoljni položaj zbog nametnutih obveze obavljanja javne usluge ako prethodno nije zatražio ukidanje te obveze.

2.2.   PRESUDE SUDA CONSIGLIO DI STATO

| (13) | Presudom od 27. srpnja 2009. (sentenza n. 4683/09) sud Consiglio di Stato prihvatio je žalbu trgovačkog društva CSTP protiv presude regionalnog upravnog suda u Salernu i zaključio da trgovačko društvo CSTP ima pravo na dodatnu naknadu za obavljanje javne usluge koju obavlja u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. U presudi nije točno definirano kojim su pravnim aktom i u kojem obliku nametnute obveze obavljanja javnih usluga, ali ističe se da se poduzetniku koji obavlja javnu uslugu ne može odbiti zahtjev za naknadu troškova koji su stvarno nastali obavljanjem te usluge. Nadalje, sud Consiglio di Stato zaključio je da trgovačko društvo CSTP ima pravo dobiti naknadu za obavljanje javne usluge čak i ako nije prethodno zatražilo ukidanje obveza obavljanja javne usluge. |
| --- | --- |

(13)

Presudom od 27. srpnja 2009. (sentenza n. 4683/09) sud Consiglio di Stato prihvatio je žalbu trgovačkog društva CSTP protiv presude regionalnog upravnog suda u Salernu i zaključio da trgovačko društvo CSTP ima pravo na dodatnu naknadu za obavljanje javne usluge koju obavlja u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. U presudi nije točno definirano kojim su pravnim aktom i u kojem obliku nametnute obveze obavljanja javnih usluga, ali ističe se da se poduzetniku koji obavlja javnu uslugu ne može odbiti zahtjev za naknadu troškova koji su stvarno nastali obavljanjem te usluge. Nadalje, sud Consiglio di Stato zaključio je da trgovačko društvo CSTP ima pravo dobiti naknadu za obavljanje javne usluge čak i ako nije prethodno zatražilo ukidanje obveza obavljanja javne usluge.

| (14) | Prema navođenju suda Consiglio di Stato Regija mora utvrditi točan iznos dodatne naknade koji duguje trgovačkom društvu CSTP na temelju pouzdanih podataka iz financijskih izvještaja trgovačkog društva u kojima je jasno prikazana razlika između troškova koji se mogu pripisati dijelu djelatnosti trgovačkog društva CSTP koje su povezane s obvezom obavljanja javne usluge i odgovarajućim prihodima. Međutim, Regija je tvrdila da to ne može učiniti jer nedostaju jasni i pouzdani podaci. |
| --- | --- |

(14)

Prema navođenju suda Consiglio di Stato Regija mora utvrditi točan iznos dodatne naknade koji duguje trgovačkom društvu CSTP na temelju pouzdanih podataka iz financijskih izvještaja trgovačkog društva u kojima je jasno prikazana razlika između troškova koji se mogu pripisati dijelu djelatnosti trgovačkog društva CSTP koje su povezane s obvezom obavljanja javne usluge i odgovarajućim prihodima. Međutim, Regija je tvrdila da to ne može učiniti jer nedostaju jasni i pouzdani podaci.

| (15) | Nalogom (ordinanza) br. 8736/2010 od 13. prosinca 2010. sud Consiglio di Stato imenovao je stručnjaka koji će izvršiti tu zadaću. Prema talijanskim nadležnim tijelima stručnjak nije uspio izračunati iznos naknade te je tek uz pomoć drugog stručnjaka, kojeg je imenovao sud Consiglio di Stato nalogom br. 5897/2011 od 7. studenoga 2011., izračunan točan iznos naknade primjenom „induktivne metode”, kako je propisao sud Consiglio di Stato Odlukom br. 3244/2011 od 25. srpnja 2011. Na temelju tih izračuna stručnjaci su zaključili da je trgovačko društvo CSTP primilo prenisku naknadu samo za 1998., kao rezultat primjene formule iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (tarifna obveza). Stručnjaci nisu mogli primijeniti induktivnu metodu za izračun (moguće) preniske naknade u skladu s člankom 10. te Uredbe (obveza rada ili prijevoza) zbog nedostatka pouzdanih podataka i rizika da se naknada izračunana u skladu s člankom 11., u slučaju primjene induktivne metode, udvostruči. Stručnjaci su stoga pretpostavili da je trgovačkom društvu CSTP nametnuta tarifna obveza. |
| --- | --- |

(15)

Nalogom (ordinanza) br. 8736/2010 od 13. prosinca 2010. sud Consiglio di Stato imenovao je stručnjaka koji će izvršiti tu zadaću. Prema talijanskim nadležnim tijelima stručnjak nije uspio izračunati iznos naknade te je tek uz pomoć drugog stručnjaka, kojeg je imenovao sud Consiglio di Stato nalogom br. 5897/2011 od 7. studenoga 2011., izračunan točan iznos naknade primjenom „induktivne metode”, kako je propisao sud Consiglio di Stato Odlukom br. 3244/2011 od 25. srpnja 2011. Na temelju tih izračuna stručnjaci su zaključili da je trgovačko društvo CSTP primilo prenisku naknadu samo za 1998., kao rezultat primjene formule iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (tarifna obveza). Stručnjaci nisu mogli primijeniti induktivnu metodu za izračun (moguće) preniske naknade u skladu s člankom 10. te Uredbe (obveza rada ili prijevoza) zbog nedostatka pouzdanih podataka i rizika da se naknada izračunana u skladu s člankom 11., u slučaju primjene induktivne metode, udvostruči. Stručnjaci su stoga pretpostavili da je trgovačkom društvu CSTP nametnuta tarifna obveza.

| (16) | U skladu s time, sud Consiglio di Stato donio je presudu br. 5649/2012 od 7. studenoga 2012. kojom se Regiji nalaže da do 7. prosinca 2012. trgovačkom društvu CSTP plati iznos od 4 9 51  838 EUR koji odgovara iznosu preniske naknade pogrešno određene za 1998. Regija je taj iznos trgovačkom društvu CSTP platila 21. prosinca 2012. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s time, sud Consiglio di Stato donio je presudu br. 5649/2012 od 7. studenoga 2012. kojom se Regiji nalaže da do 7. prosinca 2012. trgovačkom društvu CSTP plati iznos od 4 9 51  838 EUR koji odgovara iznosu preniske naknade pogrešno određene za 1998. Regija je taj iznos trgovačkom društvu CSTP platila 21. prosinca 2012.

| (17) | Plaćanje te dodatne naknade koju je Regija platila trgovačkom društvu CSTP na temelju presude br. 5649/2012 predstavlja neprijavljenu mjeru i predmet ove Odluke. |
| --- | --- |

(17)

Plaćanje te dodatne naknade koju je Regija platila trgovačkom društvu CSTP na temelju presude br. 5649/2012 predstavlja neprijavljenu mjeru i predmet ove Odluke.

2.3.   DODATNE INFORMACIJE/PRIMJEDBE KOJE SU DOSTAVILA TALIJANSKA NADLEŽNA TIJELA

| (18) | Prema talijanskim nadležnim tijelima trgovačko društvo CSTP, kao i drugi davatelji usluga regionalnog linijskog prijevoza autobusom, poslovalo je na temelju privremenih dozvola (koncesije) koje je trebalo svake godine obnoviti na zahtjev trgovačkog društva. Na temelju tih koncesija trgovačko društvo dobilo je isključivo pravo obavljanja predmetnih usluga. |
| --- | --- |

(18)

Prema talijanskim nadležnim tijelima trgovačko društvo CSTP, kao i drugi davatelji usluga regionalnog linijskog prijevoza autobusom, poslovalo je na temelju privremenih dozvola (koncesije) koje je trebalo svake godine obnoviti na zahtjev trgovačkog društva. Na temelju tih koncesija trgovačko društvo dobilo je isključivo pravo obavljanja predmetnih usluga.

| (19) | Nadalje, talijanska nadležna tijela smatraju da je trgovačko društvo CSTP svake godine u predmetnom razdoblju od Regije tražilo koncesije za obavljanje usluga na predmetnim linijama i da je u tim koncesijama uvijek propisano da rizik za obavljanje usluga u potpunosti snose predmetni poduzetnici i, posebno, da „obavljanje usluge ne predstavlja pravo ni na kakvu subvenciju ili naknadu”. Talijanska nadležna tijela dostavila su primjerak ugovora o koncesiji iz 1973. potvrđujući da je istovjetan onome koji je potpisan s trgovačkim društvom CSTP za predmetno razdoblje. Međutim, talijanska nadležna tijela nisu dostavila ugovore o koncesiji koji su stvarno sklopljeni s trgovačkim društvom CSTP tijekom predmetnog razdoblja. |
| --- | --- |

(19)

Nadalje, talijanska nadležna tijela smatraju da je trgovačko društvo CSTP svake godine u predmetnom razdoblju od Regije tražilo koncesije za obavljanje usluga na predmetnim linijama i da je u tim koncesijama uvijek propisano da rizik za obavljanje usluga u potpunosti snose predmetni poduzetnici i, posebno, da „obavljanje usluge ne predstavlja pravo ni na kakvu subvenciju ili naknadu”. Talijanska nadležna tijela dostavila su primjerak ugovora o koncesiji iz 1973. potvrđujući da je istovjetan onome koji je potpisan s trgovačkim društvom CSTP za predmetno razdoblje. Međutim, talijanska nadležna tijela nisu dostavila ugovore o koncesiji koji su stvarno sklopljeni s trgovačkim društvom CSTP tijekom predmetnog razdoblja.

| (20) | Talijanska nadležna tijela tvrde da je u skladu s tim koncesijama trgovačko društvo CSTP moglo predložiti zamjenu za vrste prijevoza koje upotrebljava ili zatražiti ukidanje cijelog ili dijela obveze obavljanja javne usluge ako se zbog te obveze nalazilo u gospodarski nepovoljnom položaju, ali da ono to pravo nije nikada ostvarilo. Nadalje, talijanska nadležna tijela tvrde da trgovačko društvo nikada nije obavijestilo Regiju da je u gospodarski nepovoljnom položaju ili da obavlja usluge koje ne bi obavljalo da nije obvezno to činiti u skladu s obvezom obavljanja javne usluge. Naposljetku, prema talijanskim nadležnim tijelima, trgovačko društvo CSTP nikada nije zatražilo ukidanje obveze obavljanja javne usluge, kako je propisano člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(20)

Talijanska nadležna tijela tvrde da je u skladu s tim koncesijama trgovačko društvo CSTP moglo predložiti zamjenu za vrste prijevoza koje upotrebljava ili zatražiti ukidanje cijelog ili dijela obveze obavljanja javne usluge ako se zbog te obveze nalazilo u gospodarski nepovoljnom položaju, ali da ono to pravo nije nikada ostvarilo. Nadalje, talijanska nadležna tijela tvrde da trgovačko društvo nikada nije obavijestilo Regiju da je u gospodarski nepovoljnom položaju ili da obavlja usluge koje ne bi obavljalo da nije obvezno to činiti u skladu s obvezom obavljanja javne usluge. Naposljetku, prema talijanskim nadležnim tijelima, trgovačko društvo CSTP nikada nije zatražilo ukidanje obveze obavljanja javne usluge, kako je propisano člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

| (21) | Prema talijanskim nadležnim tijelima, javni doprinosi koji su u prošlosti odobreni trgovačkom društvu CSTP temeljili su se na standardnoj troškovnoj metodologiji koja je izračunata na temelju parametara utvrđenih u Regionalnom zakonu br. 16/1983 (5), kao što su dodijeljeni broj kilometara u odnosu na prijeđene kilometre, broj zaposlenika i autobusa, koji se razlikuju ovisno o vrsti pružene usluge (gradska, planinska, brdska usluga), postupanje prema zaposlenicima u pravnom i gospodarskom smislu, veličina poduzetnika i troškovi autobusa. |
| --- | --- |

(21)

Prema talijanskim nadležnim tijelima, javni doprinosi koji su u prošlosti odobreni trgovačkom društvu CSTP temeljili su se na standardnoj troškovnoj metodologiji koja je izračunata na temelju parametara utvrđenih u Regionalnom zakonu br. 16/1983 (5), kao što su dodijeljeni broj kilometara u odnosu na prijeđene kilometre, broj zaposlenika i autobusa, koji se razlikuju ovisno o vrsti pružene usluge (gradska, planinska, brdska usluga), postupanje prema zaposlenicima u pravnom i gospodarskom smislu, veličina poduzetnika i troškovi autobusa.

| (22) | Talijanska nadležna tijela također sumnjaju je li trgovačko društvo CSTP pokazalo da učinkovito i ispravno izvršava obvezu obavljanja javne usluge u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i tvrde da trgovačko društvo CSTP nije imalo sustav odvojenog računovodstva koji je, među ostalim, propisan člankom 1. stavkom 5. te Uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Talijanska nadležna tijela također sumnjaju je li trgovačko društvo CSTP pokazalo da učinkovito i ispravno izvršava obvezu obavljanja javne usluge u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i tvrde da trgovačko društvo CSTP nije imalo sustav odvojenog računovodstva koji je, među ostalim, propisan člankom 1. stavkom 5. te Uredbe.

2.4.   IZNOS NAKNADE

| (23) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., sud Consiglio di Stato imenovao je dva stručnjaka da utvrde iznos dodatne naknade koji Regija duguje trgovačkom društvu CSTP na temelju članaka 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Dva stručnjaka objavila su svoja izvješća 27. rujna 2012., ali samo je drugi stručnjak uspio izračunati iznos dodatne naknade koju Regija duguje trgovačkom društvu CSTP. |
| --- | --- |

(23)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., sud Consiglio di Stato imenovao je dva stručnjaka da utvrde iznos dodatne naknade koji Regija duguje trgovačkom društvu CSTP na temelju članaka 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Dva stručnjaka objavila su svoja izvješća 27. rujna 2012., ali samo je drugi stručnjak uspio izračunati iznos dodatne naknade koju Regija duguje trgovačkom društvu CSTP.

| (24) | U pogledu obveze rada ili prijevoza iz članka 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, stručnjaci su u više navrata u izvješću istaknuli da zahtjevi za dodatnu naknadu trgovačkog društva CSTP nisu bili popraćeni dostatnom količinom dokumentarnih podataka za izračun točnog iznosa. Osim toga, stranke (CSTP i Regija) su dostavile podatke koji se ne podudaraju ili koji nisu dovoljno precizni i čine samo okvirne podatke. U skladu s time, stručnjaci su u izvješću zaključili da su stranke dostavile neodgovarajuće dokumentarne dokaze za procjenu neprofitabilnih autobusnih prijevoznih linija te da nije moguće izračunati ni bilo kakvu pouzdanu procjenu u tom smislu, unatoč primjeni „induktivne metode” koju je propisao sud Consiglio di Stato. Stručnjaci stoga zaključuju da bi dodatna naknada za obvezu rada ili prijevoza, izračunana u skladu s člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (6), trebala biti jednaka nuli. |
| --- | --- |

(24)

U pogledu obveze rada ili prijevoza iz članka 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, stručnjaci su u više navrata u izvješću istaknuli da zahtjevi za dodatnu naknadu trgovačkog društva CSTP nisu bili popraćeni dostatnom količinom dokumentarnih podataka za izračun točnog iznosa. Osim toga, stranke (CSTP i Regija) su dostavile podatke koji se ne podudaraju ili koji nisu dovoljno precizni i čine samo okvirne podatke. U skladu s time, stručnjaci su u izvješću zaključili da su stranke dostavile neodgovarajuće dokumentarne dokaze za procjenu neprofitabilnih autobusnih prijevoznih linija te da nije moguće izračunati ni bilo kakvu pouzdanu procjenu u tom smislu, unatoč primjeni „induktivne metode” koju je propisao sud Consiglio di Stato. Stručnjaci stoga zaključuju da bi dodatna naknada za obvezu rada ili prijevoza, izračunana u skladu s člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (6), trebala biti jednaka nuli.

| (25) | U vezi s dodatnom naknadom u pogledu tarifne obveze iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 stručnjaci zaključuju da je nije moguće izračunati na temelju stavka 2. te odredbe jer stranke nikada nisu odredile stanje na tržištu te bi, prema tome, iznos naknade trebao biti izračunan na temelju stavka 1. te odredbe. Stručnjaci ipak priznaju da naknadu nije moguće izračunati ni na temelju stavka 1. jer podaci nisu potpuni ili pouzdani. Stoga je primijenjena „induktivna metoda” koju je propisao sud Consiglio di Stato u kojoj se upotrebljava koncept „standardnih troškova” na temelju „standardnog troška po jedinici” i broja kilometara dodijeljenih koncesijom kako bi se izračunalo je li trgovačko društvo CSTP primilo prenisku naknadu tijekom predmetnog razdoblja u pogledu tarifne obveze koja mu je nametnuta. |
| --- | --- |

(25)

U vezi s dodatnom naknadom u pogledu tarifne obveze iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 stručnjaci zaključuju da je nije moguće izračunati na temelju stavka 2. te odredbe jer stranke nikada nisu odredile stanje na tržištu te bi, prema tome, iznos naknade trebao biti izračunan na temelju stavka 1. te odredbe. Stručnjaci ipak priznaju da naknadu nije moguće izračunati ni na temelju stavka 1. jer podaci nisu potpuni ili pouzdani. Stoga je primijenjena „induktivna metoda” koju je propisao sud Consiglio di Stato u kojoj se upotrebljava koncept „standardnih troškova” na temelju „standardnog troška po jedinici” i broja kilometara dodijeljenih koncesijom kako bi se izračunalo je li trgovačko društvo CSTP primilo prenisku naknadu tijekom predmetnog razdoblja u pogledu tarifne obveze koja mu je nametnuta.

| (26) | Na temelju toga stručnjaci su izračunali iznos dodatne naknade prema formuli iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, uz pretpostavku da je trgovačkom društvu CSTP nametnuta tarifna obveza tijekom predmetnog razdoblja, kako je sažeto u tablici u nastavku: | 1997. | 1998. | 1999. | 2000. | 2001. | 2002. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | Prihodi koji se mogu pripisati komercijalnom upravljanju |

(26)

Na temelju toga stručnjaci su izračunali iznos dodatne naknade prema formuli iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, uz pretpostavku da je trgovačkom društvu CSTP nametnuta tarifna obveza tijekom predmetnog razdoblja, kako je sažeto u tablici u nastavku:

1997.

1998.

1999.

2000.

2001.

2002.

A)

Prihodi koji se mogu pripisati komercijalnom upravljanju

4 0 3 03  387,71

4 2 3 12  390,51

4 1 1 74  023,85

4 2 3 99  523,59

4 2 0 10  059,97

4 2 0 10  059,97

| B) | Stvarni prihodi koji se mogu pripisati upravljanju u predmetnom slučaju |
| --- | --- |

B)

Stvarni prihodi koji se mogu pripisati upravljanju u predmetnom slučaju

9 4 84  545,48

8 7 05  924,03

8 5 77  234,29

9 2 54  374,76

9 4 47  735,00

9 4 30  225,00

| C) | Već plaćeni doprinosi |
| --- | --- |

C)

Već plaćeni doprinosi

3 4 1 06  026,86

2 9 9 35  681,81

3 4 1 24  760,15

3 5 1 99  742,20

3 3 4 96  192,00

3 3 8 69  048,00

A – (B + C)

–3 2 87  184,64

3 6 70  784,68

–1 5 27  970,59

–2 0 54  593,37

–9 33  867,03

–1 2 89  213,03

A – (B + C)

3 6 70  784,68

| (27) | Iz tih izračuna slijedi da bi trgovačko društvo CSTP moglo smatrati da je primilo prenisku naknadu samo u 1998. zbog navodnih tarifnih obveza koje su mu nametnute. Iznos preniske naknade dosegnuo je 3 6 70  784,68 EUR, kojemu su dodane zakonske kamate u iznosu od 1 2 81  053,57 EUR i čiji je rezultat bila dodatna naknada u iznosu od 4 9 51  838,25 EUR. Sud Consiglio di Stato naložio je Regiji da trgovačkom društvu CSTP plati taj iznos koji je i plaćen 21. prosinca 2012. |
| --- | --- |

(27)

Iz tih izračuna slijedi da bi trgovačko društvo CSTP moglo smatrati da je primilo prenisku naknadu samo u 1998. zbog navodnih tarifnih obveza koje su mu nametnute. Iznos preniske naknade dosegnuo je 3 6 70  784,68 EUR, kojemu su dodane zakonske kamate u iznosu od 1 2 81  053,57 EUR i čiji je rezultat bila dodatna naknada u iznosu od 4 9 51  838,25 EUR. Sud Consiglio di Stato naložio je Regiji da trgovačkom društvu CSTP plati taj iznos koji je i plaćen 21. prosinca 2012.

2.5   OSNOVA ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (28) | Kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, Komisija je sumnjala u spojivost mjere s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(28)

Kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, Komisija je sumnjala u spojivost mjere s unutarnjim tržištem.

| (29) | Komisija je prvo postavila pitanje jesu li ispunjena četiri uvjeta koja je Sud Europske unije („SEU”) utvrdio u svojoj sudskoj praksi u predmetu Altmark (7). |
| --- | --- |

(29)

Komisija je prvo postavila pitanje jesu li ispunjena četiri uvjeta koja je Sud Europske unije („SEU”) utvrdio u svojoj sudskoj praksi u predmetu Altmark (7).

| (30) | Drugo, Komisija je izrazila sumnje u vezi s izuzećem od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69. Pitanje jesu li člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 talijanska nadležna tijela zaista oslobođena obveze prethodne prijave u ovom slučaju ovisi u prvom redu o tome je li Regija zaista trgovačkom društvu CSTP jednostrano odredila obvezu obavljanja javne usluge i, drugo, o tome je li naknada priznata za tu obvezu u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69. Komisija nije mogla zaključiti ispunjuje li naknada dodijeljena društvu CSTP te uvjete. |
| --- | --- |

(30)

Drugo, Komisija je izrazila sumnje u vezi s izuzećem od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69. Pitanje jesu li člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 talijanska nadležna tijela zaista oslobođena obveze prethodne prijave u ovom slučaju ovisi u prvom redu o tome je li Regija zaista trgovačkom društvu CSTP jednostrano odredila obvezu obavljanja javne usluge i, drugo, o tome je li naknada priznata za tu obvezu u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69. Komisija nije mogla zaključiti ispunjuje li naknada dodijeljena društvu CSTP te uvjete.

| (31) | Treće, Komisija je izrazila sumnje u moguću spojivost mjere iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Ako se potvrdi da nije ispunjen barem jedan od uvjeta za izuzeće od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i da je potrebno provesti ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, Komisija bi mogla posumnjati da su u predmetnom slučaju ispunjeni uvjeti iz te Uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Treće, Komisija je izrazila sumnje u moguću spojivost mjere iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Ako se potvrdi da nije ispunjen barem jedan od uvjeta za izuzeće od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i da je potrebno provesti ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, Komisija bi mogla posumnjati da su u predmetnom slučaju ispunjeni uvjeti iz te Uredbe.

3.   PRIMJEDBE ITALIJE

| (32) | Talijanska nadležna tijela na nacionalnoj razini nisu dostavila primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Dostavila ih je samo regija Kampanija. |
| --- | --- |

(32)

Talijanska nadležna tijela na nacionalnoj razini nisu dostavila primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Dostavila ih je samo regija Kampanija.

| (33) | Regija je prvo primijetila da trgovačko društvo CSTP nije dostavilo ni jedan dokaz da raspolaže odgovarajućim odvojenim računovodstvom. |
| --- | --- |

(33)

Regija je prvo primijetila da trgovačko društvo CSTP nije dostavilo ni jedan dokaz da raspolaže odgovarajućim odvojenim računovodstvom.

| (34) | Stoga je potvrdila da u predmetnom razdoblju nije bilo jednostranog nametanja obveze obavljanja javne usluge. Umjesto toga, trgovačko društvo je, u skladu s pravilima koja su tada bila na snazi, zatražilo godišnju obnovu koncesijskih usluga, tako da se ni jednim aktom o koncesiji nije jednostrano nametnula obveza obavljanja javne usluge. Osim toga, kako bi postupila u skladu s presudom, Regija je u nekoliko navrata od trgovačkog društva CSTP tražila da dostavi dokumentarne dokaze akata ili ugovora kojima mu se, prema trgovačkom društvu, nameću obveze obavljanja javne usluge, ali trgovačko društvo nikada nije odgovorilo na te zahtjeve. Trgovačko društvo CSTP nije dostavilo ni dokaze koji upućuju na to da je od Regije zatražilo da izmijeni uvjete utvrđene u ugovorima o koncesiji u pogledu relacija, redova vožnje i cijena putnih karata, niti dokaze koji upućuju na to da je Regija takve eventualne zahtjeve odbila. U pogledu gornje granice za cijene, Regija primjećuje da su cijene nametnute ugovorima o koncesiji izvedene iz općih mjera o cjenovnoj politici koje primjenjuju sva trgovačka društva koja posluju u tom sektoru. |
| --- | --- |

(34)

Stoga je potvrdila da u predmetnom razdoblju nije bilo jednostranog nametanja obveze obavljanja javne usluge. Umjesto toga, trgovačko društvo je, u skladu s pravilima koja su tada bila na snazi, zatražilo godišnju obnovu koncesijskih usluga, tako da se ni jednim aktom o koncesiji nije jednostrano nametnula obveza obavljanja javne usluge. Osim toga, kako bi postupila u skladu s presudom, Regija je u nekoliko navrata od trgovačkog društva CSTP tražila da dostavi dokumentarne dokaze akata ili ugovora kojima mu se, prema trgovačkom društvu, nameću obveze obavljanja javne usluge, ali trgovačko društvo nikada nije odgovorilo na te zahtjeve. Trgovačko društvo CSTP nije dostavilo ni dokaze koji upućuju na to da je od Regije zatražilo da izmijeni uvjete utvrđene u ugovorima o koncesiji u pogledu relacija, redova vožnje i cijena putnih karata, niti dokaze koji upućuju na to da je Regija takve eventualne zahtjeve odbila. U pogledu gornje granice za cijene, Regija primjećuje da su cijene nametnute ugovorima o koncesiji izvedene iz općih mjera o cjenovnoj politici koje primjenjuju sva trgovačka društva koja posluju u tom sektoru.

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (35) | Trgovačko društvo CSTP, koje je korisnik mjere, bilo je jedina treća strana koja je dostavila primjedbe kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Trgovačko društvo CSTP u svojim se podnescima nije složilo s preliminarnim stajalištima koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(35)

Trgovačko društvo CSTP, koje je korisnik mjere, bilo je jedina treća strana koja je dostavila primjedbe kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Trgovačko društvo CSTP u svojim se podnescima nije složilo s preliminarnim stajalištima koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka.

| (36) | Prije svega, ono tvrdi da mu je Regija tijekom predmetnog razdoblja jednostrano nametnula obveze obavljanja javne usluge. Kako bi potkrijepilo tu tvrdnju, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da mu navedene obveze obavljanja javne usluge nisu nametnute u dokumentu o dodjeli koncesije, s obzirom na to da takav dokument ne postoji, već su isključivo proizlazile iz unutarnjih akata Regije u kojima je unaprijed utvrđeno ustrojstvo poduzetnika i naknada putem metodologije „standardnih troškova”. Trgovačko društvo CSTP objasnilo je da je Italija uredila obveze obavljanja javne usluge Zakonom br. 151/81, Regionalnim zakonom br. 16/83, člankom 4. Zakona br. 59/97 i Zakonodavnom odlukom br. 422/97. Regija je povjerila obavljanje javne usluge trgovačkom društvu CSTP na temelju akta o koncesiji 1972./73. koji je obnavljan svake godine do 2003. Iz sljedećih se dokumenata navodno može zaključiti da su trgovačkom društvu CSTP za predmetno razdoblje nametnute obveze obavljanja javne usluge kao što su tarifne obveze, linije, postaje i vozni red:






  — | „ugovor o usluzi premošćivanja” koji je trgovačko društvo CSTP potpisalo s Regijom za 2003. godinu u skladu s člankom 46. Regionalnog zakona br. 3/02 u kojem su se produljivale i zamjenjivale postojeće koncesije; |
| --- | --- | --- |

(36)

Prije svega, ono tvrdi da mu je Regija tijekom predmetnog razdoblja jednostrano nametnula obveze obavljanja javne usluge. Kako bi potkrijepilo tu tvrdnju, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da mu navedene obveze obavljanja javne usluge nisu nametnute u dokumentu o dodjeli koncesije, s obzirom na to da takav dokument ne postoji, već su isključivo proizlazile iz unutarnjih akata Regije u kojima je unaprijed utvrđeno ustrojstvo poduzetnika i naknada putem metodologije „standardnih troškova”. Trgovačko društvo CSTP objasnilo je da je Italija uredila obveze obavljanja javne usluge Zakonom br. 151/81, Regionalnim zakonom br. 16/83, člankom 4. Zakona br. 59/97 i Zakonodavnom odlukom br. 422/97. Regija je povjerila obavljanje javne usluge trgovačkom društvu CSTP na temelju akta o koncesiji 1972./73. koji je obnavljan svake godine do 2003. Iz sljedećih se dokumenata navodno može zaključiti da su trgovačkom društvu CSTP za predmetno razdoblje nametnute obveze obavljanja javne usluge kao što su tarifne obveze, linije, postaje i vozni red:

—

„ugovor o usluzi premošćivanja” koji je trgovačko društvo CSTP potpisalo s Regijom za 2003. godinu u skladu s člankom 46. Regionalnog zakona br. 3/02 u kojem su se produljivale i zamjenjivale postojeće koncesije;

| — | odluka regionalne vlade (delibera della Giunta Regionale) br. 4873 od 30. prosinca 1999. kojom se ovlašćuje trgovačko društvo CSTP da izmijeni autobusne linije na temelju zahtjeva samog trgovačkog društva i drugih potpisnika; |
| --- | --- |

—

odluka regionalne vlade (delibera della Giunta Regionale) br. 4873 od 30. prosinca 1999. kojom se ovlašćuje trgovačko društvo CSTP da izmijeni autobusne linije na temelju zahtjeva samog trgovačkog društva i drugih potpisnika;

| — | odluka regionalne vlade br. 327 od 4. svibnja 2000. kojom je produljeno trajanje obustave povećanja troškova sezonskih karata za usluge autobusnog prijevoza u Regiji; |
| --- | --- |

—

odluka regionalne vlade br. 327 od 4. svibnja 2000. kojom je produljeno trajanje obustave povećanja troškova sezonskih karata za usluge autobusnog prijevoza u Regiji;

| — | obavijest br. 5171/2000 kojom se priopćuje razlika između načina izračuna cijena redovnih sezonskih karata i sezonskih karata za „radničke linije”; |
| --- | --- |

—

obavijest br. 5171/2000 kojom se priopćuje razlika između načina izračuna cijena redovnih sezonskih karata i sezonskih karata za „radničke linije”;

| — | odluka pročelnika regionalnog odjela za prijevoz (decreto dell’Assessore ai Trasporti della Regione) br. 1609/2001 o pretvaranju lire u euro kojom se podsjećalo davatelje usluga na zabranu neprikladnog povećanja cijena koja predstavlja „koncesijsku/ugovornu obvezu”. |
| --- | --- |

—

odluka pročelnika regionalnog odjela za prijevoz (decreto dell’Assessore ai Trasporti della Regione) br. 1609/2001 o pretvaranju lire u euro kojom se podsjećalo davatelje usluga na zabranu neprikladnog povećanja cijena koja predstavlja „koncesijsku/ugovornu obvezu”.

| (37) | Konačno, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da su, budući da je Regija u više navrata smanjivala iznos standardnih troškova i taj trošak neravnomjerno primjenjivala na različite linije i koncesije, neki operateri odlučili ukinuti određene autobusne linije koje su poslovale s gubitkom. Regija je navodno odgovorila da su operateri bili dužni obavljati usluge na linijama obuhvaćenima obvezom obavljanja javne usluge i da će, ako zaista ukinu te linije, protiv njih biti pokrenut sudski postupak zbog prekida obavljanja javne usluge. Trgovačko društvo CSTP smatra da se na temelju toga može zaključiti da je bilo podložno obvezi obavljanja javne usluge. Međutim, trgovačko društvo CSTP nije dostavilo dokaze kojima bi potvrdilo tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(37)

Konačno, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da su, budući da je Regija u više navrata smanjivala iznos standardnih troškova i taj trošak neravnomjerno primjenjivala na različite linije i koncesije, neki operateri odlučili ukinuti određene autobusne linije koje su poslovale s gubitkom. Regija je navodno odgovorila da su operateri bili dužni obavljati usluge na linijama obuhvaćenima obvezom obavljanja javne usluge i da će, ako zaista ukinu te linije, protiv njih biti pokrenut sudski postupak zbog prekida obavljanja javne usluge. Trgovačko društvo CSTP smatra da se na temelju toga može zaključiti da je bilo podložno obvezi obavljanja javne usluge. Međutim, trgovačko društvo CSTP nije dostavilo dokaze kojima bi potvrdilo tu tvrdnju.

| (38) | Drugo, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da, s obzirom na to da posluje isključivo kao pružatelj usluge lokalnog javnog prijevoza i ne obavlja ni jednu drugu poslovnu djelatnost, nije bilo dužno voditi odvojeno računovodstvo. Trgovačko društvo CSTP objasnilo je da se u skladu s primjenjivim pravilima računovodstveni podaci koji se odnose na uslugu javnog prijevoza koja se obavlja u okviru obveze obavljanja javne usluge moraju dostavljati odvojeno od podataka koji se odnose na bilo koju drugu poslovnu djelatnost, ali da nije potrebna daljnja računovodstvena podjela troškova i prihoda svake obuhvaćene linije. Trgovačko društvo CSTP u cijelosti je u javnom vlasništvu i u predmetnom razdoblju, kao i danas, jedina mu je zadaća obavljanje usluga javnog prijevoza u okviru obveze obavljanja javne usluge. Slijedom toga, financijski izvještaji trgovačkog društva sadržavali su isključivo podatke koji se odnose na djelatnosti u okviru obveze obavljanja javne usluge iz očitog i bitnog razloga što, izuzev usluge iznajmljivanja pružene 1998. za koju se vodilo odvojeno računovodstvo, trgovačko društvo nije obavljalo ni jednu drugu poslovnu djelatnost. Trgovačko društvo CSTP dodalo je da Regija nije nikada dovela u pitanje pouzdanost računovodstvenih podataka već ih je, naprotiv, ispravno upotrijebila kao osnovu za izračun i plaćanje godišnjih doprinosa. |
| --- | --- |

(38)

Drugo, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da, s obzirom na to da posluje isključivo kao pružatelj usluge lokalnog javnog prijevoza i ne obavlja ni jednu drugu poslovnu djelatnost, nije bilo dužno voditi odvojeno računovodstvo. Trgovačko društvo CSTP objasnilo je da se u skladu s primjenjivim pravilima računovodstveni podaci koji se odnose na uslugu javnog prijevoza koja se obavlja u okviru obveze obavljanja javne usluge moraju dostavljati odvojeno od podataka koji se odnose na bilo koju drugu poslovnu djelatnost, ali da nije potrebna daljnja računovodstvena podjela troškova i prihoda svake obuhvaćene linije. Trgovačko društvo CSTP u cijelosti je u javnom vlasništvu i u predmetnom razdoblju, kao i danas, jedina mu je zadaća obavljanje usluga javnog prijevoza u okviru obveze obavljanja javne usluge. Slijedom toga, financijski izvještaji trgovačkog društva sadržavali su isključivo podatke koji se odnose na djelatnosti u okviru obveze obavljanja javne usluge iz očitog i bitnog razloga što, izuzev usluge iznajmljivanja pružene 1998. za koju se vodilo odvojeno računovodstvo, trgovačko društvo nije obavljalo ni jednu drugu poslovnu djelatnost. Trgovačko društvo CSTP dodalo je da Regija nije nikada dovela u pitanje pouzdanost računovodstvenih podataka već ih je, naprotiv, ispravno upotrijebila kao osnovu za izračun i plaćanje godišnjih doprinosa.

| (39) | Treće, podsjetivši na konačnu nacionalnu presudu suda Consiglio di Stato, trgovačko društvo CSTP osporilo je tri argumenta koja je iznijela Regija:






  — | izračun se nije temeljio na analitičkom računovodstvu provedenom u različitim troškovnim centrima kojim bi se omogućilo razlikovanje djelatnosti podložnih obvezama obavljanja javne usluge; |
| --- | --- | --- |

(39)

Treće, podsjetivši na konačnu nacionalnu presudu suda Consiglio di Stato, trgovačko društvo CSTP osporilo je tri argumenta koja je iznijela Regija:

—

izračun se nije temeljio na analitičkom računovodstvu provedenom u različitim troškovnim centrima kojim bi se omogućilo razlikovanje djelatnosti podložnih obvezama obavljanja javne usluge;

| — | u nedostatku računovodstvenih podataka na temelju kojih bi se mogli utvrditi posebni elementi koje treba izračunati u skladu s člancima 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, izračun je izvršen induktivno, primjenom metode koju je Regija opisala kao „nejasnu i neuobičajenu”; |
| --- | --- |

—

u nedostatku računovodstvenih podataka na temelju kojih bi se mogli utvrditi posebni elementi koje treba izračunati u skladu s člancima 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, izračun je izvršen induktivno, primjenom metode koju je Regija opisala kao „nejasnu i neuobičajenu”;

| — | u izračunu se nije vodilo računa o tome da se upravljanje trgovačkog društva CSTP nije temeljilo na kriterijima učinkovitosti iz članka 12. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, kako proizlazi iz usporedbe podataka koji se odnose na djelatnost trgovačkog društva CSTP s podacima koji se odnose na drugog lokalnog prijevoznika, trgovačko društvo SITA SpA. |
| --- | --- |

—

u izračunu se nije vodilo računa o tome da se upravljanje trgovačkog društva CSTP nije temeljilo na kriterijima učinkovitosti iz članka 12. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, kako proizlazi iz usporedbe podataka koji se odnose na djelatnost trgovačkog društva CSTP s podacima koji se odnose na drugog lokalnog prijevoznika, trgovačko društvo SITA SpA.

| (40) | Trgovačko društvo CSTP tvrdi da se dostavljena računovodstvena dokumentacija ne može smatrati dovoljnom za podupiranje zahtjeva za naknadu jer se sastoji od godišnjih financijskih izvješća i „obrazaca E” (9) (odnosno dokumenata temeljenih na izvješćima trgovačkog društva koja sadržavaju informacije potrebne za godišnji izračun javnog doprinosa) i nije popraćena potpunim preslikama povezane računovodstvene i administrativne dokumentacije (računovodstveni upisnik, poslovne knjige, ulazni i izlazni računi, računi za karte itd.). Trgovačko društvo CSTP smatra da bi se taj argument mogao jednostavno pobiti navodeći da je Regija prihvatila iste podatke u prijašnjem razdoblju i tada ih je smatrala pouzdanima. Nadalje, obveza čuvanja cjelovite računovodstvene i administrativne dokumentacije za predmetno razdoblje sada je istekla i stoga je objektivno teško tražiti preslike. Stoga je primjereno induktivnom metodom rekonstruirati iznos dugovanja za naknadu kako je naložio sud Consiglio di Stato. Naposljetku, financijska su izvješća ovjerena i njihova točnost i istinitost nikada nije dovedena u pitanje. Zaključno, izvješća koja je dostavilo trgovačko društvo CSTP jamačno su dovoljna za izračun naknade u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(40)

Trgovačko društvo CSTP tvrdi da se dostavljena računovodstvena dokumentacija ne može smatrati dovoljnom za podupiranje zahtjeva za naknadu jer se sastoji od godišnjih financijskih izvješća i „obrazaca E” (9) (odnosno dokumenata temeljenih na izvješćima trgovačkog društva koja sadržavaju informacije potrebne za godišnji izračun javnog doprinosa) i nije popraćena potpunim preslikama povezane računovodstvene i administrativne dokumentacije (računovodstveni upisnik, poslovne knjige, ulazni i izlazni računi, računi za karte itd.). Trgovačko društvo CSTP smatra da bi se taj argument mogao jednostavno pobiti navodeći da je Regija prihvatila iste podatke u prijašnjem razdoblju i tada ih je smatrala pouzdanima. Nadalje, obveza čuvanja cjelovite računovodstvene i administrativne dokumentacije za predmetno razdoblje sada je istekla i stoga je objektivno teško tražiti preslike. Stoga je primjereno induktivnom metodom rekonstruirati iznos dugovanja za naknadu kako je naložio sud Consiglio di Stato. Naposljetku, financijska su izvješća ovjerena i njihova točnost i istinitost nikada nije dovedena u pitanje. Zaključno, izvješća koja je dostavilo trgovačko društvo CSTP jamačno su dovoljna za izračun naknade u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

| (41) | U pogledu ispravnosti metode izračuna i njezine usklađenosti s pravom Unije, trgovačko društvo CSTP tvrdi da bi trebalo primiti naknadu za nepovoljni položaj nastao u smislu razlike između nižih prihoda i većih troškova uslijed obveze obavljanja javne usluge. Kako bi utvrdilo niži iznos prihoda na temelju pouzdanih podataka, trgovačko društvo CSTP prvo je uzelo u obzir stvarne godišnje operativne prihode koji su umnožak stvarnog broja jedinica mjere prijevoza i određenih cijena. Zatim je utvrdilo iznos koji treba oduzeti u skladu s pravilima Unije uzimajući u obzir prihod nužan za pokrivanje stvarnih troškova zabilježenih u godišnjim izvješćima. Iznos godišnjih operativnih prihoda u skladu je sa stvarnim prihodima trgovačkog društva od obavljanja djelatnosti predviđene u okviru tarifne obveze koja predstavlja jedinu poslovnu djelatnost trgovačkog društva CSTP. Podaci koji se odnose na prihode preuzeti su iz godišnjih financijskih izvješća trgovačkog društva CSTP i iz obrazaca E koji se svake godine šalju Regiji, koja nikada nije dovodila u pitanje njihovu pouzdanost. Stoga nema potrebe za raščlambom tih iznosa na njihove sastavne dijelove. U pogledu iznosa koji treba oduzeti, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da je upotrijebilo kriterij koji je u potpunosti u skladu s uputama iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69, kojim se dopušta primjena cijene koju bi trgovačko društvo primijenilo da je poslovalo na komercijalnoj osnovi kako bi pokrilo stvarne nastale troškove. U pogledu razlike između troškova koji bi nastali trgovačkom društvu uslijed primjene najpovoljnije postojeće cijene ili poslovanja na komercijalnoj osnovi i stvarno nastalih troškova, trgovačko društvo CSTP smatra da je njegov izračun u potpunosti u skladu s člankom 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 jer je njime obuhvaćen niži trošak koji je nastao trgovačkom društvu zbog obveze obavljanja javne usluge zahvaljujući doprinosima dobivenima od Regije za pokrivanje operativnih troškova. Naposljetku, trgovačko društvo CSTP podsjeća da je u člancima 10. i 11. te Uredbe utvrđeno pravo javnih prijevoznika koji podliježu obvezi obavljanja javne usluge da dobiju naknadu za sve negativne financijske učinke koji proizlaze iz njihove obveze. |
| --- | --- |

(41)

U pogledu ispravnosti metode izračuna i njezine usklađenosti s pravom Unije, trgovačko društvo CSTP tvrdi da bi trebalo primiti naknadu za nepovoljni položaj nastao u smislu razlike između nižih prihoda i većih troškova uslijed obveze obavljanja javne usluge. Kako bi utvrdilo niži iznos prihoda na temelju pouzdanih podataka, trgovačko društvo CSTP prvo je uzelo u obzir stvarne godišnje operativne prihode koji su umnožak stvarnog broja jedinica mjere prijevoza i određenih cijena. Zatim je utvrdilo iznos koji treba oduzeti u skladu s pravilima Unije uzimajući u obzir prihod nužan za pokrivanje stvarnih troškova zabilježenih u godišnjim izvješćima. Iznos godišnjih operativnih prihoda u skladu je sa stvarnim prihodima trgovačkog društva od obavljanja djelatnosti predviđene u okviru tarifne obveze koja predstavlja jedinu poslovnu djelatnost trgovačkog društva CSTP. Podaci koji se odnose na prihode preuzeti su iz godišnjih financijskih izvješća trgovačkog društva CSTP i iz obrazaca E koji se svake godine šalju Regiji, koja nikada nije dovodila u pitanje njihovu pouzdanost. Stoga nema potrebe za raščlambom tih iznosa na njihove sastavne dijelove. U pogledu iznosa koji treba oduzeti, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da je upotrijebilo kriterij koji je u potpunosti u skladu s uputama iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69, kojim se dopušta primjena cijene koju bi trgovačko društvo primijenilo da je poslovalo na komercijalnoj osnovi kako bi pokrilo stvarne nastale troškove. U pogledu razlike između troškova koji bi nastali trgovačkom društvu uslijed primjene najpovoljnije postojeće cijene ili poslovanja na komercijalnoj osnovi i stvarno nastalih troškova, trgovačko društvo CSTP smatra da je njegov izračun u potpunosti u skladu s člankom 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 jer je njime obuhvaćen niži trošak koji je nastao trgovačkom društvu zbog obveze obavljanja javne usluge zahvaljujući doprinosima dobivenima od Regije za pokrivanje operativnih troškova. Naposljetku, trgovačko društvo CSTP podsjeća da je u člancima 10. i 11. te Uredbe utvrđeno pravo javnih prijevoznika koji podliježu obvezi obavljanja javne usluge da dobiju naknadu za sve negativne financijske učinke koji proizlaze iz njihove obveze.

| (42) | Četvrto, u pogledu procjene državne potpore iz odluke o pokretanju postupka, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da u predmetnom razdoblju tržište javnog prijevoza u Italiji nije bilo otvoreno tržišnom natjecanju trgovačkih društava s poslovnim nastanom u drugim državama članicama te je zaključilo da nije bilo učinka na trgovinu ni narušavanja tržišnog natjecanja. Isto tako, s obzirom na trenutačnu organizaciju usluge lokalnog javnog prijevoza utemeljenu na jednostranim, isključivim koncesijama za određene linije, naknadom se nije narušilo tržišno natjecanje. Nadalje, Regija je odredila standardni trošak po kilometru i koncesionar ga je prihvatio zajedno sa svim ostalim obvezama obavljanja javne usluge te stoga nije ostvarena prednost. Na tarifnu obvezu, za razliku od obveze rada i prijevoza, ne utječu moguće razlike u poslovnim djelatnostima prijevoznika. Trgovačko društvo CSTP stoga smatra da u predmetnom slučaju nisu ispunjena najmanje tri uvjeta koja je Sud Europske unije propisao za utvrđivanje državne potpore. |
| --- | --- |

(42)

Četvrto, u pogledu procjene državne potpore iz odluke o pokretanju postupka, trgovačko društvo CSTP tvrdilo je da u predmetnom razdoblju tržište javnog prijevoza u Italiji nije bilo otvoreno tržišnom natjecanju trgovačkih društava s poslovnim nastanom u drugim državama članicama te je zaključilo da nije bilo učinka na trgovinu ni narušavanja tržišnog natjecanja. Isto tako, s obzirom na trenutačnu organizaciju usluge lokalnog javnog prijevoza utemeljenu na jednostranim, isključivim koncesijama za određene linije, naknadom se nije narušilo tržišno natjecanje. Nadalje, Regija je odredila standardni trošak po kilometru i koncesionar ga je prihvatio zajedno sa svim ostalim obvezama obavljanja javne usluge te stoga nije ostvarena prednost. Na tarifnu obvezu, za razliku od obveze rada i prijevoza, ne utječu moguće razlike u poslovnim djelatnostima prijevoznika. Trgovačko društvo CSTP stoga smatra da u predmetnom slučaju nisu ispunjena najmanje tri uvjeta koja je Sud Europske unije propisao za utvrđivanje državne potpore.

| (43) | Trgovačko društvo CSTP smatra da se spojivost naknade mora ocjenjivati s obzirom na Uredbu (EEZ) br. 1191/69, a ne na odredbe o državnoj potpori navedene u Ugovoru. |
| --- | --- |

(43)

Trgovačko društvo CSTP smatra da se spojivost naknade mora ocjenjivati s obzirom na Uredbu (EEZ) br. 1191/69, a ne na odredbe o državnoj potpori navedene u Ugovoru.

| (44) | U pogledu izuzeća od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69, trgovačko društvo CSTP smatra da je, budući da je Regija jednostrano utvrdila tarifnu obvezu te iznosi nisu obuhvaćeni obvezom obavljanja javne usluge u skladu s ugovorom o uslugama već proizlaze iz ispravne primjene izračuna u skladu s člankom 11. Uredbe u okviru koncesije, plaćanje naknade izuzeto od obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 2. navedene Uredbe. |
| --- | --- |

(44)

U pogledu izuzeća od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69, trgovačko društvo CSTP smatra da je, budući da je Regija jednostrano utvrdila tarifnu obvezu te iznosi nisu obuhvaćeni obvezom obavljanja javne usluge u skladu s ugovorom o uslugama već proizlaze iz ispravne primjene izračuna u skladu s člankom 11. Uredbe u okviru koncesije, plaćanje naknade izuzeto od obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 2. navedene Uredbe.

5.   PRIMJEDBE ITALIJE NA OPAŽANJA ZAINTERESIRANIH STRANA

| (45) | Talijanska nadležna tijela nisu dostavila primjedbe na opažanja trgovačkog društva CSTP. |
| --- | --- |

(45)

Talijanska nadležna tijela nisu dostavila primjedbe na opažanja trgovačkog društva CSTP.

6.   PROCJENA POTPORE

6.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (46) | Prema članku 107. stavku 1. Ugovora, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(46)

Prema članku 107. stavku 1. Ugovora, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (47) | U skladu s time, da bi se mogla smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, državna potpora mora istodobno ispunjivati sljedeće uvjete:






  — | mora biti dodijeljena od strane države ili putem državnih sredstava; |
| --- | --- | --- |

(47)

U skladu s time, da bi se mogla smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, državna potpora mora istodobno ispunjivati sljedeće uvjete:

—

mora biti dodijeljena od strane države ili putem državnih sredstava;

| — | mora predstavljati selektivnu ekonomsku prednost poticanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određenih dobara; |
| --- | --- |

—

mora predstavljati selektivnu ekonomsku prednost poticanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određenih dobara;

| — | njome se tržišno natjecanje narušava ili postoji opasnost da će se narušiti; i |
| --- | --- |

—

njome se tržišno natjecanje narušava ili postoji opasnost da će se narušiti; i

| — | utječe na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

—

utječe na trgovinu između država članica.

6.1.1.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (48) | Komisija primjećuje da se presudom suda Consiglio di Stato traži od Regije da plati dodatnu naknadu trgovačkom društvu CSTP za obavljanje usluga linijskog autobusnog prijevoza u predmetnom razdoblju na linijama u nadležnosti Regije. Stručnjaci koje je imenovao sud Consiglio di Stato izračunali su da je trgovačko društvo CSTP bilo u gospodarski nepovoljnom položaju jer mu je isplaćena preniska naknada samo za 1998., u iznosu od 4 9 51  838 EUR uslijed navodne tarifne obveze koja mu je nametnuta. Regija je 21. prosinca 2012. taj iznos platila trgovačkom društvu CSTP kako bi postupila u skladu s presudom. |
| --- | --- |

(48)

Komisija primjećuje da se presudom suda Consiglio di Stato traži od Regije da plati dodatnu naknadu trgovačkom društvu CSTP za obavljanje usluga linijskog autobusnog prijevoza u predmetnom razdoblju na linijama u nadležnosti Regije. Stručnjaci koje je imenovao sud Consiglio di Stato izračunali su da je trgovačko društvo CSTP bilo u gospodarski nepovoljnom položaju jer mu je isplaćena preniska naknada samo za 1998., u iznosu od 4 9 51  838 EUR uslijed navodne tarifne obveze koja mu je nametnuta. Regija je 21. prosinca 2012. taj iznos platila trgovačkom društvu CSTP kako bi postupila u skladu s presudom.

| (49) | Činjenica da je nacionalni sud odredio Regiji da plati naknadu trgovačkom društvu ne znači da se potpora ne može pripisati Regiji koja postupa u skladu s tom presudom jer se nacionalni sudovi te države moraju smatrati tijelima te države i stoga ih obvezuje njihova dužnost iskrene suradnje (10). |
| --- | --- |

(49)

Činjenica da je nacionalni sud odredio Regiji da plati naknadu trgovačkom društvu ne znači da se potpora ne može pripisati Regiji koja postupa u skladu s tom presudom jer se nacionalni sudovi te države moraju smatrati tijelima te države i stoga ih obvezuje njihova dužnost iskrene suradnje (10).

| (50) | Mjera se stoga može pripisati državi i ta je naknada isplaćena iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(50)

Mjera se stoga može pripisati državi i ta je naknada isplaćena iz državnih sredstava.

6.1.2   Selektivna ekonomska prednost

| (51) | Komisija primjećuje da trgovačko društvo CSTP od početka obavlja gospodarsku djelatnost, odnosno, obavlja usluge putničkog prijevoza uz nadoknadu. Stoga bi se trgovačko društvo CSTP trebalo smatrati „poduzetnikom” u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(51)

Komisija primjećuje da trgovačko društvo CSTP od početka obavlja gospodarsku djelatnost, odnosno, obavlja usluge putničkog prijevoza uz nadoknadu. Stoga bi se trgovačko društvo CSTP trebalo smatrati „poduzetnikom” u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (52) | Odobravanje mjere trebalo bi se nadalje smatrati selektivnim, s obzirom na to da jedino trgovačko društvo CSTP od nje ima koristi. |
| --- | --- |

(52)

Odobravanje mjere trebalo bi se nadalje smatrati selektivnim, s obzirom na to da jedino trgovačko društvo CSTP od nje ima koristi.

| (53) | U pogledu odobravanja ekonomske prednosti, iz presude u predmetu Altmark proizlazi da naknada dodijeljena poduzetnicima od strane države ili iz državnih sredstava kao protunaknada za obveze pružanja javne usluge ne predstavlja prednost dotičnim poduzetnicima te stoga ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, pod uvjetom da su ispunjena sljedeća četiri uvjeta (11):






  — | prvo, poduzetnik primatelj potpore mora izvršavati obveze obavljanja javne usluge i te su obveze jasno definirane; |
| --- | --- | --- |

(53)

U pogledu odobravanja ekonomske prednosti, iz presude u predmetu Altmark proizlazi da naknada dodijeljena poduzetnicima od strane države ili iz državnih sredstava kao protunaknada za obveze pružanja javne usluge ne predstavlja prednost dotičnim poduzetnicima te stoga ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, pod uvjetom da su ispunjena sljedeća četiri uvjeta (11):

—

prvo, poduzetnik primatelj potpore mora izvršavati obveze obavljanja javne usluge i te su obveze jasno definirane;

| — | drugo, parametri na temelju kojih se izračunava naknada utvrđeni su unaprijed na objektivan i transparentan način; |
| --- | --- |

—

drugo, parametri na temelju kojih se izračunava naknada utvrđeni su unaprijed na objektivan i transparentan način;

| — | treće, naknada ne premašuje iznos nužan za pokrivanje cjelokupnih ili dijela troškova nastalih za vrijeme izvršavanja obveza obavljanja javne usluge uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit ostvarenu ostvarivanjem tih obveza; |
| --- | --- |

—

treće, naknada ne premašuje iznos nužan za pokrivanje cjelokupnih ili dijela troškova nastalih za vrijeme izvršavanja obveza obavljanja javne usluge uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit ostvarenu ostvarivanjem tih obveza;

| — | četvrto, ako poduzetnik koji će izvršavati obveze obavljanja javne usluge nije odabran u postupku javne nabave, iznos potrebne naknade utvrđen je na temelju analize troškova koji bi nastali tijekom izvršavanja tih obveza u tipičnom poduzeću kojim se dobro upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva, kako bi moglo ispuniti nužne zahtjeve za obavljanje javne usluge, uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit za izvršavanje navedenih obveza. |
| --- | --- |

—

četvrto, ako poduzetnik koji će izvršavati obveze obavljanja javne usluge nije odabran u postupku javne nabave, iznos potrebne naknade utvrđen je na temelju analize troškova koji bi nastali tijekom izvršavanja tih obveza u tipičnom poduzeću kojim se dobro upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva, kako bi moglo ispuniti nužne zahtjeve za obavljanje javne usluge, uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit za izvršavanje navedenih obveza.

| (54) | U skladu s presudom u predmetu Altmark sva četiri uvjeta moraju biti istodobno ispunjena da bi se moglo isključiti postojanje gospodarske prednosti ako se naknada poduzećima dodjeljuje zbog obveze javne usluge koja im je nametnuta. |
| --- | --- |

(54)

U skladu s presudom u predmetu Altmark sva četiri uvjeta moraju biti istodobno ispunjena da bi se moglo isključiti postojanje gospodarske prednosti ako se naknada poduzećima dodjeljuje zbog obveze javne usluge koja im je nametnuta.

| (55) | Komisija prvo primjećuje da talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo CSTP nisu dostavili akt o ovlaštenju koji se odnosi na predmetno razdoblje i da trgovačko društvo CSTP nije jasno utvrdilo obveze koje su mu nametnute, a koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge, što je detaljnije objašnjeno u odjeljku 6.2, točki i. |
| --- | --- |

(55)

Komisija prvo primjećuje da talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo CSTP nisu dostavili akt o ovlaštenju koji se odnosi na predmetno razdoblje i da trgovačko društvo CSTP nije jasno utvrdilo obveze koje su mu nametnute, a koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge, što je detaljnije objašnjeno u odjeljku 6.2, točki i.

| (56) | Drugo, Komisija primjećuje da se naknada dodijeljena presudom suda Consiglio di Stato temelji isključivo na ex post izračunu primjenom „induktivne metode” budući da nisu postojali potrebni i pouzdani podaci. Komisija stoga zaključuje da parametri na temelju kojih su stručnjaci koje je imenovao sud izračunali navodni preniski iznos naknade nisu utvrđeni unaprijed i stoga se čini da nije ispunjen drugi uvjet iz presude Altmark koji se odnosi na neprijavljenu mjeru. |
| --- | --- |

(56)

Drugo, Komisija primjećuje da se naknada dodijeljena presudom suda Consiglio di Stato temelji isključivo na ex post izračunu primjenom „induktivne metode” budući da nisu postojali potrebni i pouzdani podaci. Komisija stoga zaključuje da parametri na temelju kojih su stručnjaci koje je imenovao sud izračunali navodni preniski iznos naknade nisu utvrđeni unaprijed i stoga se čini da nije ispunjen drugi uvjet iz presude Altmark koji se odnosi na neprijavljenu mjeru.

| (57) | S obzirom na kumulativnu prirodu uvjeta iz presude Altmark, Komisija ne mora preispitivati jesu li u ovom slučaju ispunjena preostala dva uvjeta iz presude Altmark. U skladu s tim, plaćanjem dodatne naknade trgovačkom društvu CSTP za usluge pružene u predmetnom razdoblju tom se trgovačkom društvu daje selektivna ekonomska prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(57)

S obzirom na kumulativnu prirodu uvjeta iz presude Altmark, Komisija ne mora preispitivati jesu li u ovom slučaju ispunjena preostala dva uvjeta iz presude Altmark. U skladu s tim, plaćanjem dodatne naknade trgovačkom društvu CSTP za usluge pružene u predmetnom razdoblju tom se trgovačkom društvu daje selektivna ekonomska prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.1.3.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

| (58) | Trgovačko društvo CSTP tvrdilo je u svojim opažanjima da tržište javnog prijevoza u Italiji nije bilo otvoreno za tržišno natjecanje s trgovačkim društvima s poslovnim nastanom u drugim državama članicama tijekom predmetnog razdoblja, pa stoga sporna mjera nije mogla utjecati na trgovinu ili narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(58)

Trgovačko društvo CSTP tvrdilo je u svojim opažanjima da tržište javnog prijevoza u Italiji nije bilo otvoreno za tržišno natjecanje s trgovačkim društvima s poslovnim nastanom u drugim državama članicama tijekom predmetnog razdoblja, pa stoga sporna mjera nije mogla utjecati na trgovinu ili narušiti tržišno natjecanje.

| (59) | Komisija u prvom redu podsjeća da je sporna mjera stupila na snagu 21. prosinca 2012. znatno nakon što je tržište javnog putničkog prijevoza u Italiji otvoreno za tržišno natjecanje. Budući da predmetna mjera u tom trenutku proizvodi učinke na tržištu, u tom se trenutku također mora ocijeniti hoće li se mjerom narušavati tržišno natjecanje i hoće li ona utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(59)

Komisija u prvom redu podsjeća da je sporna mjera stupila na snagu 21. prosinca 2012. znatno nakon što je tržište javnog putničkog prijevoza u Italiji otvoreno za tržišno natjecanje. Budući da predmetna mjera u tom trenutku proizvodi učinke na tržištu, u tom se trenutku također mora ocijeniti hoće li se mjerom narušavati tržišno natjecanje i hoće li ona utjecati na trgovinu između država članica.

| (60) | U svakom slučaju, Komisija dalje primjećuje da je, kako proizlazi iz presude u predmetu Altmark, od 1995. nekoliko država članica počelo otvarati određena tržišta prijevoza tržišnom natjecanju trgovačkih društava s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, pa je stoga u tom trenutku već nekoliko trgovačkih društava nudilo svoje usluge lokalnog ili regionalnog prijevoza u državama članicama koje nisu države članice njihovog podrijetla. |
| --- | --- |

(60)

U svakom slučaju, Komisija dalje primjećuje da je, kako proizlazi iz presude u predmetu Altmark, od 1995. nekoliko država članica počelo otvarati određena tržišta prijevoza tržišnom natjecanju trgovačkih društava s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, pa je stoga u tom trenutku već nekoliko trgovačkih društava nudilo svoje usluge lokalnog ili regionalnog prijevoza u državama članicama koje nisu države članice njihovog podrijetla.

| (61) | Stoga bi trebalo smatrati da bi se dodjeljivanjem naknade trgovačkom društvu CSTP narušilo tržišno natjecanje na tržištu obavljanja usluga autobusnog prijevoza putnika i to bi utjecalo na trgovinu između država članica u tolikoj mjeri da bi se narušila mogućnost prijevoznika s poslovnim nastanom u drugim državama članicama da pružaju usluge u Italiji i pojačao položaj trgovačkog društva CSTP na tržištu jer bi se ono oslobodilo troškova koje bi u suprotnom moralo snositi u svojem svakodnevnom poslovanju (12). |
| --- | --- |

(61)

Stoga bi trebalo smatrati da bi se dodjeljivanjem naknade trgovačkom društvu CSTP narušilo tržišno natjecanje na tržištu obavljanja usluga autobusnog prijevoza putnika i to bi utjecalo na trgovinu između država članica u tolikoj mjeri da bi se narušila mogućnost prijevoznika s poslovnim nastanom u drugim državama članicama da pružaju usluge u Italiji i pojačao položaj trgovačkog društva CSTP na tržištu jer bi se ono oslobodilo troškova koje bi u suprotnom moralo snositi u svojem svakodnevnom poslovanju (12).

| (62) | Komisija također primjećuje da je trgovačko društvo CSTP aktivno na drugim tržištima, osobito na tržištu usluga iznajmljivanja, iako trgovačko društvo CSTP tvrdi da je riječ o uslugama koje je pružilo 1998. te da se stoga tržišno natječe na takvim tržištima s drugim poduzećima u Uniji. Naknadom dodijeljenom trgovačkom društvu CSTP narušilo bi se tržišno natjecanje i utjecalo na trgovinu među državama članicama na tim tržištima. |
| --- | --- |

(62)

Komisija također primjećuje da je trgovačko društvo CSTP aktivno na drugim tržištima, osobito na tržištu usluga iznajmljivanja, iako trgovačko društvo CSTP tvrdi da je riječ o uslugama koje je pružilo 1998. te da se stoga tržišno natječe na takvim tržištima s drugim poduzećima u Uniji. Naknadom dodijeljenom trgovačkom društvu CSTP narušilo bi se tržišno natjecanje i utjecalo na trgovinu među državama članicama na tim tržištima.

| (63) | Stoga Komisija zaključuje da se mjerom narušava tržišno natjecanje i da ona utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(63)

Stoga Komisija zaključuje da se mjerom narušava tržišno natjecanje i da ona utječe na trgovinu među državama članicama.

6.1.4.   Zaključak

| (64) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da prijavljena mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(64)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da prijavljena mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.2.   IZUZEĆE OD OBVEZE PRIJAVE U SKLADU S UREDBOM (EEZ) BR. 1191/69

| (65) | Trgovačko društvo CSTP tvrdi da je, budući da je Regija jednostrano utvrdila tarifnu obvezu te iznosi ne predstavljaju obveze obavljanja javne usluge u skladu s ugovorom o uslugama već proizlaze iz ispravne primjene izračuna iz članka 11. Uredbe u okviru koncesije, plaćanje naknade izuzeto od obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 2. navedene Uredbe. Trgovačko društvo CSTP priznalo je da te obveze obavljanja javne usluge nisu bile navedene u dokumentu o dodjeli koncesije, u kojem se ni ne spominju, već su isključivo proizlazile iz internih akata Regije. |
| --- | --- |

(65)

Trgovačko društvo CSTP tvrdi da je, budući da je Regija jednostrano utvrdila tarifnu obvezu te iznosi ne predstavljaju obveze obavljanja javne usluge u skladu s ugovorom o uslugama već proizlaze iz ispravne primjene izračuna iz članka 11. Uredbe u okviru koncesije, plaćanje naknade izuzeto od obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 2. navedene Uredbe. Trgovačko društvo CSTP priznalo je da te obveze obavljanja javne usluge nisu bile navedene u dokumentu o dodjeli koncesije, u kojem se ni ne spominju, već su isključivo proizlazile iz internih akata Regije.

| (66) | U skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, naknade plaćene u skladu s tom Uredbom izuzete su od postupka prethodnog obavješćivanja iz članka 108. stavka 3. Ugovora pa stoga i od obveze prijave. |
| --- | --- |

(66)

U skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, naknade plaćene u skladu s tom Uredbom izuzete su od postupka prethodnog obavješćivanja iz članka 108. stavka 3. Ugovora pa stoga i od obveze prijave.

| (67) | Međutim, iz presude Combus može se zaključiti da se pojam „naknade za javnu uslugu” u smislu te odredbe (članak 17., stavak 2.) mora tumačiti vrlo restriktivno (13). Izuzećem od obveze prijave predviđene u članku 17. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 obuhvaćena je samo naknada za obveze obavljanja javne usluge koje su trgovačkom društvu nametnute jednostrano u skladu s člankom 2. te Uredbe, izračunata primjenom metode opisane u člancima 10. do 13. te Uredbe (zajednički postupak isplate naknade), a ne ugovorima o javnoj usluzi definiranima u članku 14. Uredbe. Naknada plaćena na temelju ugovora o javnoj usluzi, kako je definirano u članku 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koja čini državnu potporu mora se prijaviti Komisiji prije provedbe. Neprijavljena naknada smatrat će se nezakonito provedenom potporom u skladu s člankom 108. Ugovora. |
| --- | --- |

(67)

Međutim, iz presude Combus može se zaključiti da se pojam „naknade za javnu uslugu” u smislu te odredbe (članak 17., stavak 2.) mora tumačiti vrlo restriktivno (13). Izuzećem od obveze prijave predviđene u članku 17. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 obuhvaćena je samo naknada za obveze obavljanja javne usluge koje su trgovačkom društvu nametnute jednostrano u skladu s člankom 2. te Uredbe, izračunata primjenom metode opisane u člancima 10. do 13. te Uredbe (zajednički postupak isplate naknade), a ne ugovorima o javnoj usluzi definiranima u članku 14. Uredbe. Naknada plaćena na temelju ugovora o javnoj usluzi, kako je definirano u članku 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koja čini državnu potporu mora se prijaviti Komisiji prije provedbe. Neprijavljena naknada smatrat će se nezakonito provedenom potporom u skladu s člankom 108. Ugovora.

| (68) | Pitanje jesu li člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 talijanska nadležna tijela zaista oslobođena obveze prethodne prijave u ovom slučaju ovisi u prvom redu o tome i. je li Regija zaista trgovačkom društvu CSTP jednostrano odredila obvezu obavljanja javne usluge i, drugo, ii. je li naknada plaćena na temelju te obveze u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69. Komisija će redom razmotriti oba navedena pitanja. |
| --- | --- |

(68)

Pitanje jesu li člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 talijanska nadležna tijela zaista oslobođena obveze prethodne prijave u ovom slučaju ovisi u prvom redu o tome i. je li Regija zaista trgovačkom društvu CSTP jednostrano odredila obvezu obavljanja javne usluge i, drugo, ii. je li naknada plaćena na temelju te obveze u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69. Komisija će redom razmotriti oba navedena pitanja.

i.   Jednostrano nametnuta obveza obavljanja javne usluge

| (69) | Komisija primjećuje da joj talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo CSTP nisu dostavili akt o ovlaštenju iz predmetnog razdoblja. Trgovačko društvo CSTP Komisiji je dostavilo samo ugovore koji su se primjenjivali od 2003. |
| --- | --- |

(69)

Komisija primjećuje da joj talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo CSTP nisu dostavili akt o ovlaštenju iz predmetnog razdoblja. Trgovačko društvo CSTP Komisiji je dostavilo samo ugovore koji su se primjenjivali od 2003.

| (70) | Talijanska nadležna tijela tvrde da je primjerak ugovora o koncesiji koji su dostavila, a koji se odnosio na drugo trgovačko društvo, standardni ugovor koji se u predmetnom razdoblju upotrebljavao u Regiji. Međutim, primjerak ugovora o koncesiji važio je samo od travnja 1972. do prosinca 1973., što je više od 20 godina prije predmetnog razdoblja, i prije stupanja na snagu Zakona br. 151/1981, koji je donesen Regionalnim zakonom br. 16/1983 na temelju kojeg je trgovačko društvo CSTP izvorno dobilo naknadu. Iako se čini da su u primjerku ugovora o koncesiji predviđene određene obveze koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge (npr. u točkama 2., 9. i 10.), uključujući obvezu davanja popusta studentima, radnicima, učiteljima i zaposlenicima u javnom i privatnom sektoru te obvezu besplatnog prijevoza određenih kategorija putnika, Komisija nema dokaza da su se iste obveze zaista primjenjivale na trgovačko društvo CSTP u predmetnom razdoblju jer ne postoji ugovor o ovlaštenju. S druge strane, budući da su pružene usluge bile redovne linijske usluge, za potrebe propisa o koncesiji, kojima se trgovačkom društvu CSTP davalo isključivo pravo na obavljanje tih usluga, bilo je nužno navesti unaprijed način obavljanja tih usluga. Trgovačko društvo CSTP nije dostavilo dokaze da je Regija jednostrano odredila taj način, umjesto da ih predloži operator, u zamjenu za pravo na isključivo obavljanje usluga i da ih je regija naknadno odobrila. U svakom slučaju, metodologija koju je stručnjak kojeg je imenovao sud odredio za izračunavanje navodne preniske naknade ne odnosi se na te obveze. |
| --- | --- |

(70)

Talijanska nadležna tijela tvrde da je primjerak ugovora o koncesiji koji su dostavila, a koji se odnosio na drugo trgovačko društvo, standardni ugovor koji se u predmetnom razdoblju upotrebljavao u Regiji. Međutim, primjerak ugovora o koncesiji važio je samo od travnja 1972. do prosinca 1973., što je više od 20 godina prije predmetnog razdoblja, i prije stupanja na snagu Zakona br. 151/1981, koji je donesen Regionalnim zakonom br. 16/1983 na temelju kojeg je trgovačko društvo CSTP izvorno dobilo naknadu. Iako se čini da su u primjerku ugovora o koncesiji predviđene određene obveze koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge (npr. u točkama 2., 9. i 10.), uključujući obvezu davanja popusta studentima, radnicima, učiteljima i zaposlenicima u javnom i privatnom sektoru te obvezu besplatnog prijevoza određenih kategorija putnika, Komisija nema dokaza da su se iste obveze zaista primjenjivale na trgovačko društvo CSTP u predmetnom razdoblju jer ne postoji ugovor o ovlaštenju. S druge strane, budući da su pružene usluge bile redovne linijske usluge, za potrebe propisa o koncesiji, kojima se trgovačkom društvu CSTP davalo isključivo pravo na obavljanje tih usluga, bilo je nužno navesti unaprijed način obavljanja tih usluga. Trgovačko društvo CSTP nije dostavilo dokaze da je Regija jednostrano odredila taj način, umjesto da ih predloži operator, u zamjenu za pravo na isključivo obavljanje usluga i da ih je regija naknadno odobrila. U svakom slučaju, metodologija koju je stručnjak kojeg je imenovao sud odredio za izračunavanje navodne preniske naknade ne odnosi se na te obveze.

| (71) | Komisija je također ocijenila može li se obveza obavljanja javne usluge izvesti iz Regionalnog zakona br. 16/1983 jer je taj zakon pravna osnova koju su Regija i trgovačko društvo CSTP naveli kao relevantni zakon za odobravanje naknade trgovačkom društvu u predmetnom razdoblju (vidjeti uvodne izjave (23) i (40)). U tom pogledu, treba napomenuti da je u Regionalnom zakonu propisano samo da subjekti i javni ili privatni poduzetnici koji obavljaju usluge javnog lokalnog prijevoza na temelju koncesije mogu dobiti javni doprinos. Osim toga, u članku 2. Regionalnog zakona jasno se utvrđuje da „svaki mogući gubitak ili manjak koji nije obuhvaćen prethodno utvrđenim regionalnim doprinosima [u članku 2.] snosi pojedini poduzetnik.” |
| --- | --- |

(71)

Komisija je također ocijenila može li se obveza obavljanja javne usluge izvesti iz Regionalnog zakona br. 16/1983 jer je taj zakon pravna osnova koju su Regija i trgovačko društvo CSTP naveli kao relevantni zakon za odobravanje naknade trgovačkom društvu u predmetnom razdoblju (vidjeti uvodne izjave (23) i (40)). U tom pogledu, treba napomenuti da je u Regionalnom zakonu propisano samo da subjekti i javni ili privatni poduzetnici koji obavljaju usluge javnog lokalnog prijevoza na temelju koncesije mogu dobiti javni doprinos. Osim toga, u članku 2. Regionalnog zakona jasno se utvrđuje da „svaki mogući gubitak ili manjak koji nije obuhvaćen prethodno utvrđenim regionalnim doprinosima [u članku 2.] snosi pojedini poduzetnik.”

| (72) | Nadalje, Komisija napominje da su u regionalnim aktima koje je dostavilo trgovačko društvo CSTP (vidjeti uvodnu izjavu 40.) navedene neke ugovorne obveze uspostavljene između trgovačkog društva CSTP i Regije u predmetnom razdoblju. Međutim, u tim aktima nisu jasno utvrđene obveze koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge unatoč tome što su pokazatelj mogućeg postojanja tih obveza. Osim toga, postojanjem ugovornih obveza isključuje se mogućnost jednostranog nametanja obveza obavljanja javne usluge trgovačkom društvu CSTP. U svakom slučaju, metodologija koju je stručnjak kojeg je imenovao sud Consiglio di Stato odredio za izračunavanje navodne preniske naknade ne odnosi se na te obveze. |
| --- | --- |

(72)

Nadalje, Komisija napominje da su u regionalnim aktima koje je dostavilo trgovačko društvo CSTP (vidjeti uvodnu izjavu 40.) navedene neke ugovorne obveze uspostavljene između trgovačkog društva CSTP i Regije u predmetnom razdoblju. Međutim, u tim aktima nisu jasno utvrđene obveze koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge unatoč tome što su pokazatelj mogućeg postojanja tih obveza. Osim toga, postojanjem ugovornih obveza isključuje se mogućnost jednostranog nametanja obveza obavljanja javne usluge trgovačkom društvu CSTP. U svakom slučaju, metodologija koju je stručnjak kojeg je imenovao sud Consiglio di Stato odredio za izračunavanje navodne preniske naknade ne odnosi se na te obveze.

| (73) | U pogledu postojanja tarifne obveze, iako je stručnjak kojeg je imenovao sud Consiglio di Stato izračunao dodatnu naknadu na temelju članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, Komisija nema dokaza da su te obveze zaista jednostrano nametnute trgovačkom društvu CSTP. U skladu s člankom 2. stavkom 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, tarifna obveza odnosi se isključivo na „svaku obvezu uvedenu prijevoznim poduzećima da primijene, cijene koje je utvrdilo ili odobrilo javno tijelo, a koje su suprotne poslovnim interesima tih poduzeća i koje su posljedica uvođenja ili odbijanja izmjene posebnih odredaba o primjeni posebne tarife”. S druge strane, definicija tarifne obveze „ne primjenjuje se na obveze koje proizlaze iz općih mjera cjenovne politike koja se primjenjuje na gospodarstvo u cjelini ili na mjere poduzete u odnosu na cijene i uvjete prijevoza općenito radi organiziranja tržišta prijevoza ili kojeg njegova dijela”. Komisija potvrđuje da su u točki 27. primjerka ugovora o koncesiji iz 1972./73. propisane primjenjive cijene za operatora na kojeg se primjenjuje, ali podsjeća da nije primila sličan akt o koncesiji ili ovlaštenju za trgovačko društvo CSTP za predmetno razdoblje na temelju kojeg bi mogla utvrditi da su trgovačkom društvu nametnute takve obveze. U svakom slučaju, Komisija primjećuje da je, u skladu s člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983, godišnja naknada poduzetnicima koji obavljaju usluge javnog prijevoza izračunata ex ante kao razlika između prihoda koji proizlaze iz primjene najmanjih cijena i takozvanog „standardnog troška” (vidjeti uvodnu izjavu (23)). Komisija stoga zaključuje da su u Regionalnom zakonu propisane najmanje cijene, čime je također isključeno postojanje opće tarifne obveze. |
| --- | --- |

(73)

U pogledu postojanja tarifne obveze, iako je stručnjak kojeg je imenovao sud Consiglio di Stato izračunao dodatnu naknadu na temelju članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, Komisija nema dokaza da su te obveze zaista jednostrano nametnute trgovačkom društvu CSTP. U skladu s člankom 2. stavkom 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, tarifna obveza odnosi se isključivo na „svaku obvezu uvedenu prijevoznim poduzećima da primijene, cijene koje je utvrdilo ili odobrilo javno tijelo, a koje su suprotne poslovnim interesima tih poduzeća i koje su posljedica uvođenja ili odbijanja izmjene posebnih odredaba o primjeni posebne tarife”. S druge strane, definicija tarifne obveze „ne primjenjuje se na obveze koje proizlaze iz općih mjera cjenovne politike koja se primjenjuje na gospodarstvo u cjelini ili na mjere poduzete u odnosu na cijene i uvjete prijevoza općenito radi organiziranja tržišta prijevoza ili kojeg njegova dijela”. Komisija potvrđuje da su u točki 27. primjerka ugovora o koncesiji iz 1972./73. propisane primjenjive cijene za operatora na kojeg se primjenjuje, ali podsjeća da nije primila sličan akt o koncesiji ili ovlaštenju za trgovačko društvo CSTP za predmetno razdoblje na temelju kojeg bi mogla utvrditi da su trgovačkom društvu nametnute takve obveze. U svakom slučaju, Komisija primjećuje da je, u skladu s člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983, godišnja naknada poduzetnicima koji obavljaju usluge javnog prijevoza izračunata ex ante kao razlika između prihoda koji proizlaze iz primjene najmanjih cijena i takozvanog „standardnog troška” (vidjeti uvodnu izjavu (23)). Komisija stoga zaključuje da su u Regionalnom zakonu propisane najmanje cijene, čime je također isključeno postojanje opće tarifne obveze.

| (74) | U svakom slučaju, čini se da ni jedna obveza obavljanja javne usluge koju je trgovačko društvo CSTP moralo izvršavati nije bila jednostrano nametnuta. Komisija primjećuje u tom pogledu da je trgovačko društvo CSTP preuzelo inicijativu tražeći obnovu koncesija za svih sedam godina predmetnog razdoblja. Osim toga, na temelju presude suda Consiglio di Stato u 2009., Regija je u nekoliko navrata tražila od trgovačkog društva CSTP da dostavi akte ili ugovore kojima mu se nameću obveze obavljanja javne usluge radi postupanja u skladu s presudom. Regija tvrdi da trgovačko društvo nikada nije odgovorilo na te zahtjeve. |
| --- | --- |

(74)

U svakom slučaju, čini se da ni jedna obveza obavljanja javne usluge koju je trgovačko društvo CSTP moralo izvršavati nije bila jednostrano nametnuta. Komisija primjećuje u tom pogledu da je trgovačko društvo CSTP preuzelo inicijativu tražeći obnovu koncesija za svih sedam godina predmetnog razdoblja. Osim toga, na temelju presude suda Consiglio di Stato u 2009., Regija je u nekoliko navrata tražila od trgovačkog društva CSTP da dostavi akte ili ugovore kojima mu se nameću obveze obavljanja javne usluge radi postupanja u skladu s presudom. Regija tvrdi da trgovačko društvo nikada nije odgovorilo na te zahtjeve.

| (75) | Argument trgovačkog društva CSTP da su operatori imali obvezu obavljanja prijevoza na linijama u okviru obveze obavljanja javne usluge unatoč tome što je Regija više puta smanjivala iznos standardnog troška i da bi protiv njih bio pokrenut sudski postupak za prekid obavljanja javne usluge da su prestali sa svojim radom, nije potkrijepljen dokazima i ne može se upotrijebiti kao potvrda da su u ovom slučaju obveze obavljanja javne usluge bile nametnute jednostrano. |
| --- | --- |

(75)

Argument trgovačkog društva CSTP da su operatori imali obvezu obavljanja prijevoza na linijama u okviru obveze obavljanja javne usluge unatoč tome što je Regija više puta smanjivala iznos standardnog troška i da bi protiv njih bio pokrenut sudski postupak za prekid obavljanja javne usluge da su prestali sa svojim radom, nije potkrijepljen dokazima i ne može se upotrijebiti kao potvrda da su u ovom slučaju obveze obavljanja javne usluge bile nametnute jednostrano.

ii.   Sukladnost naknade sa zajedničkim postupkom isplate naknade

| (76) | Čak i da je dokazano da su u ovom slučaju obveze obavljanja javne usluge jednostrano nametnute trgovačkom društvu CSTP, što nije slučaj, naknada za te usluge svejedno bi trebala biti u skladu sa zajedničkim postupkom isplate naknade (odjeljak IV.) iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69 da bi mogla biti izuzeta od obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 2. te Uredbe. Komisija smatra da to nije slučaj. |
| --- | --- |

(76)

Čak i da je dokazano da su u ovom slučaju obveze obavljanja javne usluge jednostrano nametnute trgovačkom društvu CSTP, što nije slučaj, naknada za te usluge svejedno bi trebala biti u skladu sa zajedničkim postupkom isplate naknade (odjeljak IV.) iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69 da bi mogla biti izuzeta od obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 2. te Uredbe. Komisija smatra da to nije slučaj.

| (77) | Prvo, Komisija primjećuje da se dodatna potpora koja je dodijeljena trgovačkom društvu CSTP odnosi samo na 1998. CSTP je priznao da je u navedenoj godini, osim navodnih obveza obavljanja javne usluge, obavljao i poslovne djelatnosti, odnosno usluge iznajmljivanja. Komisija u tom smislu primjećuje da se od 1. srpnja 1992. Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i njezinim člankom 1. stavkom 5. točkom (a), od prijevoznih poduzeća koja ne obavljaju samo usluge podložne obvezama obavljanja javne usluge već se bave i drugim djelatnostima, zahtijeva da upravljaju javnim uslugama kao zasebnom kategorijom, pri čemu: i. poslovni računi koji odgovaraju svakoj od tih djelatnosti razdvojeni su, a dio imovine koji se odnosi na svaku od njih koristi se u skladu s računovodstvenim pravilima koja su na snazi i ii. izdaci su u ravnoteži s prihodima od poslovanja i plaćanjima javnih tijela, bez ikakve mogućnosti prebacivanja iz jednog sektora djelatnosti poduzeća u drugi. |
| --- | --- |

(77)

Prvo, Komisija primjećuje da se dodatna potpora koja je dodijeljena trgovačkom društvu CSTP odnosi samo na 1998. CSTP je priznao da je u navedenoj godini, osim navodnih obveza obavljanja javne usluge, obavljao i poslovne djelatnosti, odnosno usluge iznajmljivanja. Komisija u tom smislu primjećuje da se od 1. srpnja 1992. Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i njezinim člankom 1. stavkom 5. točkom (a), od prijevoznih poduzeća koja ne obavljaju samo usluge podložne obvezama obavljanja javne usluge već se bave i drugim djelatnostima, zahtijeva da upravljaju javnim uslugama kao zasebnom kategorijom, pri čemu: i. poslovni računi koji odgovaraju svakoj od tih djelatnosti razdvojeni su, a dio imovine koji se odnosi na svaku od njih koristi se u skladu s računovodstvenim pravilima koja su na snazi i ii. izdaci su u ravnoteži s prihodima od poslovanja i plaćanjima javnih tijela, bez ikakve mogućnosti prebacivanja iz jednog sektora djelatnosti poduzeća u drugi.

| (78) | Komisija dalje primjećuje da, prema mišljenju Suda EU–a u presudi Antrop, zahtjevi utvrđeni u tom postupku nisu ispunjeni ako na temelju pouzdanih podataka iz odgovarajućih poslovnih računa trgovačkog društva nije moguće utvrditi razliku između troškova koji se mogu pripisati dijelu njegovih aktivnosti u području obuhvaćenom koncesijom i odgovarajućih prihoda te ako nije moguće izračunati dodatni trošak koji nastaje zbog izvršavanja obveze obavljanja javne usluge koju ima taj poduzetnik (14). |
| --- | --- |

(78)

Komisija dalje primjećuje da, prema mišljenju Suda EU–a u presudi Antrop, zahtjevi utvrđeni u tom postupku nisu ispunjeni ako na temelju pouzdanih podataka iz odgovarajućih poslovnih računa trgovačkog društva nije moguće utvrditi razliku između troškova koji se mogu pripisati dijelu njegovih aktivnosti u području obuhvaćenom koncesijom i odgovarajućih prihoda te ako nije moguće izračunati dodatni trošak koji nastaje zbog izvršavanja obveze obavljanja javne usluge koju ima taj poduzetnik (14).

| (79) | Trgovačko društvo CSTP nije dostavilo dokaz da je tijekom predmetnog razdoblja, a osobito 1998., vodilo odvojeno računovodstvo za svoje poslovne djelatnosti. Osim toga, Komisija smatra da se argumentom koji daje trgovačko društvo CSTP da je pravni zahtjev kojim se propisuje vođenje potpune računovodstvene i administrativne dokumentacije za predmetno razdoblje sada istekao ne može ex post opravdati dodatni iznos naknade induktivnom metodom. U svakom slučaju, takvim se zahtjevom koji se temelji na nacionalnom pravu, ako se dokaže njegovo postojanje, ne može umanjiti obveza koja proizlazi iz sudske prakse Suda EU–a ili Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a koja mora biti ispunjena prije nego što se prijevozniku može isplatiti naknada za obavljanje javne usluge. |
| --- | --- |

(79)

Trgovačko društvo CSTP nije dostavilo dokaz da je tijekom predmetnog razdoblja, a osobito 1998., vodilo odvojeno računovodstvo za svoje poslovne djelatnosti. Osim toga, Komisija smatra da se argumentom koji daje trgovačko društvo CSTP da je pravni zahtjev kojim se propisuje vođenje potpune računovodstvene i administrativne dokumentacije za predmetno razdoblje sada istekao ne može ex post opravdati dodatni iznos naknade induktivnom metodom. U svakom slučaju, takvim se zahtjevom koji se temelji na nacionalnom pravu, ako se dokaže njegovo postojanje, ne može umanjiti obveza koja proizlazi iz sudske prakse Suda EU–a ili Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a koja mora biti ispunjena prije nego što se prijevozniku može isplatiti naknada za obavljanje javne usluge.

| (80) | Drugo, Komisija primjećuje da je člankom 13. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 propisano da uprava mora unaprijed utvrditi iznos naknade. Izračun dodatne naknade na temelju ex post ocjene, kako je propisao sud Consiglio di Stato, u suprotnosti je s tom odredbom, što je već objašnjeno u uvodnim izjavama 54. i 55. |
| --- | --- |

(80)

Drugo, Komisija primjećuje da je člankom 13. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 propisano da uprava mora unaprijed utvrditi iznos naknade. Izračun dodatne naknade na temelju ex post ocjene, kako je propisao sud Consiglio di Stato, u suprotnosti je s tom odredbom, što je već objašnjeno u uvodnim izjavama 54. i 55.

| (81) | U svjetlu tih opažanja, Komisija zaključuje da dodatna naknada za koju sud Consiglio di Stato smatra da treba isplatiti trgovačkom društvu CSTP nije u skladu sa zajedničkim postupkom isplate naknade utvrđenim u odjeljku IV. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 i da stoga nije izuzeta od obveze prethodne prijave u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(81)

U svjetlu tih opažanja, Komisija zaključuje da dodatna naknada za koju sud Consiglio di Stato smatra da treba isplatiti trgovačkom društvu CSTP nije u skladu sa zajedničkim postupkom isplate naknade utvrđenim u odjeljku IV. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 i da stoga nije izuzeta od obveze prethodne prijave u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

6.3.   SPOJIVOST POTPORE

| (82) | Budući da nije dokazano da je predmetna mjera izuzeta od obveze prethodne prijave u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, trebat će ispitati njihovu spojivost s unutarnjim tržištem jer se smatra da ona čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, kako je objašnjeno u odjeljku 6.1. |
| --- | --- |

(82)

Budući da nije dokazano da je predmetna mjera izuzeta od obveze prethodne prijave u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, trebat će ispitati njihovu spojivost s unutarnjim tržištem jer se smatra da ona čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, kako je objašnjeno u odjeljku 6.1.

| (83) | U članku 93. Ugovora propisana su pravila za spojivost državne potpore u području koordinacije prometa i obveza obavljanja javnih usluga u području prometa i on je lex specialis u odnosu na članak 107. stavak 3. i članak 106. stavak 2. jer sadržava posebna pravila o spojivosti državne potpore. Sud EU–a presudio je da se člankom „potvrđuje da je potpora u području prometa spojiva s unutarnjim tržištem samo u strogo definiranim slučajevima kojima se ne ugrožavaju opći interesi [Unije]” (15). |
| --- | --- |

(83)

U članku 93. Ugovora propisana su pravila za spojivost državne potpore u području koordinacije prometa i obveza obavljanja javnih usluga u području prometa i on je lex specialis u odnosu na članak 107. stavak 3. i članak 106. stavak 2. jer sadržava posebna pravila o spojivosti državne potpore. Sud EU–a presudio je da se člankom „potvrđuje da je potpora u području prometa spojiva s unutarnjim tržištem samo u strogo definiranim slučajevima kojima se ne ugrožavaju opći interesi [Unije]” (15).

| (84) | Uredba (EZ) br. 1370/2007 stupila je na snagu 3. prosinca 2009. i njome su stavljene izvan snage Uredba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i Uredba Vijeća (EEZ) br. 1107/70 (16). Uredba (EZ) br. 1370/2007 primjenjuje se na naknadu za obveze obavljanja javne usluge u području javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika. |
| --- | --- |

(84)

Uredba (EZ) br. 1370/2007 stupila je na snagu 3. prosinca 2009. i njome su stavljene izvan snage Uredba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i Uredba Vijeća (EEZ) br. 1107/70 (16). Uredba (EZ) br. 1370/2007 primjenjuje se na naknadu za obveze obavljanja javne usluge u području javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika.

| (85) | Komisija smatra da bi se ispitivanje spojivosti prijavljene mjere trebalo obaviti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, koja je stupila na snagu 3. prosinca 2009. i kojom je stavljena izvan snage Uredba (EEZ) br. 1191/69, jer je to propis koji je na snazi u trenutku donošenja predmetne odluke (17). Zatim primjećuje da je dodatna naknada koju je trgovačkom društvu CSTP dodijelio sud Consiglio di Stato plaćena 21. prosinca 2012., što znači da je na dan kada su nastali učinci isplaćene potpore Uredba (EZ) br. 1370/2007 već bila na snazi više od tri godine (18). |
| --- | --- |

(85)

Komisija smatra da bi se ispitivanje spojivosti prijavljene mjere trebalo obaviti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, koja je stupila na snagu 3. prosinca 2009. i kojom je stavljena izvan snage Uredba (EEZ) br. 1191/69, jer je to propis koji je na snazi u trenutku donošenja predmetne odluke (17). Zatim primjećuje da je dodatna naknada koju je trgovačkom društvu CSTP dodijelio sud Consiglio di Stato plaćena 21. prosinca 2012., što znači da je na dan kada su nastali učinci isplaćene potpore Uredba (EZ) br. 1370/2007 već bila na snazi više od tri godine (18).

| (86) | U članku 9. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 propisano je sljedeće: „naknada za javnu uslugu obavljanja javnog prijevoza putnika ili za poštovanje tarifnih obveza ustanovljenih općim pravilima, koja je plaćena u skladu s ovom Uredbom, sukladna je sa zajedničkim tržištem.” Takva je naknada izuzeta od obveze prethodne prijave utvrđene u članku [108., stavku 3.] Ugovora.” |
| --- | --- |

(86)

U članku 9. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 propisano je sljedeće: „naknada za javnu uslugu obavljanja javnog prijevoza putnika ili za poštovanje tarifnih obveza ustanovljenih općim pravilima, koja je plaćena u skladu s ovom Uredbom, sukladna je sa zajedničkim tržištem.” Takva je naknada izuzeta od obveze prethodne prijave utvrđene u članku [108., stavku 3.] Ugovora.”

| (87) | Zbog razloga iznesenih u nastavku, Komisija smatra da prijavljena naknada ne udovoljava uvjetima iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 te se stoga ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem temeljem članka 9. stavka 1. te Uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Zbog razloga iznesenih u nastavku, Komisija smatra da prijavljena naknada ne udovoljava uvjetima iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 te se stoga ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem temeljem članka 9. stavka 1. te Uredbe.

| (88) | Prvo, u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007, ako nadležno tijelo odluči dodijeliti isključivo pravo i/ili naknadu bilo kakve naravi operateru po svom izboru u zamjenu za ispunjavanje obveza obavljanja javnih usluga, to čini u okviru ugovora o javnim uslugama, osim ako je cilj obveze obavljanja javnih usluga uspostava maksimalnih cijena i određuje se mjerom koja se bez diskriminacije primjenjuje na sve usluge javnog prijevoza putnika iste vrste u određenom zemljopisnom području (opća pravila). |
| --- | --- |

(88)

Prvo, u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007, ako nadležno tijelo odluči dodijeliti isključivo pravo i/ili naknadu bilo kakve naravi operateru po svom izboru u zamjenu za ispunjavanje obveza obavljanja javnih usluga, to čini u okviru ugovora o javnim uslugama, osim ako je cilj obveze obavljanja javnih usluga uspostava maksimalnih cijena i određuje se mjerom koja se bez diskriminacije primjenjuje na sve usluge javnog prijevoza putnika iste vrste u određenom zemljopisnom području (opća pravila).

| (89) | U ovom slučaju Komisija smatra da ne postoje dokazi o postojanju ugovora između trgovačkog društva CSTP i Regije ili da su uspostavljena opća pravila o maksimalnim cijenama za sve putnike ili određene kategorije putnika. Komisija je primila samo jedan primjerak ugovora o koncesiji za godinu 1972./1973. iz kojeg nije moguće izvući pouzdane informacije o odnosu između trgovačkog društva CSTP i Regije u predmetnom razdoblju (1997. – 2002.). Nadalje, Komisija napominje da, u skladu s člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983, pravna osnova koju su utvrdile Regija i trgovačko društvo CSTP za predmetno razdoblje (vidjeti uvodne izjave 19. i 36.), prihodi pružatelja usluga javnog prijevoza proizlaze iz primjene najmanjih cijena koje je utvrdila Regija. Ne upućuje se na najveće cijene. |
| --- | --- |

(89)

U ovom slučaju Komisija smatra da ne postoje dokazi o postojanju ugovora između trgovačkog društva CSTP i Regije ili da su uspostavljena opća pravila o maksimalnim cijenama za sve putnike ili određene kategorije putnika. Komisija je primila samo jedan primjerak ugovora o koncesiji za godinu 1972./1973. iz kojeg nije moguće izvući pouzdane informacije o odnosu između trgovačkog društva CSTP i Regije u predmetnom razdoblju (1997. – 2002.). Nadalje, Komisija napominje da, u skladu s člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983, pravna osnova koju su utvrdile Regija i trgovačko društvo CSTP za predmetno razdoblje (vidjeti uvodne izjave 19. i 36.), prihodi pružatelja usluga javnog prijevoza proizlaze iz primjene najmanjih cijena koje je utvrdila Regija. Ne upućuje se na najveće cijene.

| (90) | Komisija stoga zaključuje da se nije postupalo u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(90)

Komisija stoga zaključuje da se nije postupalo u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007.

| (91) | Drugo, Komisija primjećuje da, bez obzira na to je li trgovačko društvo CSTP sklopilo ugovor o javnoj usluzi ili su se na njega primjenjivale tarifne obveze na temelju općih pravila, nisu poštovane sve odredbe iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 kojim je utvrđen obvezni sadržaj ugovora o javnoj usluzi i opća pravila. Na primjer, člankom 4. stavkom 1. točkom (b) zahtijeva se da se parametri na temelju kojih se računa plaćanje naknade utvrde unaprijed na objektivan i transparentan način kojim se onemogućuje prekomjerna naknada, dok se člankom 4. stavkom 1. točkom (c) i člankom 4. stavkom 2. određuju uvjeti raspodjele troškova i prihoda. Kako je objašnjeno u odjeljku 6.1. u okviru Komisijine analize drugog uvjeta koji je utvrdio Sud EU–a presude Altmark, parametri na temelju kojih je drugi stručnjak izračunao navodnu prekomjernu naknadu nisu utvrđeni unaprijed i stoga se nije postupilo u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(91)

Drugo, Komisija primjećuje da, bez obzira na to je li trgovačko društvo CSTP sklopilo ugovor o javnoj usluzi ili su se na njega primjenjivale tarifne obveze na temelju općih pravila, nisu poštovane sve odredbe iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 kojim je utvrđen obvezni sadržaj ugovora o javnoj usluzi i opća pravila. Na primjer, člankom 4. stavkom 1. točkom (b) zahtijeva se da se parametri na temelju kojih se računa plaćanje naknade utvrde unaprijed na objektivan i transparentan način kojim se onemogućuje prekomjerna naknada, dok se člankom 4. stavkom 1. točkom (c) i člankom 4. stavkom 2. određuju uvjeti raspodjele troškova i prihoda. Kako je objašnjeno u odjeljku 6.1. u okviru Komisijine analize drugog uvjeta koji je utvrdio Sud EU–a presude Altmark, parametri na temelju kojih je drugi stručnjak izračunao navodnu prekomjernu naknadu nisu utvrđeni unaprijed i stoga se nije postupilo u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007.

| (92) | Treće, u članku 6. stavku 1. propisano je da u slučaju izravno dodijeljenih ugovora o javnim uslugama, naknada mora biti u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i odredbama iz Priloga kako bi se osiguralo da naknada ne premašuje iznos potreban za izvršavanje obveze obavljanja javnih usluga. U Prilogu Uredbi (EZ) br. 1370/2007 propisano je da naknada ne smije premašiti iznos koji odgovara financijskom učinku koji se sastoji od sljedećih čimbenika: troškovi nastali u odnosu na obveze obavljanja javne usluge umanjeni za pozitivne financijske učinke nastale u mreži kojom se upravlja u okviru obveze obavljanja javnih usluga, uvećani za razumu dobit. Nadalje, u Prilogu je propisano da se troškovi i prihodi izračunavaju u skladu s računovodstvenim i poreznim pravilima koja su na snazi. Nadalje, iz razloga transparentnosti mora postojati odvajanje računa (točka 5. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007). |
| --- | --- |

(92)

Treće, u članku 6. stavku 1. propisano je da u slučaju izravno dodijeljenih ugovora o javnim uslugama, naknada mora biti u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i odredbama iz Priloga kako bi se osiguralo da naknada ne premašuje iznos potreban za izvršavanje obveze obavljanja javnih usluga. U Prilogu Uredbi (EZ) br. 1370/2007 propisano je da naknada ne smije premašiti iznos koji odgovara financijskom učinku koji se sastoji od sljedećih čimbenika: troškovi nastali u odnosu na obveze obavljanja javne usluge umanjeni za pozitivne financijske učinke nastale u mreži kojom se upravlja u okviru obveze obavljanja javnih usluga, uvećani za razumu dobit. Nadalje, u Prilogu je propisano da se troškovi i prihodi izračunavaju u skladu s računovodstvenim i poreznim pravilima koja su na snazi. Nadalje, iz razloga transparentnosti mora postojati odvajanje računa (točka 5. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007).

| (93) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 82., trgovačko društvo CSTP nije u 1998., odnosno godini za koju mu je na temelju presude suda Consiglio di Stato dodijeljena naknada, provodilo pravilno računovodstveno odvajanje. Zato nije moguće dokazati da iznos dodatne naknade koju je isplatila talijanska država 21. prosinca 2012. ne premašuje iznos koji odgovara neto financijskom učinku koji je jednak zbroju pozitivnih ili negativnih učinaka izvršavanja obveza obavljanja javnih usluga na troškove i prihode operatera javnih usluga (točka 2. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007). |
| --- | --- |

(93)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 82., trgovačko društvo CSTP nije u 1998., odnosno godini za koju mu je na temelju presude suda Consiglio di Stato dodijeljena naknada, provodilo pravilno računovodstveno odvajanje. Zato nije moguće dokazati da iznos dodatne naknade koju je isplatila talijanska država 21. prosinca 2012. ne premašuje iznos koji odgovara neto financijskom učinku koji je jednak zbroju pozitivnih ili negativnih učinaka izvršavanja obveza obavljanja javnih usluga na troškove i prihode operatera javnih usluga (točka 2. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007).

| (94) | Osim toga, u pogledu predmetnog razdoblja, ako parametri za naknade nisu utvrđeni unaprijed, raspodjela troškova mora se nužno izvršavati ex post na temelju arbitrarnih pretpostavki, što je učinjeno induktivnom metodom. |
| --- | --- |

(94)

Osim toga, u pogledu predmetnog razdoblja, ako parametri za naknade nisu utvrđeni unaprijed, raspodjela troškova mora se nužno izvršavati ex post na temelju arbitrarnih pretpostavki, što je učinjeno induktivnom metodom.

| (95) | Komisija smatra da dodatna naknada koju je dodijelio sud Consiglio di Stato nije isplaćena u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i da stoga neprijavljena mjera nije spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(95)

Komisija smatra da dodatna naknada koju je dodijelio sud Consiglio di Stato nije isplaćena u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i da stoga neprijavljena mjera nije spojiva s unutarnjim tržištem.

6.4.   NAKNADA KOJU JE DODIJELIO SUD CONSIGLIO DI STATO NIJE ODŠTETA

| (96) | Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da dostave opažanja odnosi li se presuda suda Consiglio di Stato na dodjelu odštete za navodnu povredu zakona ili na dodjelu naknade za obavljanje javne usluge na temelju primjenjivih uredbi Vijeća. Talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo CSTP nisu u svojim opažanjima razmatrali to pitanje. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da dostave opažanja odnosi li se presuda suda Consiglio di Stato na dodjelu odštete za navodnu povredu zakona ili na dodjelu naknade za obavljanje javne usluge na temelju primjenjivih uredbi Vijeća. Talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo CSTP nisu u svojim opažanjima razmatrali to pitanje.

| (97) | Komisija primjećuje u tom pogledu da se, u određenim okolnostima, naknadom za štetu zbog neispravnog postupanja ili drugih postupaka nacionalnih nadležnih tijela (19) ne osigurava prednost i stoga se ne može smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (20). Svrha naknade za pretrpljenu štetu drugačija je od svrhe državne potpore jer joj je cilj vratiti oštećenu stranku u situaciju u kojoj se nalazila prije štetnog čina, kao da se taj čin nije dogodio (restitutio in integrum). Komisija dalje primjećuje, u tom pogledu, da se na naknadu štete ne primjenjuju pravila o državnim potporama ako se temelji na općem pravilu o naknadi (21). Naposljetku, Komisija podsjeća da je Sud EU–a u svojoj presudi u predmetu Lucchini smatrao da nacionalni sud nije mogao primijeniti nacionalno pravo ako bi se primjenom tog prava ugrozila primjena „prava Zajednice jer bi onemogućila povrat državne potpore dodijeljene protivno pravu Zajednice” (22). Ta se presuda temelji na načelu da se pravilo iz nacionalnog prava ne može primijeniti ako bi se takvom primjenom ugrozila ispravna primjena prava Unije (23). |
| --- | --- |

(97)

Komisija primjećuje u tom pogledu da se, u određenim okolnostima, naknadom za štetu zbog neispravnog postupanja ili drugih postupaka nacionalnih nadležnih tijela (19) ne osigurava prednost i stoga se ne može smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (20). Svrha naknade za pretrpljenu štetu drugačija je od svrhe državne potpore jer joj je cilj vratiti oštećenu stranku u situaciju u kojoj se nalazila prije štetnog čina, kao da se taj čin nije dogodio (restitutio in integrum). Komisija dalje primjećuje, u tom pogledu, da se na naknadu štete ne primjenjuju pravila o državnim potporama ako se temelji na općem pravilu o naknadi (21). Naposljetku, Komisija podsjeća da je Sud EU–a u svojoj presudi u predmetu Lucchini smatrao da nacionalni sud nije mogao primijeniti nacionalno pravo ako bi se primjenom tog prava ugrozila primjena „prava Zajednice jer bi onemogućila povrat državne potpore dodijeljene protivno pravu Zajednice” (22). Ta se presuda temelji na načelu da se pravilo iz nacionalnog prava ne može primijeniti ako bi se takvom primjenom ugrozila ispravna primjena prava Unije (23).

| (98) | U odnosu na dodatnu potporu koju je trgovačkom društvu CSTP dodijelio sud Consiglio di Stato, Komisija primjećuje da se, iako se u izreci presude suda Consiglio di Stato ne navodi Uredba (EEZ) br. 1191/69, ta presuda odnosi na pravo trgovačkog društva CSTP da primi iznos nadoknade u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koji treba utvrditi uprava na temelju pouzdanih podataka. To bi značilo da pravo trgovačkog društva CSTP na dodatnu naknadu ne proizlazi, prema viđenju suda Consiglio di Stato, iz općeg pravila o naknadi štete zbog neispravnog postupanja ili nekog drugog postupka nacionalnih nadležnih tijela, već iz prava koja su izvedena iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(98)

U odnosu na dodatnu potporu koju je trgovačkom društvu CSTP dodijelio sud Consiglio di Stato, Komisija primjećuje da se, iako se u izreci presude suda Consiglio di Stato ne navodi Uredba (EEZ) br. 1191/69, ta presuda odnosi na pravo trgovačkog društva CSTP da primi iznos nadoknade u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koji treba utvrditi uprava na temelju pouzdanih podataka. To bi značilo da pravo trgovačkog društva CSTP na dodatnu naknadu ne proizlazi, prema viđenju suda Consiglio di Stato, iz općeg pravila o naknadi štete zbog neispravnog postupanja ili nekog drugog postupka nacionalnih nadležnih tijela, već iz prava koja su izvedena iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

| (99) | U svakom slučaju, Komisija smatra da bi isplata odštete u korist trgovačkog društva CSTP zbog toga što su talijanska nadležna tijela navodno nezakonito jednostrano nametnula obvezu obavljanja javnih usluga, izračunata na temelju zajedničkog postupka isplate naknade propisanog u Uredbi (EEZ) br. 1191/69, bila protivna člancima 107. i 108. Ugovora. To je zato što bi takva dodjela imala isti rezultat za trgovačko društvo CSTP kao i dodjela naknade za obavljanje javne usluge za predmetno razdoblje, unatoč tome što specifikacije koncesije koje se primjenjuju na predmetne usluge nisu izuzete od obveze prethodne prijave niti su u skladu s materijalnim zahtjevima Uredbe (EEZ) br. 1191/69 ili Uredbe (EZ) br. 1370/2007, kako je prethodno pokazano. Raspoloživost takve dodjele omogućila bi uspješno izigravanje pravila o državnoj potpori i uvjeta koje je propisao zakonodavac Unije prema kojima nadležna tijela, kada nameću obvezu ili sklapaju ugovor o javnim uslugama, plaćaju naknadu operatorima javnih usluga za nastale troškove u zamjenu za izvršavanje obveza pružanja javnih usluga. Isplata odštete jednake zbroju iznosa potpore čija se isplata planirala činila bi neizravnu dodjelu državne potpore koja je nezakonita i nespojiva s unutarnjim tržištem (24). U skladu s time, Opći sud smatra da odredbe o isplati odštete za povrat državne potpore čine državu potporu (25). |
| --- | --- |

(99)

U svakom slučaju, Komisija smatra da bi isplata odštete u korist trgovačkog društva CSTP zbog toga što su talijanska nadležna tijela navodno nezakonito jednostrano nametnula obvezu obavljanja javnih usluga, izračunata na temelju zajedničkog postupka isplate naknade propisanog u Uredbi (EEZ) br. 1191/69, bila protivna člancima 107. i 108. Ugovora. To je zato što bi takva dodjela imala isti rezultat za trgovačko društvo CSTP kao i dodjela naknade za obavljanje javne usluge za predmetno razdoblje, unatoč tome što specifikacije koncesije koje se primjenjuju na predmetne usluge nisu izuzete od obveze prethodne prijave niti su u skladu s materijalnim zahtjevima Uredbe (EEZ) br. 1191/69 ili Uredbe (EZ) br. 1370/2007, kako je prethodno pokazano. Raspoloživost takve dodjele omogućila bi uspješno izigravanje pravila o državnoj potpori i uvjeta koje je propisao zakonodavac Unije prema kojima nadležna tijela, kada nameću obvezu ili sklapaju ugovor o javnim uslugama, plaćaju naknadu operatorima javnih usluga za nastale troškove u zamjenu za izvršavanje obveza pružanja javnih usluga. Isplata odštete jednake zbroju iznosa potpore čija se isplata planirala činila bi neizravnu dodjelu državne potpore koja je nezakonita i nespojiva s unutarnjim tržištem (24). U skladu s time, Opći sud smatra da odredbe o isplati odštete za povrat državne potpore čine državu potporu (25).

| (100) | U svakom slučaju, u primjerku ugovora o koncesiji iz 1972. u skladu s kojim je trgovačko društvo CSTP navodno obavljalo predmetne usluge prijevoza nije predviđeno plaćanje financijske naknade. Trgovačko društvo CSTP složilo se pružati usluge u skladu s uvjetima utvrđenima u koncesiji uz vlastiti rizik. Ovaj zaključak potvrđen je člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983 u kojem je propisano da gubitak ili manjak koji nije obuhvaćen javnim doprinosima snose davatelji usluge. |
| --- | --- |

(100)

U svakom slučaju, u primjerku ugovora o koncesiji iz 1972. u skladu s kojim je trgovačko društvo CSTP navodno obavljalo predmetne usluge prijevoza nije predviđeno plaćanje financijske naknade. Trgovačko društvo CSTP složilo se pružati usluge u skladu s uvjetima utvrđenima u koncesiji uz vlastiti rizik. Ovaj zaključak potvrđen je člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983 u kojem je propisano da gubitak ili manjak koji nije obuhvaćen javnim doprinosima snose davatelji usluge.

| (101) | Komisija stoga ne smatra da presuda suda Consiglio di Stato predstavlja naknadu za štetu koju je trgovačko društvo CSTP pretrpjelo kao rezultat neispravnog postupanja ili drugog postupka nacionalnih tijela već dodjelu nezakonite i nespojive državne potpore, koja je zabranjena u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(101)

Komisija stoga ne smatra da presuda suda Consiglio di Stato predstavlja naknadu za štetu koju je trgovačko društvo CSTP pretrpjelo kao rezultat neispravnog postupanja ili drugog postupka nacionalnih tijela već dodjelu nezakonite i nespojive državne potpore, koja je zabranjena u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora.

| (102) | S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da neprijavljena mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koja je nespojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(102)

S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da neprijavljena mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koja je nespojiva s unutarnjim tržištem.

7.   POVRAT POTPORE

| (103) | U skladu s Ugovorom i utvrđenom sudskom praksom Suda EU–a, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu (26) kada utvrdi da je potpora nespojiva s unutarnjim tržištem. Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem obnoviti prethodno stanje (27). U tom je kontekstu Sud EU–a utvrdio da je taj cilj ostvaren kada je primatelj izvršio povrat iznosa isplaćenih temeljem nezakonite potpore i time se odrekao prednosti koju je imao nad konkurentima na tržištu i kada je obnovljeno stanje koje je postojalo prije plaćanja potpore (28). |
| --- | --- |

(103)

U skladu s Ugovorom i utvrđenom sudskom praksom Suda EU–a, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu (26) kada utvrdi da je potpora nespojiva s unutarnjim tržištem. Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem obnoviti prethodno stanje (27). U tom je kontekstu Sud EU–a utvrdio da je taj cilj ostvaren kada je primatelj izvršio povrat iznosa isplaćenih temeljem nezakonite potpore i time se odrekao prednosti koju je imao nad konkurentima na tržištu i kada je obnovljeno stanje koje je postojalo prije plaćanja potpore (28).

| (104) | U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (29) propisano je da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija donosi odluku kojom se predmetnoj državi članici nalaže da poduzme sve potrebne mjere kako bi se osigurao povrat potpore od korisnika”. |
| --- | --- |

(104)

U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (29) propisano je da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija donosi odluku kojom se predmetnoj državi članici nalaže da poduzme sve potrebne mjere kako bi se osigurao povrat potpore od korisnika”.

| (105) | Stoga Italija mora vratiti državnu potporu utvrđenu u ovoj Odluci u mjeri u kojoj je ona već isplaćena trgovačkom društvu CSTP. Nadalje, Italija tom iznosu mora dodati kamate za povrat, koje se računaju od datuma kada je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje korisniku (tj. od 21. prosinca 2012.) do datuma povrata (30), u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) 794/2004 (31). |
| --- | --- |

(105)

Stoga Italija mora vratiti državnu potporu utvrđenu u ovoj Odluci u mjeri u kojoj je ona već isplaćena trgovačkom društvu CSTP. Nadalje, Italija tom iznosu mora dodati kamate za povrat, koje se računaju od datuma kada je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje korisniku (tj. od 21. prosinca 2012.) do datuma povrata (30), u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) 794/2004 (31).

| (106) | U skladu s time, Komisija, |
| --- | --- |

(106)

U skladu s time, Komisija,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora u iznosu od 4 9 51  838 EUR u korist trgovačkog društva CSTP koju je nezakonito odobrila Talijanska Republika kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije nije spojiva s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

1.   Talijanska Republika od korisnika mora ostvariti povrat potpore iz članka 1.

2.   Na iznose povrata naplaćuje se kamata od 21. prosinca 2012. do stvarnog trenutka povrata.

3.   Kamate se izračunavaju zajednički u skladu s poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004 i Uredbe Komisije (EZ) br. 271/2008 (32) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004.

4.   Talijanska Republika otkazuje sve neisplaćene iznose potpore navedene u članku 1. od datuma stupanja na snagu ove Odluke.

Članak 3.

1.   Povrat sredstava potpore iz članka 1. neposredan je i učinkovit.

2.   Talijanska Republika osigurava provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od dana obavijesti o ovoj Odluci.

Članak 4.

1.   U roku od dva mjeseca od obavijesti o ovoj Odluci, Italija dostavlja Komisiji sljedeće podatke:

| (a) | ukupan iznos (glavnica i kamate) čiji povrat treba ostvariti od korisnika; |
| --- | --- |

(a)

ukupan iznos (glavnica i kamate) čiji povrat treba ostvariti od korisnika;

| (b) | detaljan opis mjera koje su već poduzete i koje se planiraju poduzeti radi usklađivanja s ovom Odlukom; |
| --- | --- |

(b)

detaljan opis mjera koje su već poduzete i koje se planiraju poduzeti radi usklađivanja s ovom Odlukom;

| (c) | dokumente kojima se dokazuje da se od korisnika zatražio određen povrat potpore. |
| --- | --- |

(c)

dokumente kojima se dokazuje da se od korisnika zatražio određen povrat potpore.

2.   Talijanska Republika obavješćuje Komisiju o napretku u provedbi nacionalnih mjera koje se poduzimaju za provedbu ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 1. Na zahtjev Komisije, ona odmah dostavlja informacije o već poduzetim mjerama i mjerama planiranima radi usklađivanja s ovom Odlukom. Isto tako pruža detaljne informacije koje se odnose na iznose potpore i kamata koji su već vraćeni od korisnika.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. siječnja 2015.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Odluka Komisije od 20. veljače 2014. o državnoj potpori SA.358423 (2012/NN) – Italija – naknada za obavljanje javnih usluga za trgovačko društvo CSTP (SL C 156, 23.5.2014., str. 39.).

1

(2)  Komisija podsjeća da, u skladu s člankom 15. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o 22. ožujka 1999. utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1), ovlasti Komisije u vezi s povratom potpore podliježu roku zastare od deset godina počevši od dana kada je nezakonita potpora dodijeljena korisniku, bilo kao pojedinačna potpora ili u okviru programa potpora. Rok zastare prekida se bilo kojom radnjom koju Komisija ili neka država članica, djelujući na zahtjev Komisije, poduzme u vezi s nezakonitom potporom.

2

(3)  Uredba Vijeća (EEZ–a) br. 1191/69 od 26. lipnja 1969. o aktivnostima država članica u vezi s obvezama koje su svojstvene javnim uslugama u željezničkom, cestovnom i riječnom prijevozu (SL L 156, 28.6.1969., str. 1.).

3

(4)  U članku 4. stavku 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 propisano je sljedeće: „Prijevoznici moraju zatražiti od nadležnih tijela država članica ukidanje obveze obavljanja javne usluge u cijelosti ili djelomično ako ih ta obveza stavlja u gospodarski nepovoljni položaj.” Članak 6. stavak 3. glasi: „Nadležna tijela država članica donose odluke u roku od godine dana od datuma podnošenja zahtjeva u vezi s obvezama obavljanja usluge i prijevoza i u roku od šest mjeseci u vezi s tarifnim obvezama. Pravo na naknadu nastaje na dan kada nadležna tijela donesu odluku [...]”.

4

(5)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (Regionalni zakon od 25. siječnja 1983. o regionalnim mjerama za usluge lokalnog prijevoza putnika) dostupan na: http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983–01–25n16&datafine=19830205.

5

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(6)  U članku 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 predviđa se da se iznos naknade koja se odnosi na obvezu obavljanja usluga prijevoza utvrđuje na temelju razlike između smanjenja prihoda trgovačkog društva i smanjenja rashoda proizišle iz ukidanja odgovarajuće obveze u predmetnom razdoblju.

6

(7)  Predmet C–280/00 Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg, EU.C.2003:415.

7

(8)  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1.).

8

(9)  Obrasci E (Modelli E) odnosno dokumenti utemeljeni na izvješćima trgovačkog društva koja sadržavaju informacije potrebne za godišnji izračun javnog doprinosa.

9

Modelli E

(10)  Predmet C–527/12 Komisija protiv Njemačke, EU:C:2014/2193, stavak 56. i ovdje navedena sudska praksa. Vidjeti isto presudu u predmetu C–119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, stavak 59, opisanu u uvodnoj izjavi 94. u nastavku.

10

(11)  Predmet C–280/00 Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg, [2003] EU:C:2003:415, stavci 87. i 88.

11

(12)  Predmet C–172/03 Heiser EU:C:2005:130, stavak 55.

12

(13)  Predmet T–157/01 Danske Busvognmænd, [2004] EU:T:2004:76, stavci 77., 78. i 79.

13

Danske Busvognmænd

(14)  Predmet C–504/07 Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) and Others v Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) and Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), [2009] EU:C:2009:2009.290.

14

(15)  Predmet 156/77 Komisija protiv Belgije [1978.] ECR 1881, stavak 10.;

15

(16)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1107/70 od 4. lipnja 1970. o dodjeli potpora za željeznički i cestovni promet te promet unutarnjim plovnim putovima (SL L 130, 15.6.1970., str. 1.).

16

(17)  Komisija se u ovom pogledu poziva na argumente iznesene u uvodnim izjavama 307. i 313. svoje Odluke 2011/3/EU od 24. veljače 2010. u predmetu C 41/08 (bivši NN 35/08) o ugovorima o uslugama javnog prijevoza između danskog Ministarstva prometa i Danske Statsbaner (SL L 7., 11.1.2011., str. 1). Tu je Odluku poništio Opći sud u predmetu T–92/11 Jørgen Andersen protiv Europske komisije, [2013.] koja još nije objavljena, i u pogledu koje se trenutačno vodi žalbeni postupak pred Žalbenim sudom u predmetu C–303/13 P. Ishod žalbenog postupka nije važan za ishod ovog slučaja jer je Opći sud potvrdio u presudi protiv koje je podnesena žalba da o datumu kada su nastali učinci isplaćene potpore ovisi koji se skup pravila primjenjuje. U tom je slučaju potpora plaćena 21. prosinca 2012. pa bi se stoga trebala primjenjivati pravila, načela i kriteriji za ocjenjivanje spojivosti državne potpore koji su na snazi na dan kada Komisija donese odluku (vidjeti stavak 39. te presude).

17

(18)  Predmet C–334/07 P Komisija protiv Freistaat Sachsen, 2008, str. I–9465, stavci 50. do 53.; predmet T–3/09 Italija protiv Komisije [2011.] str. II–95, stavak 60.

18

(19)  Primjerice, šteta ili neopravdano bogaćenje.

19

(20)  Spojeni predmeti 106 do 120/87, Asteris i ostali protiv Grčke i EEZ–a [1988.] EU:C:1988:457.

20

(21)  Vidjeti Odluku Komisije od 16. lipnja 2004. o potpori Akzo Nobelu u cilju maksimalnog smanjenja prijevoza klora (predmet N 304/2003), sažetak obavijesti u SL C 81, 2.4.2005., str. 4. vidjeti isto Odluku Komisije od 20. prosinca 2006. o predmetu Bedrijfsverplaatsing van autodemontagebedrijf Steenbergen (predmet N 575/2005), sažetak obavijesti u SL C 80, 13.4.2007., str. 1.

21

(22)  Predmet C–119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, stavak 59.

22

(23)  Ibid., stavak 61.

23

(24)  Mišljenje od 28. travnja 2005. u Spojenim predmetima C–346/03 i C–529/03 Atzeni, EU:C:2005:256, stavak198.

24

(25)  Predmet T–384/08 Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou protiv Komisije, EU:T:2011:650, i predmet T–565/08 Corsica Ferries protiv Komisije, EU:T:2012:415, stavci 23., 114. i 120. do 131. Vidjeti, isto, po analogiji predmet C–111/10 Komisija protiv Vijeća, EU:C:2013:785, stavak 44.

25

(26)  Predmet C–70/72 Komisija protiv Njemačke, [1973.] ECR 813, stavak 13.

26

(27)  Spojeni predmeti C–278/92, C–279/92 i C–280/92 Španjolska protiv Komisije, [1994.] ECR I–04103, stavak 75.

27

(28)  Predmet C–75/97 Belgija protiv Komisije, [1999.] ECR I–3671, stavci 64. i 65.;

28

(29)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o EZ–u (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

29

(30)  Vidjeti članak 14. stavak 2. Uredbe (EZ) 659/99.

30

(31)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ–u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

31

(32)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ–u (SL L 82, 25.3.2008., str. 1.).

32

---

| 8.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 179/128

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1075

od 19. siječnja 2015.

o državnoj potpori SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN)

koju je provela Italija – dodatna naknada za obavljanje javne usluge za trgovačko društvo Buonotourist

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015)75)

(Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane stranke da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Talijanska nadležna tijela elektroničkim su putem 5. prosinca 2012., u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, prijavila dodijeljenu dodatnu naknadu u skladu s presudom suda Consiglio di Stato (talijanski najviši upravni sud) trgovačkom društvu Buonotourist S.r.l. (dalje u tekstu: „Buonotourist”), za obavljanje usluga prijevoza putnika autobusom na temelju koncesija koje je dodijelila talijanska regija Kampanija (dalje u tekstu: „Regija”) u razdoblju 1996.–2002. (dalje u tekstu: „predmetno razdoblje”). |
| --- | --- |

(1)

Talijanska nadležna tijela elektroničkim su putem 5. prosinca 2012., u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, prijavila dodijeljenu dodatnu naknadu u skladu s presudom suda Consiglio di Stato (talijanski najviši upravni sud) trgovačkom društvu Buonotourist S.r.l. (dalje u tekstu: „Buonotourist”), za obavljanje usluga prijevoza putnika autobusom na temelju koncesija koje je dodijelila talijanska regija Kampanija (dalje u tekstu: „Regija”) u razdoblju 1996.–2002. (dalje u tekstu: „predmetno razdoblje”).

| (2) | Prijava je upisana pod brojem predmeta SA.35843 i od 13. prosinca 2012. smatrala se neprijavljenom mjerom budući da, prema informacijama koje su dostupne Komisiji, Regija nije morala plaćati dodatnu naknadu koju duguje trgovačkom društvu Buonotourist do 7. prosinca 2012., odnosno, nakon što je talijanska vlada mjeru prijavila Komisiji, ali prije nego što je Komisija donijela odluku. |
| --- | --- |

(2)

Prijava je upisana pod brojem predmeta SA.35843 i od 13. prosinca 2012. smatrala se neprijavljenom mjerom budući da, prema informacijama koje su dostupne Komisiji, Regija nije morala plaćati dodatnu naknadu koju duguje trgovačkom društvu Buonotourist do 7. prosinca 2012., odnosno, nakon što je talijanska vlada mjeru prijavila Komisiji, ali prije nego što je Komisija donijela odluku.

| (3) | Dopisom od 20. veljače 2014., Komisija je obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora u vezi s tom potporom (dalje u tekstu:„odluka o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 20. veljače 2014., Komisija je obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora u vezi s tom potporom (dalje u tekstu:„odluka o pokretanju postupka”).

| (4) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane stranke da dostave svoje primjedbe na mjeru. |
| --- | --- |

(4)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane stranke da dostave svoje primjedbe na mjeru.

| (5) | Talijanska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka u dopisima od 21. i 24. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(5)

Talijanska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka u dopisima od 21. i 24. ožujka 2014.

| (6) | Trgovačko društvo Buonotourist, koje je korisnik mjere, bilo je jedina treća stranka koja je dostavila primjedbe u odgovoru na odluku o pokretanju postupka. Njegove su primjedbe zaprimljene 25. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(6)

Trgovačko društvo Buonotourist, koje je korisnik mjere, bilo je jedina treća stranka koja je dostavila primjedbe u odgovoru na odluku o pokretanju postupka. Njegove su primjedbe zaprimljene 25. ožujka 2014.

| (7) | Talijanska su nadležna tijela 11. srpnja 2014. dostavila primjedbe na podneske treće stranke i dodatne informacije u odgovoru na zahtjev za informacije od 11. lipnja 2014. |
| --- | --- |

(7)

Talijanska su nadležna tijela 11. srpnja 2014. dostavila primjedbe na podneske treće stranke i dodatne informacije u odgovoru na zahtjev za informacije od 11. lipnja 2014.

| (8) | Kada je Komisija prihvatila produljenje roka, talijanska nadležna tijela dostavila su dodatne informacije dopisom od 15. rujna 2014. |
| --- | --- |

(8)

Kada je Komisija prihvatila produljenje roka, talijanska nadležna tijela dostavila su dodatne informacije dopisom od 15. rujna 2014.

2.   OPIS MJERE

2.1.   TRGOVAČKO DRUŠTVO

| (9) | Trgovačko društvo Buonotourist privatno je trgovačko društvo koje pruža usluge lokalnog javnog prijevoza na temelju regionalnih i gradskih koncesija. Drugim riječima, prema talijanskim nadležnim tijelima, trgovačko društvo Buonotourist upravljalo je mrežom autobusnih linija kao koncesionar Regije u cijelom predmetnom razdoblju pokrivajući otprilike 1,8 milijuna kilometara godišnje. |
| --- | --- |

(9)

Trgovačko društvo Buonotourist privatno je trgovačko društvo koje pruža usluge lokalnog javnog prijevoza na temelju regionalnih i gradskih koncesija. Drugim riječima, prema talijanskim nadležnim tijelima, trgovačko društvo Buonotourist upravljalo je mrežom autobusnih linija kao koncesionar Regije u cijelom predmetnom razdoblju pokrivajući otprilike 1,8 milijuna kilometara godišnje.

| (10) | Na temelju informacija koje su dostavila talijanska nadležna tijela može se zaključiti da je Regija u predmetnom razdoblju trgovačkom društvu Buonotourist već platila 1 9 5 07  121,54 EUR za navedenu uslugu, od čega 1 7 0 36  021,13 EUR za obavljanje usluge i upravljanje njome i 2 4 71  100,41 EUR za ulaganja. Budući da se čini da je ta naknada dodijeljena društvu Buonotourist više od deset godina prije nego što je Komisija poslala svoj prvi zahtjev za informacije talijanskoj državi, ta se naknada neće razmatrati u ovom postupku (2). |
| --- | --- |

(10)

Na temelju informacija koje su dostavila talijanska nadležna tijela može se zaključiti da je Regija u predmetnom razdoblju trgovačkom društvu Buonotourist već platila 1 9 5 07  121,54 EUR za navedenu uslugu, od čega 1 7 0 36  021,13 EUR za obavljanje usluge i upravljanje njome i 2 4 71  100,41 EUR za ulaganja. Budući da se čini da je ta naknada dodijeljena društvu Buonotourist više od deset godina prije nego što je Komisija poslala svoj prvi zahtjev za informacije talijanskoj državi, ta se naknada neće razmatrati u ovom postupku (2).

| (11) | Uz već primljene navedene iznose, trgovačko društvo Buonotourist zatražilo je od Regije dodatnu naknadu od 5 5 67  582,57 EUR na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1191/69 (3) za gospodarski nepovoljni položaj koji navodno doživljava zbog obveze obavljanja javne usluge (dalje u tekstu: „PSO”) koja mu je navodno određena. Regija tvrdi da je zahtjev dostavljen u siječnju 2007. kada je društvo Buonotourist pokrenulo postupak pred talijanskim upravnim sudovima. |
| --- | --- |

(11)

Uz već primljene navedene iznose, trgovačko društvo Buonotourist zatražilo je od Regije dodatnu naknadu od 5 5 67  582,57 EUR na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1191/69 (3) za gospodarski nepovoljni položaj koji navodno doživljava zbog obveze obavljanja javne usluge (dalje u tekstu: „PSO”) koja mu je navodno određena. Regija tvrdi da je zahtjev dostavljen u siječnju 2007. kada je društvo Buonotourist pokrenulo postupak pred talijanskim upravnim sudovima.

| (12) | Regionalni upravni sud u Salernu odbacio je 2008. zahtjev trgovačkog društva Buonotourist za dodatnu naknadu na temelju Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Taj je sud smatrao da, u skladu s člankom 4. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (4), Buonotourist ne može tražiti naknadu za gospodarski nepovoljni položaj zbog određene obveze obavljanja javne usluge ako prethodno nije zatražio ukidanje te obveze. |
| --- | --- |

(12)

Regionalni upravni sud u Salernu odbacio je 2008. zahtjev trgovačkog društva Buonotourist za dodatnu naknadu na temelju Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Taj je sud smatrao da, u skladu s člankom 4. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 (4), Buonotourist ne može tražiti naknadu za gospodarski nepovoljni položaj zbog određene obveze obavljanja javne usluge ako prethodno nije zatražio ukidanje te obveze.

2.2.   PRESUDE SUDA CONSIGLIO DI STATO

| (13) | Presudom od 27. srpnja 2009. (Sentenza br. 4683/09), Consiglio di Stato prihvatio je žalbu trgovačkog društva Buonotourist protiv presude regionalnog upravnog suda u Salernu i zaključio da trgovačko društvo Buonotourist ima pravo na dodatnu naknadu za obavljanje javne usluge koju obavlja u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. U presudi nije točno definirano kojim su pravnim aktom i u kojem obliku određene obveze obavljanja javnih usluga, ali ističe se da se poduzetniku koji obavlja javnu uslugu ne može odbiti zahtjev za nadoknadu troškova koji su stvarno nastali obavljanjem te usluge. Consiglio di Stato dalje je smatrao da trgovačko društvo Buonotourist ima pravo dobiti naknadu za obavljanje javne usluge čak i ako nije prethodno zatražilo ukidanje obveze obavljanja javne usluge. |
| --- | --- |

(13)

Presudom od 27. srpnja 2009. (Sentenza br. 4683/09), Consiglio di Stato prihvatio je žalbu trgovačkog društva Buonotourist protiv presude regionalnog upravnog suda u Salernu i zaključio da trgovačko društvo Buonotourist ima pravo na dodatnu naknadu za obavljanje javne usluge koju obavlja u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. U presudi nije točno definirano kojim su pravnim aktom i u kojem obliku određene obveze obavljanja javnih usluga, ali ističe se da se poduzetniku koji obavlja javnu uslugu ne može odbiti zahtjev za nadoknadu troškova koji su stvarno nastali obavljanjem te usluge. Consiglio di Stato dalje je smatrao da trgovačko društvo Buonotourist ima pravo dobiti naknadu za obavljanje javne usluge čak i ako nije prethodno zatražilo ukidanje obveze obavljanja javne usluge.

| (14) | Prema Consiglio di Stato, Regija mora utvrditi točan iznos dodatne naknade koji duguje trgovačkom društvu Buonotourist na temelju pouzdanih podataka iz financijskih izvještaja trgovačkog društva u kojima je jasno prikazana razlika između troškova koji se mogu pripisati dijelu djelatnosti trgovačkog društva Buonotourist koje su povezane s obvezom obavljanja javne usluge i odgovarajućim prihodima. Međutim, Regija je tvrdila da to ne može učiniti jer nedostaju jasni i pouzdani podaci. |
| --- | --- |

(14)

Prema Consiglio di Stato, Regija mora utvrditi točan iznos dodatne naknade koji duguje trgovačkom društvu Buonotourist na temelju pouzdanih podataka iz financijskih izvještaja trgovačkog društva u kojima je jasno prikazana razlika između troškova koji se mogu pripisati dijelu djelatnosti trgovačkog društva Buonotourist koje su povezane s obvezom obavljanja javne usluge i odgovarajućim prihodima. Međutim, Regija je tvrdila da to ne može učiniti jer nedostaju jasni i pouzdani podaci.

| (15) | Nalogom (ordinanza) br. 8737/2010 od 13. prosinca 2010. Consiglio di Stato imenovao je stručnjaka koji će izvršiti tu zadaću. Talijanska nadležna tijela tvrde da ni taj stručnjak nije mogao utvrditi iznos naknade. Nalogom (ordinanza) br. 5880/2011 od 7. studenoga 2011. Consiglio di Stato imenovao je drugog stručnjaka („drugi stručnjak”). Na temelju stavka 9. presude Consiglio di Stato (giudizio per l’ottemperanza) br. 5650/2012 od 7. studenoga 2012. može se zaključiti da su oba stručnjaka isključila postojanje prava na naknadu u skladu s člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/1969 (tj. obveza obavljanja usluge ili prijevoza), ali oba su zaključila da trgovačko društvo Buonotourist nije primilo dovoljan iznos naknade u 1998., 1999. i 2000. kao rezultat primjene formule iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/1969 (obveza povezana s cijenama). Stručnjaci su stoga pretpostavili da je Regija trgovačkom društvu Buonotourist odredila tarifnu obvezu. |
| --- | --- |

(15)

Nalogom (ordinanza) br. 8737/2010 od 13. prosinca 2010. Consiglio di Stato imenovao je stručnjaka koji će izvršiti tu zadaću. Talijanska nadležna tijela tvrde da ni taj stručnjak nije mogao utvrditi iznos naknade. Nalogom (ordinanza) br. 5880/2011 od 7. studenoga 2011. Consiglio di Stato imenovao je drugog stručnjaka („drugi stručnjak”). Na temelju stavka 9. presude Consiglio di Stato (giudizio per l’ottemperanza) br. 5650/2012 od 7. studenoga 2012. može se zaključiti da su oba stručnjaka isključila postojanje prava na naknadu u skladu s člankom 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/1969 (tj. obveza obavljanja usluge ili prijevoza), ali oba su zaključila da trgovačko društvo Buonotourist nije primilo dovoljan iznos naknade u 1998., 1999. i 2000. kao rezultat primjene formule iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/1969 (obveza povezana s cijenama). Stručnjaci su stoga pretpostavili da je Regija trgovačkom društvu Buonotourist odredila tarifnu obvezu.

| (16) | Međutim, dok je prvi stručnjak zaključio da bi za izračun dodatnih troškova poduzetnika bilo neprimjereno upotrebljavati „induktivnu metodu” zbog tarifnih troškova i preporučio je izračunavanje dodatne naknade pomoću povećanja vrijednosti imovine (in via equitativa), drugi stručnjak izračunao je iznos koji Regija mora nadoknaditi trgovačkom društvu primjenom takve „induktivne metode” primijetivši da je Consiglio di Stato smatrao da se izbor „induktivne metode” mora smatrati konačnim jer se upotrebljavao u više presuda i nije osporen. |
| --- | --- |

(16)

Međutim, dok je prvi stručnjak zaključio da bi za izračun dodatnih troškova poduzetnika bilo neprimjereno upotrebljavati „induktivnu metodu” zbog tarifnih troškova i preporučio je izračunavanje dodatne naknade pomoću povećanja vrijednosti imovine (in via equitativa), drugi stručnjak izračunao je iznos koji Regija mora nadoknaditi trgovačkom društvu primjenom takve „induktivne metode” primijetivši da je Consiglio di Stato smatrao da se izbor „induktivne metode” mora smatrati konačnim jer se upotrebljavao u više presuda i nije osporen.

| (17) | Međutim, drugi stručnjak svejedno nije uspio izračunati iznos naknade u skladu s člankom 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 zbog nedovoljno osnovnih podataka o očekivanom i stvarnom broju jedinica mjere prijevoza. Drugi stručnjak stoga je izračunao mogući iznos preniske naknade kao razliku između mogućeg prihoda koje je trgovačko društvo moglo ostvariti komercijalnim obavljanjem usluge (procjena) i zbroja stvarnih prihoda i primljenih javnih doprinosa. Za trgovačko društvo Buonotourist, rezultat tih izračuna bila je preniska naknada samo za 1998., 1999. i 2000. u ukupnom iznosu od 1 1 11  572 EUR, uključujući kamate. Stručnjak je zaključio da bi se taj iznos mogao uzeti u obzir kao iznos preniske naknade. |
| --- | --- |

(17)

Međutim, drugi stručnjak svejedno nije uspio izračunati iznos naknade u skladu s člankom 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 zbog nedovoljno osnovnih podataka o očekivanom i stvarnom broju jedinica mjere prijevoza. Drugi stručnjak stoga je izračunao mogući iznos preniske naknade kao razliku između mogućeg prihoda koje je trgovačko društvo moglo ostvariti komercijalnim obavljanjem usluge (procjena) i zbroja stvarnih prihoda i primljenih javnih doprinosa. Za trgovačko društvo Buonotourist, rezultat tih izračuna bila je preniska naknada samo za 1998., 1999. i 2000. u ukupnom iznosu od 1 1 11  572 EUR, uključujući kamate. Stručnjak je zaključio da bi se taj iznos mogao uzeti u obzir kao iznos preniske naknade.

| (18) | U skladu s time, sud Consiglio di Stato donio je presudu br. 5650/2012 od 7. studenoga 2012. određujući dodatnu naknadu koju je Regija obvezna platiti trgovačkom društvu Buonotourist u iznosu od 1 1 11  572 EUR i naredio je plaćanje tog iznosa do 7. prosinca 2012. (5). Regija je platila taj iznos trgovačkom društvu Buonotourist 21. prosinca 2012. |
| --- | --- |

(18)

U skladu s time, sud Consiglio di Stato donio je presudu br. 5650/2012 od 7. studenoga 2012. određujući dodatnu naknadu koju je Regija obvezna platiti trgovačkom društvu Buonotourist u iznosu od 1 1 11  572 EUR i naredio je plaćanje tog iznosa do 7. prosinca 2012. (5). Regija je platila taj iznos trgovačkom društvu Buonotourist 21. prosinca 2012.

| (19) | Plaćanje te dodatne naknade koju je Regija platila trgovačkom društvu Buonotourist na temelju presude br. 5650/2012 predstavlja neprijavljenu mjeru i predmet ove Odluke. |
| --- | --- |

(19)

Plaćanje te dodatne naknade koju je Regija platila trgovačkom društvu Buonotourist na temelju presude br. 5650/2012 predstavlja neprijavljenu mjeru i predmet ove Odluke.

2.3.   DODATNE INFORMACIJE/PRIMJEDBE KOJE SU DOSTAVILA TALIJANSKA NADLEŽNA TIJELA

| (20) | Prema talijanskim nadležnim tijelima trgovačko društvo Buonotourist, kao i drugi davatelji usluga regionalnog linijskog prijevoza autobusom, poslovalo je na temelju privremenih dozvola (koncesija) koje je trebalo svake godine obnoviti na zahtjev trgovačkog društva. Na temelju tih koncesija trgovačko društvo dobilo je isključivo pravo obavljanja predmetnih usluga. |
| --- | --- |

(20)

Prema talijanskim nadležnim tijelima trgovačko društvo Buonotourist, kao i drugi davatelji usluga regionalnog linijskog prijevoza autobusom, poslovalo je na temelju privremenih dozvola (koncesija) koje je trebalo svake godine obnoviti na zahtjev trgovačkog društva. Na temelju tih koncesija trgovačko društvo dobilo je isključivo pravo obavljanja predmetnih usluga.

| (21) | Talijanska nadležna tijela dalje smatraju da je trgovačko društvo Buonotourist svake godine u predmetnom razdoblju tražilo koncesije za obavljanje usluga na predmetnim linijama u Regiji i da je u tim koncesijama uvijek propisano da rizik za obavljanje usluga u potpunosti snose predmetni poduzetnici i, posebno, da „obavljanje usluge ne predstavlja pravo ni na kakvu subvenciju ili naknadu”. Talijanska nadležna tijela dostavila su primjerak ugovora o koncesiji s drugim poduzetnikom („primjer ugovora o koncesiji”) iz 1972./1973. potvrđujući da je istovjetan onome koji je potpisan s trgovačkim društvom Buonotourist za predmetno razdoblje. Međutim, talijanska nadležna tijela nisu dostavila ugovore o koncesiji koji su stvarno sklopljeni s trgovačkim društvom Buonotourist tijekom predmetnog razdoblja. |
| --- | --- |

(21)

Talijanska nadležna tijela dalje smatraju da je trgovačko društvo Buonotourist svake godine u predmetnom razdoblju tražilo koncesije za obavljanje usluga na predmetnim linijama u Regiji i da je u tim koncesijama uvijek propisano da rizik za obavljanje usluga u potpunosti snose predmetni poduzetnici i, posebno, da „obavljanje usluge ne predstavlja pravo ni na kakvu subvenciju ili naknadu”. Talijanska nadležna tijela dostavila su primjerak ugovora o koncesiji s drugim poduzetnikom („primjer ugovora o koncesiji”) iz 1972./1973. potvrđujući da je istovjetan onome koji je potpisan s trgovačkim društvom Buonotourist za predmetno razdoblje. Međutim, talijanska nadležna tijela nisu dostavila ugovore o koncesiji koji su stvarno sklopljeni s trgovačkim društvom Buonotourist tijekom predmetnog razdoblja.

| (22) | Talijanska nadležna tijela tvrde da je u skladu s tim koncesijama trgovačko društvo Buonotourist moglo predložiti zamjenu za vrste prijevoza koje upotrebljava ili zatražiti ukidanje cijelog ili dijela obveze obavljanja javne usluge ako se zbog te obveze nalazi u gospodarski nepovoljnom položaju, ali da ono to pravo nije nikada ostvarilo. Talijanska nadležna tijela dalje tvrde da trgovačko društvo nikada nije obavijestilo Regiju da je u gospodarski nepovoljnom položaju ili da izvršava obveze koje ne bi izvršavalo da nema tu obvezu u skladu s obvezom obavljanja javne usluge. Naposljetku, prema talijanskim nadležnim tijelima, trgovačko društvo Buonotourist nikada nije zatražilo ukidanje PSO-a u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(22)

Talijanska nadležna tijela tvrde da je u skladu s tim koncesijama trgovačko društvo Buonotourist moglo predložiti zamjenu za vrste prijevoza koje upotrebljava ili zatražiti ukidanje cijelog ili dijela obveze obavljanja javne usluge ako se zbog te obveze nalazi u gospodarski nepovoljnom položaju, ali da ono to pravo nije nikada ostvarilo. Talijanska nadležna tijela dalje tvrde da trgovačko društvo nikada nije obavijestilo Regiju da je u gospodarski nepovoljnom položaju ili da izvršava obveze koje ne bi izvršavalo da nema tu obvezu u skladu s obvezom obavljanja javne usluge. Naposljetku, prema talijanskim nadležnim tijelima, trgovačko društvo Buonotourist nikada nije zatražilo ukidanje PSO-a u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

| (23) | Prema talijanskim nadležnim tijelima, javni doprinosi koji su u prošlosti odobreni trgovačkom društvu Buonotourist temeljili su se na standardnoj troškovnoj metodologiji koja je izračunata na temelju parametara utvrđenih u Regionalnom zakonu br. 16/1983 (6), kao što su dodijeljeni broj kilometara u odnosu na prijeđene kilometre, broj zaposlenika i autobusa, koji se razlikuju ovisno o vrsti pružene usluge (gradska, planinska, brdska usluga), postupanje prema zaposlenicima u pravnom i gospodarskom smislu, veličina poduzetnika i troškovi autobusa. |
| --- | --- |

(23)

Prema talijanskim nadležnim tijelima, javni doprinosi koji su u prošlosti odobreni trgovačkom društvu Buonotourist temeljili su se na standardnoj troškovnoj metodologiji koja je izračunata na temelju parametara utvrđenih u Regionalnom zakonu br. 16/1983 (6), kao što su dodijeljeni broj kilometara u odnosu na prijeđene kilometre, broj zaposlenika i autobusa, koji se razlikuju ovisno o vrsti pružene usluge (gradska, planinska, brdska usluga), postupanje prema zaposlenicima u pravnom i gospodarskom smislu, veličina poduzetnika i troškovi autobusa.

| (24) | Talijanska nadležna tijela također sumnjaju je li trgovačko društvo Buonotourist pokazalo da učinkovito i ispravno izvršava obvezu obavljanja javne usluge u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i tvrde da trgovačko društvo Buonotourist nije imalo sustav odvojenog računovodstva propisan člankom 1. stavkom 5. te Uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Talijanska nadležna tijela također sumnjaju je li trgovačko društvo Buonotourist pokazalo da učinkovito i ispravno izvršava obvezu obavljanja javne usluge u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i tvrde da trgovačko društvo Buonotourist nije imalo sustav odvojenog računovodstva propisan člankom 1. stavkom 5. te Uredbe.

2.4.   IZNOS NAKNADE

| (25) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., Consiglio di Stato imenovao je dva stručnjaka da utvrde iznos dodatne naknade koji Regija duguje trgovačkom društvu Buonotourist na temelju članaka 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Dva stručnjaka objavila su svoja izvješća 27. rujna 2012., ali samo je drugi stručnjak uspio izračunati iznos dodatne naknade koju Regija duguje trgovačkom društvu Buonotourist („izvješće”). |
| --- | --- |

(25)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., Consiglio di Stato imenovao je dva stručnjaka da utvrde iznos dodatne naknade koji Regija duguje trgovačkom društvu Buonotourist na temelju članaka 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Dva stručnjaka objavila su svoja izvješća 27. rujna 2012., ali samo je drugi stručnjak uspio izračunati iznos dodatne naknade koju Regija duguje trgovačkom društvu Buonotourist („izvješće”).

| (26) | Drugi stručnjak često ponavlja u izvješću da su stranke dostavile podatke koji se ne podudaraju ili koji nisu dovoljno precizni i čine samo okvirne podatke. Drugi stručnjak posebno primjećuje da su stranke dostavile proturječne dokazne materijale o naknadi koja je isplaćena u prošlosti. Za razliku od zahtjeva koji su podnijela talijanska nadležna tijela, drugi stručnjak primjećuje da je trgovačko društvo Bonotourist vodilo odvojeno računovodstvo za svoje usluge javnog i privatnog prijevoza, ali objašnjava da nije bilo moguće provjeriti jesu li troškovi točno pripisani djelatnostima u jednom ili drugom sektoru. Drugi stručnjak dalje objašnjava da nije bilo moguće prikupiti pouzdane podatke o troškovima koji ne bi nastali da je ukinuta obveza obavljanja javne usluge – čak niti uporabom „induktivne metode” koju je propisao Consiglio di Stato. |
| --- | --- |

(26)

Drugi stručnjak često ponavlja u izvješću da su stranke dostavile podatke koji se ne podudaraju ili koji nisu dovoljno precizni i čine samo okvirne podatke. Drugi stručnjak posebno primjećuje da su stranke dostavile proturječne dokazne materijale o naknadi koja je isplaćena u prošlosti. Za razliku od zahtjeva koji su podnijela talijanska nadležna tijela, drugi stručnjak primjećuje da je trgovačko društvo Bonotourist vodilo odvojeno računovodstvo za svoje usluge javnog i privatnog prijevoza, ali objašnjava da nije bilo moguće provjeriti jesu li troškovi točno pripisani djelatnostima u jednom ili drugom sektoru. Drugi stručnjak dalje objašnjava da nije bilo moguće prikupiti pouzdane podatke o troškovima koji ne bi nastali da je ukinuta obveza obavljanja javne usluge – čak niti uporabom „induktivne metode” koju je propisao Consiglio di Stato.

| (27) | U skladu s time, drugi stručnjak zaključio je da nije bilo moguće utvrditi dodatnu naknadu za obvezu obavljanja usluge ili prijevoza izračunatu na temelju članka 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s time, drugi stručnjak zaključio je da nije bilo moguće utvrditi dodatnu naknadu za obvezu obavljanja usluge ili prijevoza izračunatu na temelju članka 10. Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

| (28) | U vezi s dodatnom naknadom u pogledu tarifne obveze iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 drugi stručnjak potvrđuje da ju nije bilo moguće izračunati na temelju stavka 1. te odredbe jer su podaci bili nepotpuni i/ili nepouzdani. Zato je primijenjena „induktivna metoda” koju je propisao Consiglio di Stato. |
| --- | --- |

(28)

U vezi s dodatnom naknadom u pogledu tarifne obveze iz članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 drugi stručnjak potvrđuje da ju nije bilo moguće izračunati na temelju stavka 1. te odredbe jer su podaci bili nepotpuni i/ili nepouzdani. Zato je primijenjena „induktivna metoda” koju je propisao Consiglio di Stato.

| (29) | U članku 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 propisano je, između ostalog, da iznos naknade, u slučaju tarifne obveze, mora biti jednak razlici između sljedeća dva iznosa:






  — | Prvi iznos jednak je, s jedne strane, razlici između umnoška predviđenog broja jedinica mjere prijevoza i:






  — | najpovoljnije postojeće stope koju bi korisnici mogli tražiti da predmetna obveza ne postoji; |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

U članku 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 propisano je, između ostalog, da iznos naknade, u slučaju tarifne obveze, mora biti jednak razlici između sljedeća dva iznosa:

—

Prvi iznos jednak je, s jedne strane, razlici između umnoška predviđenog broja jedinica mjere prijevoza i:

—

najpovoljnije postojeće stope koju bi korisnici mogli tražiti da predmetna obveza ne postoji;

| — | ili, ako takva stopa ne postoji, stope koju bi primijenio poduzetnik koje posluje u tržišnom gospodarstvu i uzimajući u obzir troškove predmetne operacije i stanje na tržištu; |
| --- | --- |

—

ili, ako takva stopa ne postoji, stope koju bi primijenio poduzetnik koje posluje u tržišnom gospodarstvu i uzimajući u obzir troškove predmetne operacije i stanje na tržištu;

i, s druge strane, umnoška stvarnog broja jedinica mjere prijevoza i stope određene za razmatrano razdoblje.

| — | Drugi iznos jednak je razlici između troškova koji bi nastali primjenom najpovoljnije postojeće stope ili stope koju bi poduzetnik primijenio da posluje na tržišnoj osnovi i troškova koji su stvarno nastali u skladu s obveznom stopom. |
| --- | --- |

—

Drugi iznos jednak je razlici između troškova koji bi nastali primjenom najpovoljnije postojeće stope ili stope koju bi poduzetnik primijenio da posluje na tržišnoj osnovi i troškova koji su stvarno nastali u skladu s obveznom stopom.

| (30) | Budući da nije bilo podataka potrebnih za utvrđivanje tih iznosa, drugi stručnjak izračunao je iznos naknade kao razliku između prethodna dva iznosa na sljedeći način:






  — | Ako ne postoji predviđeni i stvarni broj jedinica mjere prijevoza, prvi iznos jednak je iznosu potrebnom za pokrivanje stvarnih troškova (ili „standardnih troškova”, ako su niži) (7) umanjen za prihod ostvaren izvršenim prijevozom (8). |
| --- | --- | --- |

(30)

Budući da nije bilo podataka potrebnih za utvrđivanje tih iznosa, drugi stručnjak izračunao je iznos naknade kao razliku između prethodna dva iznosa na sljedeći način:

—

Ako ne postoji predviđeni i stvarni broj jedinica mjere prijevoza, prvi iznos jednak je iznosu potrebnom za pokrivanje stvarnih troškova (ili „standardnih troškova”, ako su niži) (7) umanjen za prihod ostvaren izvršenim prijevozom (8).

| — | U odnosu na drugi iznos, stručnjak je smatrao da bi trebao biti jednak stvarnim troškovima (ili „standardnim troškovima”, ako su niži) (9) umanjenim za razliku između stvarnih troškova (ili „standardnih troškova” ako su niži) i iznosa već primljene naknade (10). |
| --- | --- |

—

U odnosu na drugi iznos, stručnjak je smatrao da bi trebao biti jednak stvarnim troškovima (ili „standardnim troškovima”, ako su niži) (9) umanjenim za razliku između stvarnih troškova (ili „standardnih troškova” ako su niži) i iznosa već primljene naknade (10).

| (31) | Prema drugom stručnjaku, na temelju tih izračuna može se zaključiti da je u predmetnom razdoblju trgovačko društvo Buonotourist moglo samo tvrditi da je 1998., 1999. i 2000. dobilo prenisku naknadu zbog navodne tarifne obveze koja mu je određena. Drugi stručnjak izračunao je da je preniski iznos naknade za te tri godine iznosio 8 38  593,21 EUR, kojem su dodane zakonske kamate u iznosu od 2 72  979,13 EUR i čiji je rezultat bila dodatna naknada u iznosu od 1 1 11  572 EUR. Consiglio di Stato naredio je Regiji da trgovačkom društvu Buonotourist plati taj iznos koji je i plaćen 21. prosinca 2012. |
| --- | --- |

(31)

Prema drugom stručnjaku, na temelju tih izračuna može se zaključiti da je u predmetnom razdoblju trgovačko društvo Buonotourist moglo samo tvrditi da je 1998., 1999. i 2000. dobilo prenisku naknadu zbog navodne tarifne obveze koja mu je određena. Drugi stručnjak izračunao je da je preniski iznos naknade za te tri godine iznosio 8 38  593,21 EUR, kojem su dodane zakonske kamate u iznosu od 2 72  979,13 EUR i čiji je rezultat bila dodatna naknada u iznosu od 1 1 11  572 EUR. Consiglio di Stato naredio je Regiji da trgovačkom društvu Buonotourist plati taj iznos koji je i plaćen 21. prosinca 2012.

2.5.   OSNOVA ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (32) | Kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, Komisija je sumnjala u spojivost mjere s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(32)

Kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka, Komisija je sumnjala u spojivost mjere s unutarnjim tržištem.

| (33) | Komisija je prvo postavila pitanje jesu li ispunjena četiri uvjeta koja je Sud Europske unije („SEU”) utvrdio u svojoj sudskoj praksi u predmetu Altmark
   (11). |
| --- | --- |

(33)

Komisija je prvo postavila pitanje jesu li ispunjena četiri uvjeta koja je Sud Europske unije („SEU”) utvrdio u svojoj sudskoj praksi u predmetu Altmark
   (11).

| (34) | Drugo, Komisija je izrazila sumnje u vezi s izuzećem od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69. Pitanje jesu li člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 talijanska nadležna tijela zaista oslobođena obveze prethodne prijave u ovom slučaju ovisi u prvom redu o tome je li Regija zaista trgovačkom društvu Buonotourist jednostrano odredila obvezu obavljanja javne usluge i, drugo, o tome je li naknada plaćena na temelju te obveze u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija nije mogla zaključiti ispunjuje li naknada dodijeljena društvu Buonotourist te uvjete. |
| --- | --- |

(34)

Drugo, Komisija je izrazila sumnje u vezi s izuzećem od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69. Pitanje jesu li člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 talijanska nadležna tijela zaista oslobođena obveze prethodne prijave u ovom slučaju ovisi u prvom redu o tome je li Regija zaista trgovačkom društvu Buonotourist jednostrano odredila obvezu obavljanja javne usluge i, drugo, o tome je li naknada plaćena na temelju te obveze u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija nije mogla zaključiti ispunjuje li naknada dodijeljena društvu Buonotourist te uvjete.

| (35) | Treće, Komisija je izrazila sumnje u moguću spojivost mjere iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (12). Ako je potvrđeno da nije ispunjen barem jedan od uvjeta za izuzeće od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i ako je trebalo provesti ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, Komisija je dvojila da su u postojećem slučaju ispunjeni uvjeti iz te Uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Treće, Komisija je izrazila sumnje u moguću spojivost mjere iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (12). Ako je potvrđeno da nije ispunjen barem jedan od uvjeta za izuzeće od obveze prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i ako je trebalo provesti ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, Komisija je dvojila da su u postojećem slučaju ispunjeni uvjeti iz te Uredbe.

3.   PRIMJEDBE ITALIJE

| (36) | Talijanska nadležna tijela na nacionalnoj razini nisu dostavila primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Dostavila ih je samo regija Kampanija. |
| --- | --- |

(36)

Talijanska nadležna tijela na nacionalnoj razini nisu dostavila primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Dostavila ih je samo regija Kampanija.

| (37) | Regija je prvo dostavila dokumentaciju kojom je željela pokazati da je trgovačko društvo Buonotourist obavljalo „odobrene usluge” na vlastiti rizik pored usluga obuhvaćenih koncesijom u predmetnom razdoblju. Primjerice, čini se da je trgovačko društvo Buonotourist u predmetnom razdoblju pružalo međunarodne i međuregionalne usluge autobusnog prijevoza. Osim toga, Regija je objasnila da trgovačko društvo Buonotourist ima odvojeno računovodstvo samo između usluga iznajmljivanja i autobusnog prijevoza te da nisu izdvojene „odobrene usluge” koje trgovačko društvo pruža na vlastiti rizik. |
| --- | --- |

(37)

Regija je prvo dostavila dokumentaciju kojom je željela pokazati da je trgovačko društvo Buonotourist obavljalo „odobrene usluge” na vlastiti rizik pored usluga obuhvaćenih koncesijom u predmetnom razdoblju. Primjerice, čini se da je trgovačko društvo Buonotourist u predmetnom razdoblju pružalo međunarodne i međuregionalne usluge autobusnog prijevoza. Osim toga, Regija je objasnila da trgovačko društvo Buonotourist ima odvojeno računovodstvo samo između usluga iznajmljivanja i autobusnog prijevoza te da nisu izdvojene „odobrene usluge” koje trgovačko društvo pruža na vlastiti rizik.

| (38) | Drugo, Regija je ponovila da u predmetnom razdoblju nije bilo jednostavnog određivanja PSO-ova. Regija je napomenula da je trgovačko društvo, u skladu s pravilima koja su tada bila na snazi, zatražilo godišnju obnovu koncesijskih usluga i da ni u jednom aktu o koncesiji nije predviđeno jednostrano određivanje obveza obavljanja javne usluge. Osim toga, na temelju presude Consiglio di Stato u 2009., Regija je u nekoliko navrata tražila od trgovačkog društva Buonotourist da dostavi akte ili ugovore kojima mu se određuju obveze obavljanja javne usluge radi postupanja u skladu s presudom. Regija tvrdi da trgovačko društvo nikada nije odgovorilo na te zahtjeve. U pogledu gornje granice za cijene, Regija napominje da su cijene navedene u ugovorima o koncesiji izvedene iz općih mjera o cjenovnoj politici koje primjenjuju sva trgovačka društva koja posluju u istom sektoru. |
| --- | --- |

(38)

Drugo, Regija je ponovila da u predmetnom razdoblju nije bilo jednostavnog određivanja PSO-ova. Regija je napomenula da je trgovačko društvo, u skladu s pravilima koja su tada bila na snazi, zatražilo godišnju obnovu koncesijskih usluga i da ni u jednom aktu o koncesiji nije predviđeno jednostrano određivanje obveza obavljanja javne usluge. Osim toga, na temelju presude Consiglio di Stato u 2009., Regija je u nekoliko navrata tražila od trgovačkog društva Buonotourist da dostavi akte ili ugovore kojima mu se određuju obveze obavljanja javne usluge radi postupanja u skladu s presudom. Regija tvrdi da trgovačko društvo nikada nije odgovorilo na te zahtjeve. U pogledu gornje granice za cijene, Regija napominje da su cijene navedene u ugovorima o koncesiji izvedene iz općih mjera o cjenovnoj politici koje primjenjuju sva trgovačka društva koja posluju u istom sektoru.

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANKA

| (39) | Trgovačko društvo Buonotourist, koje je korisnik mjere, bilo je jedina treća stranka koja je dostavila primjedbe kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Trgovačko društvo Buonotourist u svojim se podnescima nije složilo s preliminarnim stajalištima koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(39)

Trgovačko društvo Buonotourist, koje je korisnik mjere, bilo je jedina treća stranka koja je dostavila primjedbe kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Trgovačko društvo Buonotourist u svojim se podnescima nije složilo s preliminarnim stajalištima koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka.

| (40) | Kako bi potkrijepilo svoju tvrdnju da su mu određene obveze, trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da mu obveze obavljanja javne usluge nisu određene u dokumentu o dodjeli koncesije, koji ne postoji, već su isključivo proizlazile iz unutarnjih akata Regije u kojima je unaprijed utvrđeno ustrojstvo poduzetnika i naknada putem mehanizma „standardnih troškova”. Trgovačko društvo Buonotourist objasnilo je da je Italija uredila obveze obavljanja javne usluge Zakonom br. 151/81, Regionalnim zakonom br. 16/83, člankom 4. Zakona br. 59/97 i Zakonodavnom odlukom br. 422/97. Regija je povjerila obavljanje javne usluge trgovačkom društvu Buonotourist na temelju akta o koncesiji 1972./73. koji je obnavljan svake godine do 2003. Iz sljedećih se dokumenata može navodno zaključiti da su trgovačkom društvu Buonotourist određene obveze obavljanja javne usluge za godine 1996.–2002., kao što su tarifne obveze, linije, vozni red i postaje:






  — | „ugovor o usluzi premošćivanja” koji je trgovačko društvo Buonotourist potpisalo s Regijom za 2003. godinu u skladu s člankom 46. Regionalnog zakona br. 3/02 u kojem se podsjeća na postojeće koncesije i u kojem se one zamjenjuju, |
| --- | --- | --- |

(40)

Kako bi potkrijepilo svoju tvrdnju da su mu određene obveze, trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da mu obveze obavljanja javne usluge nisu određene u dokumentu o dodjeli koncesije, koji ne postoji, već su isključivo proizlazile iz unutarnjih akata Regije u kojima je unaprijed utvrđeno ustrojstvo poduzetnika i naknada putem mehanizma „standardnih troškova”. Trgovačko društvo Buonotourist objasnilo je da je Italija uredila obveze obavljanja javne usluge Zakonom br. 151/81, Regionalnim zakonom br. 16/83, člankom 4. Zakona br. 59/97 i Zakonodavnom odlukom br. 422/97. Regija je povjerila obavljanje javne usluge trgovačkom društvu Buonotourist na temelju akta o koncesiji 1972./73. koji je obnavljan svake godine do 2003. Iz sljedećih se dokumenata može navodno zaključiti da su trgovačkom društvu Buonotourist određene obveze obavljanja javne usluge za godine 1996.–2002., kao što su tarifne obveze, linije, vozni red i postaje:

—

„ugovor o usluzi premošćivanja” koji je trgovačko društvo Buonotourist potpisalo s Regijom za 2003. godinu u skladu s člankom 46. Regionalnog zakona br. 3/02 u kojem se podsjeća na postojeće koncesije i u kojem se one zamjenjuju,

| — | odluka regionalne vlade (delibera della Giunta Regionale) br. 8726 od 30. prosinca 1999. kojom se ovlašćuje Buonotourist da izmijeni neke linije na temelju zahtjeva trgovačkog društva i drugih potpisnika, |
| --- | --- |

—

odluka regionalne vlade (delibera della Giunta Regionale) br. 8726 od 30. prosinca 1999. kojom se ovlašćuje Buonotourist da izmijeni neke linije na temelju zahtjeva trgovačkog društva i drugih potpisnika,

| — | odluka regionalne vlade br. 323 od 4. svibnja 2000. kojom je produljeno trajanje obustave povećanja troškova sezonskih karata za usluge autobusnog prijevoza u Regiji, |
| --- | --- |

—

odluka regionalne vlade br. 323 od 4. svibnja 2000. kojom je produljeno trajanje obustave povećanja troškova sezonskih karata za usluge autobusnog prijevoza u Regiji,

| — | obavijest 4770/2000 kojom se priopćuje razlika između načina izračuna cijena redovnih sezonskih karata i sezonskih karata za „radničke linije”, |
| --- | --- |

—

obavijest 4770/2000 kojom se priopćuje razlika između načina izračuna cijena redovnih sezonskih karata i sezonskih karata za „radničke linije”,

| — | odluka regionalnog tijela Assessore di Trasporti br. 1609/2001 o pretvaranju lire u euro kojom su se podsjećali davatelji usluga da je zabranjeno redovito povećanje cijena i da zabrana predstavlja „koncesiju/ugovornu obvezu”. |
| --- | --- |

—

odluka regionalnog tijela Assessore di Trasporti br. 1609/2001 o pretvaranju lire u euro kojom su se podsjećali davatelji usluga da je zabranjeno redovito povećanje cijena i da zabrana predstavlja „koncesiju/ugovornu obvezu”.

| (41) | Osim toga, trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da su, budući da je Regija u više navrata smanjivala iznos standardnih troškova i taj trošak neravnomjerno primjenjivala na različite linije i koncesije, neki operateri odlučili ukinuti određene autobusne linije koje su poslovale s gubitkom. Regija je navodno odgovorila da su operateri bili dužni obavljati usluge na linijama obuhvaćenima obvezom obavljanja javne usluge i da će protiv njih biti pokrenut sudski postupak zbog prekida obavljanja javne usluge ako zaista prestanu obavljati tu djelatnost. Prema trgovačkom društvu Buonotourist, na temelju toga može se zaključiti da su mu bile određene obveze obavljanja javne usluge. Međutim, trgovačko društvo Buonotourist nije dostavilo dokaze kojima bi potvrdilo tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(41)

Osim toga, trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da su, budući da je Regija u više navrata smanjivala iznos standardnih troškova i taj trošak neravnomjerno primjenjivala na različite linije i koncesije, neki operateri odlučili ukinuti određene autobusne linije koje su poslovale s gubitkom. Regija je navodno odgovorila da su operateri bili dužni obavljati usluge na linijama obuhvaćenima obvezom obavljanja javne usluge i da će protiv njih biti pokrenut sudski postupak zbog prekida obavljanja javne usluge ako zaista prestanu obavljati tu djelatnost. Prema trgovačkom društvu Buonotourist, na temelju toga može se zaključiti da su mu bile određene obveze obavljanja javne usluge. Međutim, trgovačko društvo Buonotourist nije dostavilo dokaze kojima bi potvrdilo tu tvrdnju.

| (42) | Trgovačko društvo Buonotourist također je tvrdilo da uglavnom posluje kao pružatelj usluge lokalnog javnog prijevoza (80 % njegove djelatnosti). Za ostatak diversificirane gospodarske djelatnosti vodilo je odvojeno računovodstvo. |
| --- | --- |

(42)

Trgovačko društvo Buonotourist također je tvrdilo da uglavnom posluje kao pružatelj usluge lokalnog javnog prijevoza (80 % njegove djelatnosti). Za ostatak diversificirane gospodarske djelatnosti vodilo je odvojeno računovodstvo.

| (43) | Podsjetivši na konačnu nacionalnu presudu suda Consiglio di Stato, trgovačko društvo Buonotourist osporilo je sljedeće argumente koje je izjavila Regija:






  — | izračun nije potvrđen zasebnim izvješćima troškovnih centara o upravljanju u cilju razlikovanja djelatnosti podložnih obvezama obavljanja javne usluge, |
| --- | --- | --- |

(43)

Podsjetivši na konačnu nacionalnu presudu suda Consiglio di Stato, trgovačko društvo Buonotourist osporilo je sljedeće argumente koje je izjavila Regija:

—

izračun nije potvrđen zasebnim izvješćima troškovnih centara o upravljanju u cilju razlikovanja djelatnosti podložnih obvezama obavljanja javne usluge,

| — | u nedostatku računovodstvenih podataka na temelju kojih bi se mogli utvrditi posebni elementi koje treba izračunati u skladu s člancima 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/1969, izračun je izvršen induktivno primjenom metode koju je Regija opisala kao „nejasnu i neuobičajenu”. |
| --- | --- |

—

u nedostatku računovodstvenih podataka na temelju kojih bi se mogli utvrditi posebni elementi koje treba izračunati u skladu s člancima 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/1969, izračun je izvršen induktivno primjenom metode koju je Regija opisala kao „nejasnu i neuobičajenu”.

| (44) | Trgovačko društvo Buonotourist objasnilo je da se u skladu s primjenjivim pravilima računovodstveni podaci koji se odnose na uslugu javnog prijevoza koja se obavlja u okviru obveze obavljanja javne usluge moraju dostavljati odvojeno od podataka koji se odnose na bilo koju drugu poslovnu djelatnost, ali da nije potrebna daljnja računovodstvena podjela troškova i prihoda svake obuhvaćene linije. Trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da vodi zasebne poslovne knjige za računovodstvene podatke koji se odnose na djelatnosti javne usluge i za one koje se odnose na poslovne djelatnosti i dodalo je da Regija nikada nije dovela u pitanje pouzdanost takvih računovodstvenih podataka i ispravno ih je upotrijebila kao osnovu za izračun i plaćanje godišnjih doprinosa. |
| --- | --- |

(44)

Trgovačko društvo Buonotourist objasnilo je da se u skladu s primjenjivim pravilima računovodstveni podaci koji se odnose na uslugu javnog prijevoza koja se obavlja u okviru obveze obavljanja javne usluge moraju dostavljati odvojeno od podataka koji se odnose na bilo koju drugu poslovnu djelatnost, ali da nije potrebna daljnja računovodstvena podjela troškova i prihoda svake obuhvaćene linije. Trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da vodi zasebne poslovne knjige za računovodstvene podatke koji se odnose na djelatnosti javne usluge i za one koje se odnose na poslovne djelatnosti i dodalo je da Regija nikada nije dovela u pitanje pouzdanost takvih računovodstvenih podataka i ispravno ih je upotrijebila kao osnovu za izračun i plaćanje godišnjih doprinosa.

| (45) | Trgovačko društvo Buonotourist dalje je osporavalo činjenicu da dostavljena računovodstvena dokumentacija nije dovoljna za podupiranje zahtjeva za naknadu jer se sastoji od godišnjih financijskih izvješća i „e-obrazaca” (13) i nije popraćena potpunim preslikama povezane računovodstvene i administrativne dokumentacije (računovodstveni upisnik, poslovne knjige, ulazni i izlazni računi, računi za karte itd.). Prema trgovačkom društvu Buonotourist, taj bi se argument mogao jednostavno pobiti navodeći da je Regija prihvatila iste podatke u predmetnom razdoblju i tada ih je smatrala pouzdanima. Nadalje, zahtjev za čuvanje potpune računovodstvene i administrativne dokumentacije za predmetno razdoblje sada je istekao i stoga je objektivno teško sada tražiti preslike. Stoga je primjereno induktivnim pristupom rekonstruirati iznos dugovanja za naknadu, kako je propisao Consiglio di Stato. Naposljetku, financijska su izvješća ovjerena i njihova točnost i istinitost nikada nije dovedena u pitanje. Zaključno, izvješća koja je dostavilo trgovačko društvo Buonotourist jamačno su dovoljna za izračun naknade u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/1969. |
| --- | --- |

(45)

Trgovačko društvo Buonotourist dalje je osporavalo činjenicu da dostavljena računovodstvena dokumentacija nije dovoljna za podupiranje zahtjeva za naknadu jer se sastoji od godišnjih financijskih izvješća i „e-obrazaca” (13) i nije popraćena potpunim preslikama povezane računovodstvene i administrativne dokumentacije (računovodstveni upisnik, poslovne knjige, ulazni i izlazni računi, računi za karte itd.). Prema trgovačkom društvu Buonotourist, taj bi se argument mogao jednostavno pobiti navodeći da je Regija prihvatila iste podatke u predmetnom razdoblju i tada ih je smatrala pouzdanima. Nadalje, zahtjev za čuvanje potpune računovodstvene i administrativne dokumentacije za predmetno razdoblje sada je istekao i stoga je objektivno teško sada tražiti preslike. Stoga je primjereno induktivnim pristupom rekonstruirati iznos dugovanja za naknadu, kako je propisao Consiglio di Stato. Naposljetku, financijska su izvješća ovjerena i njihova točnost i istinitost nikada nije dovedena u pitanje. Zaključno, izvješća koja je dostavilo trgovačko društvo Buonotourist jamačno su dovoljna za izračun naknade u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/1969.

| (46) | U pogledu točnosti načina izračuna i njegove usklađenosti s pravom Unije, trgovačko društvo Buonotourist smatralo je da trgovačko društvo mora dobiti naknadu za nepovoljni položaj nastao u smislu razlike između nižih prihoda i većih troškova uslijed obveze obavljanja javne usluge. Kako bi utvrdilo niži iznos prihoda na temelju pouzdanih podataka, trgovačko društvo Buonotourist prvo je uzelo u obzir stvarne godišnje operativne prihode koji su umnožak stvarnog broja jedinica mjere prijevoza i određenih cijena. Zatim je utvrdilo iznos koji treba oduzeti u skladu s pravilima Unije uzimajući u obzir prihod nužan za pokrivanje stvarnih troškova zabilježenih u godišnjim izvješćima. Iznos godišnjih operativnih prihoda u skladu je sa stvarnim prihodima trgovačkog društva od obavljanja djelatnosti predviđene u okviru tarifne obveze koja je zasebno navedena u godišnjim financijskim izvješćima trgovačkog društva Buonotourist i na obrascima E koji se svake godine šalju Regiji, koja nikada nije dovodila u pitanje njihovu pouzdanost. Stoga nema potrebe za raščlambom tih iznosa na njihove sastavne dijelove iako oni uključuju prihode za linije koje nisu bile obuhvaćene koncesijama i stoga su prekomjerni. U pogledu iznosa koji treba oduzeti, trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da je upotrijebilo kriterij koji je u potpunosti u skladu s uputama iz Uredbe (EEZ) br. 1191/1969 kojom je dopuštena primjena cijene koju bi trgovačko društvo primijenilo da je poslovalo na tržišnoj osnovi kako bi pokrilo stvarne nastale troškove. U pogledu razlike između troškova koji bi nastali trgovačkom društvu uslijed primjene najpovoljnije postojeće stope ili poslovanja na tržišnoj osnovi i stvarno nastalih troškova, trgovačko društvo Buonotourist smatralo je da je je njegov izračun u potpunosti u skladu s člankom 11. te Uredbe jer je njime obuhvaćen niži trošak koji je nastao trgovačkom društvu zbog obveze obavljanja javne usluge zahvaljujući doprinosima dobivenima od Regije za pokrivanje operativnih troškova. Osim toga, trgovačko društvo Buonotourist smatra da bi bilo nemoguće procijeniti putnički promet u scenariju slobodnog tržišta. Stoga je „induktivna metoda” koju je propisao Consiglio di Stato legitimna. Naposljetku, trgovačko društvo Buonotourist podsjetilo je da je u člancima 10. i 11. utvrđeno pravo javnih prijevoznika koji podliježu obvezi obavljanja javne usluge da dobiju naknadu za sve negativne financijske učinke koji proizlaze iz njihove obveze. |
| --- | --- |

(46)

U pogledu točnosti načina izračuna i njegove usklađenosti s pravom Unije, trgovačko društvo Buonotourist smatralo je da trgovačko društvo mora dobiti naknadu za nepovoljni položaj nastao u smislu razlike između nižih prihoda i većih troškova uslijed obveze obavljanja javne usluge. Kako bi utvrdilo niži iznos prihoda na temelju pouzdanih podataka, trgovačko društvo Buonotourist prvo je uzelo u obzir stvarne godišnje operativne prihode koji su umnožak stvarnog broja jedinica mjere prijevoza i određenih cijena. Zatim je utvrdilo iznos koji treba oduzeti u skladu s pravilima Unije uzimajući u obzir prihod nužan za pokrivanje stvarnih troškova zabilježenih u godišnjim izvješćima. Iznos godišnjih operativnih prihoda u skladu je sa stvarnim prihodima trgovačkog društva od obavljanja djelatnosti predviđene u okviru tarifne obveze koja je zasebno navedena u godišnjim financijskim izvješćima trgovačkog društva Buonotourist i na obrascima E koji se svake godine šalju Regiji, koja nikada nije dovodila u pitanje njihovu pouzdanost. Stoga nema potrebe za raščlambom tih iznosa na njihove sastavne dijelove iako oni uključuju prihode za linije koje nisu bile obuhvaćene koncesijama i stoga su prekomjerni. U pogledu iznosa koji treba oduzeti, trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da je upotrijebilo kriterij koji je u potpunosti u skladu s uputama iz Uredbe (EEZ) br. 1191/1969 kojom je dopuštena primjena cijene koju bi trgovačko društvo primijenilo da je poslovalo na tržišnoj osnovi kako bi pokrilo stvarne nastale troškove. U pogledu razlike između troškova koji bi nastali trgovačkom društvu uslijed primjene najpovoljnije postojeće stope ili poslovanja na tržišnoj osnovi i stvarno nastalih troškova, trgovačko društvo Buonotourist smatralo je da je je njegov izračun u potpunosti u skladu s člankom 11. te Uredbe jer je njime obuhvaćen niži trošak koji je nastao trgovačkom društvu zbog obveze obavljanja javne usluge zahvaljujući doprinosima dobivenima od Regije za pokrivanje operativnih troškova. Osim toga, trgovačko društvo Buonotourist smatra da bi bilo nemoguće procijeniti putnički promet u scenariju slobodnog tržišta. Stoga je „induktivna metoda” koju je propisao Consiglio di Stato legitimna. Naposljetku, trgovačko društvo Buonotourist podsjetilo je da je u člancima 10. i 11. utvrđeno pravo javnih prijevoznika koji podliježu obvezi obavljanja javne usluge da dobiju naknadu za sve negativne financijske učinke koji proizlaze iz njihove obveze.

| (47) | U pogledu pojma državne potpore, trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da tržište javnog prijevoza u Italiji u predmetnom razdoblju nije bilo otvoreno za tržišno natjecanje trgovačkih društava s poslovnim nastanom u drugim državama članicama. Trgovačko društvo Buonotourist stoga je zaključilo da nije bilo učinka na trgovinu. Isto tako, s obzirom na trenutačnu organizaciju usluge lokalnog javnog prijevoza utemeljenu na jednostranim, isključivim koncesijama za određene linije, ne postoji velika vjerojatnost da će se naknadom narušiti tržišno natjecanje. Nadalje, Regija je odredila standardni trošak po kilometru i koncesionar ga je prihvatio zajedno sa svim ostalim obvezama obavljanja javne usluge te stoga ne bi bilo prednosti. Trgovačko društvo Buonotourist stoga je smatralo da u predmetnom slučaju nisu ispunjena najmanje tri uvjeta koja je Sud Europske unije propisao za utvrđivanje državne potpore. |
| --- | --- |

(47)

U pogledu pojma državne potpore, trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je da tržište javnog prijevoza u Italiji u predmetnom razdoblju nije bilo otvoreno za tržišno natjecanje trgovačkih društava s poslovnim nastanom u drugim državama članicama. Trgovačko društvo Buonotourist stoga je zaključilo da nije bilo učinka na trgovinu. Isto tako, s obzirom na trenutačnu organizaciju usluge lokalnog javnog prijevoza utemeljenu na jednostranim, isključivim koncesijama za određene linije, ne postoji velika vjerojatnost da će se naknadom narušiti tržišno natjecanje. Nadalje, Regija je odredila standardni trošak po kilometru i koncesionar ga je prihvatio zajedno sa svim ostalim obvezama obavljanja javne usluge te stoga ne bi bilo prednosti. Trgovačko društvo Buonotourist stoga je smatralo da u predmetnom slučaju nisu ispunjena najmanje tri uvjeta koja je Sud Europske unije propisao za utvrđivanje državne potpore.

| (48) | Trgovačko društvo Buonotourist smatra da se spojivost naknade mora ocjenjivati s obzirom na Uredbu (EEZ) br. 1191/69. U pogledu izuzeća od obveze prethodne prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69, trgovačko društvo Buonotourist smatralo je da je, budući da je Regija jednostrano utvrdila tarifnu obvezu i iznosi ne predstavljaju obveze obavljanja javne usluge u skladu s ugovorom o uslugama već proizlaze iz ispravne primjene izračuna u skladu s člankom 11. Uredbe u okviru koncesije, plaćanje naknade izuzeto od obveze prijave iz članka 17. stavka 2. iste Uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Trgovačko društvo Buonotourist smatra da se spojivost naknade mora ocjenjivati s obzirom na Uredbu (EEZ) br. 1191/69. U pogledu izuzeća od obveze prethodne prijave u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69, trgovačko društvo Buonotourist smatralo je da je, budući da je Regija jednostrano utvrdila tarifnu obvezu i iznosi ne predstavljaju obveze obavljanja javne usluge u skladu s ugovorom o uslugama već proizlaze iz ispravne primjene izračuna u skladu s člankom 11. Uredbe u okviru koncesije, plaćanje naknade izuzeto od obveze prijave iz članka 17. stavka 2. iste Uredbe.

5.   PRIMJEDBE ITALIJE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (49) | Talijanska nadležna tijela na nacionalnoj razini nisu dostavila primjedbe na primjedbe trgovačkog društva Buonotourist. Dostavila ih je samo regija Kampanija 11. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(49)

Talijanska nadležna tijela na nacionalnoj razini nisu dostavila primjedbe na primjedbe trgovačkog društva Buonotourist. Dostavila ih je samo regija Kampanija 11. srpnja 2014.

| (50) | Regija je u svojem podnesku objasnila da se zasebno računovodstvo koje vodi Bounotourist odnosi samo na usluge iznajmljivanja (noleggio ili fuorilinea) u odnosu na usluge autobusnog prijevoza općenito. Usluge autobusnog prijevoza koje pruža trgovačko društvo Buonotourist uključivale su međuregionalne i međunarodne linije (takozvane usluge „ovlaštenog” prijevoza) koje je trgovačko društvo pružalo na vlastiti rizik. Regija je dostavila dokaze o tome da je trgovačko društvo Buonotourist pružalo takve odobrene usluge u predmetnom razdoblju. Regija je posebno dostavila Odluku regionalne vlade br. 8734/1999 kojom se odobravaju usluge između dvaju regija i obavijest br. 8734/1999 Ministarstva infrastrukture i prometa kojom se potvrđuje obavljanje tri međuregionalne linije. Nadalje, u financijskim izvješćima trgovačkog društva za 1998. i 2000. jasno su navedene međunarodne i međuregionalne aktivnosti kao i presuda br. 2157/2004 Regionalnog upravnog suda pokrajine Lazio (Tribunal Amministrativo Regionale). |
| --- | --- |

(50)

Regija je u svojem podnesku objasnila da se zasebno računovodstvo koje vodi Bounotourist odnosi samo na usluge iznajmljivanja (noleggio ili fuorilinea) u odnosu na usluge autobusnog prijevoza općenito. Usluge autobusnog prijevoza koje pruža trgovačko društvo Buonotourist uključivale su međuregionalne i međunarodne linije (takozvane usluge „ovlaštenog” prijevoza) koje je trgovačko društvo pružalo na vlastiti rizik. Regija je dostavila dokaze o tome da je trgovačko društvo Buonotourist pružalo takve odobrene usluge u predmetnom razdoblju. Regija je posebno dostavila Odluku regionalne vlade br. 8734/1999 kojom se odobravaju usluge između dvaju regija i obavijest br. 8734/1999 Ministarstva infrastrukture i prometa kojom se potvrđuje obavljanje tri međuregionalne linije. Nadalje, u financijskim izvješćima trgovačkog društva za 1998. i 2000. jasno su navedene međunarodne i međuregionalne aktivnosti kao i presuda br. 2157/2004 Regionalnog upravnog suda pokrajine Lazio (Tribunal Amministrativo Regionale).

| (51) | Obavljanje „odobrenih” međuregionalnih i međunarodnih usluga prijevoza nije zasebno navedeno u financijskim izvješćima trgovačkog društva Buonotourist. Naposljetku, iz obrazaca E koje trgovačko društvo Buonotourist svake godine dostavlja Regiji ne može se vidjeti odvajanje računa za te usluge jer su stvarni troškovi i prihodi za obavljanje usluga autobusnog prijevoza navedeni zasebno pod stavkom „javni lokalni prijevoz u regiji Kampanija”, a usluge iznajmljivanja navedene su pod „Iznajmljivanje”. (noleggio or fuorilinea). Regija tvrdi da su u stupcu „Javni lokalni prijevoz u regiji Kampanija” prikazani svi troškovi i prihodi navedeni u „Izvješću o prihodima o autobusnim uslugama” koje predstavljaju sve autobusne usluge općenito, uključujući ovlaštene međuregionalne i međunarodne usluge prijevoza. |
| --- | --- |

(51)

Obavljanje „odobrenih” međuregionalnih i međunarodnih usluga prijevoza nije zasebno navedeno u financijskim izvješćima trgovačkog društva Buonotourist. Naposljetku, iz obrazaca E koje trgovačko društvo Buonotourist svake godine dostavlja Regiji ne može se vidjeti odvajanje računa za te usluge jer su stvarni troškovi i prihodi za obavljanje usluga autobusnog prijevoza navedeni zasebno pod stavkom „javni lokalni prijevoz u regiji Kampanija”, a usluge iznajmljivanja navedene su pod „Iznajmljivanje”. (noleggio or fuorilinea). Regija tvrdi da su u stupcu „Javni lokalni prijevoz u regiji Kampanija” prikazani svi troškovi i prihodi navedeni u „Izvješću o prihodima o autobusnim uslugama” koje predstavljaju sve autobusne usluge općenito, uključujući ovlaštene međuregionalne i međunarodne usluge prijevoza.

6.   PROCJENA POTPORE

6.1.   POSTOJANJE POTPORE

| (52) | U skladu s člankom 107. stavka 1. UFEU-a „sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe nisu sukladne s unutarnjim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica”. |
| --- | --- |

(52)

U skladu s člankom 107. stavka 1. UFEU-a „sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe nisu sukladne s unutarnjim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica”.

| (53) | U skladu s time, da bi se mogla smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, državna potpora mora istodobno ispunjivati sljedeće uvjete:






  — | mora ju dodjeljivati država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava, |
| --- | --- | --- |

(53)

U skladu s time, da bi se mogla smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, državna potpora mora istodobno ispunjivati sljedeće uvjete:

—

mora ju dodjeljivati država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava,

| — | njome se mora davati selektivna prednost pogodovanjem određenim trgovačkim društvima ili proizvodnjom određenih proizvoda, |
| --- | --- |

—

njome se mora davati selektivna prednost pogodovanjem određenim trgovačkim društvima ili proizvodnjom određenih proizvoda,

| — | njome se narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost da će biti narušeno, i |
| --- | --- |

—

njome se narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost da će biti narušeno, i

| — | mora utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

—

mora utjecati na trgovinu između država članica.

6.1.1.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (54) | Komisija napominje da se presudom Consiglio di Stato traži od Regije da plati dodatnu naknadu trgovačkom društvu Buonotourist za obavljanje usluga linijskog autobusnog prijevoza u predmetnom razdoblju na linijama u području Regije. Drugi stručnjak kojeg je imenovao sud izračunao je da je trgovačko društvo bilo u gospodarski nepovoljnom položaju jer mu je isplaćena preniska naknada samo za 1998., 1999. i 2000. u iznosu od 1 1 11  572 EUR uslijed navodne tarifne obveze koja mu je određena. Regija je taj iznos platila trgovačkom društvu Buonotourist 21. prosinca 2012. kako bi postupila u skladu s presudom. |
| --- | --- |

(54)

Komisija napominje da se presudom Consiglio di Stato traži od Regije da plati dodatnu naknadu trgovačkom društvu Buonotourist za obavljanje usluga linijskog autobusnog prijevoza u predmetnom razdoblju na linijama u području Regije. Drugi stručnjak kojeg je imenovao sud izračunao je da je trgovačko društvo bilo u gospodarski nepovoljnom položaju jer mu je isplaćena preniska naknada samo za 1998., 1999. i 2000. u iznosu od 1 1 11  572 EUR uslijed navodne tarifne obveze koja mu je određena. Regija je taj iznos platila trgovačkom društvu Buonotourist 21. prosinca 2012. kako bi postupila u skladu s presudom.

| (55) | Činjenica da je nacionalni sud odredio Regiji da plati naknadu trgovačkom društvu ne znači da se potpora ne može pripisati Regiji koja postupa u skladu s tom presudom jer se nacionalni sudovi te države moraju smatrati tijelima te države i stoga ih obvezuje njihova dužnost iskrene suradnje (14). |
| --- | --- |

(55)

Činjenica da je nacionalni sud odredio Regiji da plati naknadu trgovačkom društvu ne znači da se potpora ne može pripisati Regiji koja postupa u skladu s tom presudom jer se nacionalni sudovi te države moraju smatrati tijelima te države i stoga ih obvezuje njihova dužnost iskrene suradnje (14).

| (56) | Mjera se stoga može pripisati državi i ta je naknada isplaćena iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(56)

Mjera se stoga može pripisati državi i ta je naknada isplaćena iz državnih sredstava.

6.1.2.   Selektivna ekonomska prednost

| (57) | Komisija napominje da trgovačko društvo Buonotourist od početka obavlja gospodarsku djelatnost, odnosno, obavlja usluge putničkog prijevoza uz nadoknadu. Stoga bi se trgovačko društvo Buonotourist trebalo smatrati „poduzetnikom” u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(57)

Komisija napominje da trgovačko društvo Buonotourist od početka obavlja gospodarsku djelatnost, odnosno, obavlja usluge putničkog prijevoza uz nadoknadu. Stoga bi se trgovačko društvo Buonotourist trebalo smatrati „poduzetnikom” u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (58) | Odobravanje mjere isto bi se trebalo smatrati selektivnim jer će od toga imati koristi samo trgovačko društvo Buonotourist. |
| --- | --- |

(58)

Odobravanje mjere isto bi se trebalo smatrati selektivnim jer će od toga imati koristi samo trgovačko društvo Buonotourist.

| (59) | U pogledu odobravanja ekonomske prednosti, iz presude u predmetu Altmark proizlazi da naknada dodijeljena poduzetnicima od strane države ili iz državnih sredstava kao protunaknada za obveze pružanja javne usluge ne predstavlja prednost dotičnim poduzetnicima te stoga ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, pod uvjetom da su ispunjena sljedeća četiri uvjeta (15):






  — | prvo, poduzetnik primatelj potpore mora izvršavati obvezu obavljanja javne usluge i te su obveze jasno definirane, |
| --- | --- | --- |

(59)

U pogledu odobravanja ekonomske prednosti, iz presude u predmetu Altmark proizlazi da naknada dodijeljena poduzetnicima od strane države ili iz državnih sredstava kao protunaknada za obveze pružanja javne usluge ne predstavlja prednost dotičnim poduzetnicima te stoga ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, pod uvjetom da su ispunjena sljedeća četiri uvjeta (15):

—

prvo, poduzetnik primatelj potpore mora izvršavati obvezu obavljanja javne usluge i te su obveze jasno definirane,

| — | drugo, parametri na temelju kojih se izračunava naknada utvrđeni su unaprijed na objektivan i transparentan način, |
| --- | --- |

—

drugo, parametri na temelju kojih se izračunava naknada utvrđeni su unaprijed na objektivan i transparentan način,

| — | treće, naknada ne premašuje iznos nužan za pokrivanje cjelokupnih ili dijela troškova nastalih za vrijeme izvršavanja obveze obavljanja javne usluge uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit ostvarenu ostvarivanjem tih obveza, |
| --- | --- |

—

treće, naknada ne premašuje iznos nužan za pokrivanje cjelokupnih ili dijela troškova nastalih za vrijeme izvršavanja obveze obavljanja javne usluge uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit ostvarenu ostvarivanjem tih obveza,

| — | četvrto, ako poduzetnik koji će izvršavati obvezu obavljanja javne usluge nije odabran u postupku javne nabave, iznos potrebne naknade utvrđen je na temelju analize troškova koji bi nastali tijekom izvršavanja tih obveza u tipičnom poduzeću kojim se dobro upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva, kako bi moglo ispuniti nužne zahtjeve za obavljanje javne usluge, uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit za izvršavanje obveza. |
| --- | --- |

—

četvrto, ako poduzetnik koji će izvršavati obvezu obavljanja javne usluge nije odabran u postupku javne nabave, iznos potrebne naknade utvrđen je na temelju analize troškova koji bi nastali tijekom izvršavanja tih obveza u tipičnom poduzeću kojim se dobro upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva, kako bi moglo ispuniti nužne zahtjeve za obavljanje javne usluge, uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit za izvršavanje obveza.

| (60) | U skladu s presudom u predmetu Altmark moraju biti istodobno ispunjena sva četiri uvjeta da bi se moglo isključiti postojanje gospodarske prednosti ako se naknada trgovačkim društvima dodjeljuje zbog obveze javne usluge koja im je određena. |
| --- | --- |

(60)

U skladu s presudom u predmetu Altmark moraju biti istodobno ispunjena sva četiri uvjeta da bi se moglo isključiti postojanje gospodarske prednosti ako se naknada trgovačkim društvima dodjeljuje zbog obveze javne usluge koja im je određena.

| (61) | Komisija prvo napominje da talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo Buonotourist nisu mogli dostaviti akt o ovlaštenju koji se odnosi na predmetno razdoblje i da trgovačko društvo Buonotourist nije moglo jasno utvrditi obveze koje je moralo izvršavati, a koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge, što je detaljnije objašnjeno pod 6.2. pododjeljak i. |
| --- | --- |

(61)

Komisija prvo napominje da talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo Buonotourist nisu mogli dostaviti akt o ovlaštenju koji se odnosi na predmetno razdoblje i da trgovačko društvo Buonotourist nije moglo jasno utvrditi obveze koje je moralo izvršavati, a koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge, što je detaljnije objašnjeno pod 6.2. pododjeljak i.

| (62) | Drugo, Komisija primjećuje da se naknada dodijeljena presudom suda Consiglio di Stato temelji isključivo na ex post izračunu primjenom „induktivne metode” budući da nisu postojali potrebni i pouzdani podaci. Komisija stoga zaključuje da parametri na temelju kojih su stručnjaci koje je imenovao sud izračunali navodni premali iznos naknade nisu utvrđeni unaprijed i stoga se čini da nije ispunjen drugi uvjet iz presude Altmark koji se odnosi na neprijavljenu mjeru. |
| --- | --- |

(62)

Drugo, Komisija primjećuje da se naknada dodijeljena presudom suda Consiglio di Stato temelji isključivo na ex post izračunu primjenom „induktivne metode” budući da nisu postojali potrebni i pouzdani podaci. Komisija stoga zaključuje da parametri na temelju kojih su stručnjaci koje je imenovao sud izračunali navodni premali iznos naknade nisu utvrđeni unaprijed i stoga se čini da nije ispunjen drugi uvjet iz presude Altmark koji se odnosi na neprijavljenu mjeru.

| (63) | S obzirom na kumulativnu prirodu uvjeta iz presude Altmark, Komisija ne mora preispitivati jesu li u ovom slučaju ispunjena preostala dva uvjeta iz presude Altmark. U skladu s time, plaćanjem dodatne naknade trgovačkom društvu Buonotourist za usluge pružene u predmetnom razdoblju tom se trgovačkom društvu daje selektivna gospodarska prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(63)

S obzirom na kumulativnu prirodu uvjeta iz presude Altmark, Komisija ne mora preispitivati jesu li u ovom slučaju ispunjena preostala dva uvjeta iz presude Altmark. U skladu s time, plaćanjem dodatne naknade trgovačkom društvu Buonotourist za usluge pružene u predmetnom razdoblju tom se trgovačkom društvu daje selektivna gospodarska prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.1.3.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

| (64) | Trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je u svojim opažanjima da tržište javnog prijevoza u Italiji nije bilo otvoreno za tržišno natjecanje s trgovačkim društvima s poslovnim nastanom u drugim državama članicama za vrijeme predmetnog razdoblja pa stoga sporna mjera nije mogla utjecati na trgovinu ili narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(64)

Trgovačko društvo Buonotourist tvrdilo je u svojim opažanjima da tržište javnog prijevoza u Italiji nije bilo otvoreno za tržišno natjecanje s trgovačkim društvima s poslovnim nastanom u drugim državama članicama za vrijeme predmetnog razdoblja pa stoga sporna mjera nije mogla utjecati na trgovinu ili narušiti tržišno natjecanje.

| (65) | Komisija u prvom redu podsjeća da je sporna mjera stupila na snagu 21. prosinca 2012. znatno nakon što je tržište javnog putničkog prijevoza u Italiji otvoreno za tržišno natjecanje. Budući da predmetna mjera u tom trenutku proizvodi učinke na tržištu, u tom se trenutku također mora ocijeniti hoće li se mjerom narušavati tržišno natjecanje i hoće li ona utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(65)

Komisija u prvom redu podsjeća da je sporna mjera stupila na snagu 21. prosinca 2012. znatno nakon što je tržište javnog putničkog prijevoza u Italiji otvoreno za tržišno natjecanje. Budući da predmetna mjera u tom trenutku proizvodi učinke na tržištu, u tom se trenutku također mora ocijeniti hoće li se mjerom narušavati tržišno natjecanje i hoće li ona utjecati na trgovinu između država članica.

| (66) | U svakom slučaju, Komisija dalje primjećuje da je, kako je SEU naveo u svojoj presudi u predmetu Altmark, od 1995. nekoliko država članica počelo otvarati određena tržišta prijevoza tržišnom natjecanju trgovačkih društava s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, pa je stoga u tom trenutku već nekoliko trgovačkih društava nudilo svoje usluge gradskog, prigradskog i regionalnog prijevoza u državama članicama koje nisu države članice njihovog podrijetla. |
| --- | --- |

(66)

U svakom slučaju, Komisija dalje primjećuje da je, kako je SEU naveo u svojoj presudi u predmetu Altmark, od 1995. nekoliko država članica počelo otvarati određena tržišta prijevoza tržišnom natjecanju trgovačkih društava s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, pa je stoga u tom trenutku već nekoliko trgovačkih društava nudilo svoje usluge gradskog, prigradskog i regionalnog prijevoza u državama članicama koje nisu države članice njihovog podrijetla.

| (67) | Stoga bi trebalo smatrati da bi se dodjeljivanjem naknade trgovačkom društvu Buonotourist vjerojatno narušilo tržišno natjecanje na tržištu obavljanja usluga prijevoza putnika i to bi vjerojatno utjecalo na trgovinu između država članica u tolikoj mjeri da bi se narušila sposobnost prijevoznika s poslovnim nastanom u drugim državama članicama da pruže usluge u Italiji i pojačao bi se položaj trgovačkog društva Buonotourist na tržištu jer bi se ono oslobodilo troškova koje bi obično moralo snositi u svakodnevnom upravljanju ili uobičajenim aktivnostima (16). |
| --- | --- |

(67)

Stoga bi trebalo smatrati da bi se dodjeljivanjem naknade trgovačkom društvu Buonotourist vjerojatno narušilo tržišno natjecanje na tržištu obavljanja usluga prijevoza putnika i to bi vjerojatno utjecalo na trgovinu između država članica u tolikoj mjeri da bi se narušila sposobnost prijevoznika s poslovnim nastanom u drugim državama članicama da pruže usluge u Italiji i pojačao bi se položaj trgovačkog društva Buonotourist na tržištu jer bi se ono oslobodilo troškova koje bi obično moralo snositi u svakodnevnom upravljanju ili uobičajenim aktivnostima (16).

| (68) | Komisija također napominje da je trgovačko društvo Buonotourist aktivno na drugim tržištima, odnosno, na tržištu usluga iznajmljivanja i stoga se natječe na tom tržištu s drugim trgovačkim društvima u Uniji. Naknadom dodijeljenom trgovačkom društvu Buonotourist moglo bi se također ugroziti tržišno natjecanje i njome bi se moglo utjecati na trgovinu između država članica i na tim tržištima. |
| --- | --- |

(68)

Komisija također napominje da je trgovačko društvo Buonotourist aktivno na drugim tržištima, odnosno, na tržištu usluga iznajmljivanja i stoga se natječe na tom tržištu s drugim trgovačkim društvima u Uniji. Naknadom dodijeljenom trgovačkom društvu Buonotourist moglo bi se također ugroziti tržišno natjecanje i njome bi se moglo utjecati na trgovinu između država članica i na tim tržištima.

| (69) | Stoga Komisija zaključuje da se mjerom narušava tržišno natjecanje i da ona utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(69)

Stoga Komisija zaključuje da se mjerom narušava tržišno natjecanje i da ona utječe na trgovinu među državama članicama.

6.1.4.   Zaključak

| (70) | S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(70)

S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.2.   IZUZEĆE OD OBVEZE PRETHODNE PRIJAVE U SKLADU S UREDBOM (EEZ) BR. 1191/69

| (71) | Prema obrazloženju suda Consiglio di Stato, trgovačko društvo Buonotourist steklo je pravo na dodatnu naknadu za obavljanje predmetnih usluga prijevoza u trenutku kada je obavljalo te usluge. Da bi to obrazloženje bilo valjano, plaćanja naknade morala bi biti izuzeta iz postupka obveznog prijavljivanja u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. U protivnom, ako naknada čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, ona bi neprijavljivanjem postala nezakonita u skladu s člankom 108. Ugovora. |
| --- | --- |

(71)

Prema obrazloženju suda Consiglio di Stato, trgovačko društvo Buonotourist steklo je pravo na dodatnu naknadu za obavljanje predmetnih usluga prijevoza u trenutku kada je obavljalo te usluge. Da bi to obrazloženje bilo valjano, plaćanja naknade morala bi biti izuzeta iz postupka obveznog prijavljivanja u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. U protivnom, ako naknada čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, ona bi neprijavljivanjem postala nezakonita u skladu s člankom 108. Ugovora.

| (72) | To je zato što je, u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/1969, naknada plaćena u skladu s tom Uredbom izuzeta od postupka prethodnog obavješćivanja iz članka 108. stavka 3. Ugovora pa stoga i od prijavljivanja. |
| --- | --- |

(72)

To je zato što je, u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/1969, naknada plaćena u skladu s tom Uredbom izuzeta od postupka prethodnog obavješćivanja iz članka 108. stavka 3. Ugovora pa stoga i od prijavljivanja.

| (73) | Međutim, iz presude Combus može se zaključiti da se pojam „naknade za javnu uslugu” u smislu te odredbe mora tumačiti vrlo restriktivno (17). Izuzećem od obveze prijave predviđene u članku 17. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 obuhvaćena je samo naknada za obveze obavljanja javne usluge koje su trgovačkom društvu određene jednostrano u skladu s člankom 2. te Uredbe izračunata primjenom metode opisane u člancima 10. do 13. iste Uredbe (zajednički postupak isplate naknade), a ne ugovorima o javnoj usluzi definiranima u članku 14. Uredbe. Naknada plaćena na temelju ugovora o javnoj usluzi definiranog u članku 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 koja čini državnu potporu mora se prijaviti Komisiji prije stupanja na snagu. Neprijavljena naknada smatrat će se nezakonito provedenom potporom u skladu s člankom 108. Ugovora. |
| --- | --- |

(73)

Međutim, iz presude Combus može se zaključiti da se pojam „naknade za javnu uslugu” u smislu te odredbe mora tumačiti vrlo restriktivno (17). Izuzećem od obveze prijave predviđene u članku 17. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 obuhvaćena je samo naknada za obveze obavljanja javne usluge koje su trgovačkom društvu određene jednostrano u skladu s člankom 2. te Uredbe izračunata primjenom metode opisane u člancima 10. do 13. iste Uredbe (zajednički postupak isplate naknade), a ne ugovorima o javnoj usluzi definiranima u članku 14. Uredbe. Naknada plaćena na temelju ugovora o javnoj usluzi definiranog u članku 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 koja čini državnu potporu mora se prijaviti Komisiji prije stupanja na snagu. Neprijavljena naknada smatrat će se nezakonito provedenom potporom u skladu s člankom 108. Ugovora.

| (74) | Pitanje jesu li člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 talijanska nadležna tijela stvarno oslobođena obveze prethodne prijave u ovom slučaju ovisi prvo o tome je li Regija zaista trgovačkom društvu Buonotourist jednostrano odredila obvezu obavljanja javne usluge i, drugo, o tome je li naknada plaćena na temelju te obveze u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija će naizmjence razmotriti oba pitanja. |
| --- | --- |

(74)

Pitanje jesu li člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 talijanska nadležna tijela stvarno oslobođena obveze prethodne prijave u ovom slučaju ovisi prvo o tome je li Regija zaista trgovačkom društvu Buonotourist jednostrano odredila obvezu obavljanja javne usluge i, drugo, o tome je li naknada plaćena na temelju te obveze u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Komisija će naizmjence razmotriti oba pitanja.

i.   Jednostrano određena obveza obavljanja javne usluge

| (75) | Komisija napominje da joj talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo Buonotourist nisu mogli dostaviti akt o ovlaštenju iz predmetnog razdoblja. Trgovačko društvo Buonotourist Komisiji je dostavilo samo ugovore koji su se primjenjivali od 2003. |
| --- | --- |

(75)

Komisija napominje da joj talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo Buonotourist nisu mogli dostaviti akt o ovlaštenju iz predmetnog razdoblja. Trgovačko društvo Buonotourist Komisiji je dostavilo samo ugovore koji su se primjenjivali od 2003.

| (76) | Talijanska nadležna tijela tvrde da je primjerak ugovora o koncesiji koji su dostavila, a koji se odnosio na drugo trgovačko društvo, standardni ugovor koji se u predmetnom razdoblju upotrebljavao u Regiji. Međutim, primjerak ugovora o koncesiji važio je samo od travnja 1972. do prosinca 1973., što je više od 20 godina prije predmetnog razdoblja, i prije stupanja na snagu Zakona br. 151/1981, koji je donesen Regionalnim zakonom br. 16/1983 na temelju kojeg je trgovačko društvo izvorno dobilo naknadu. Iako se čini da su u primjerku ugovora o koncesiji predviđene jednake obveze koje bi se mogle opisati obvezama obavljanja javne usluge (npr. u točkama 2., 9. i 10.), uključujući dužnost davanja popusta studentima, radnicima, učiteljima i zaposlenicima u javnom i privatnom sektoru i dužnost besplatnog prijevoza određenih kategorija putnika, Komisija nema dokaza da su se iste obveze zaista primjenjivale na trgovačko društvo Buonotourist u predmetnom razdoblju jer ne postoji ugovor o ovlaštenju. S druge strane, budući da su pružene usluge bile linijske usluge, za potrebe propisa o koncesiji, kojima se trgovačkom društvu Buonotourist davalo isključivo pravo na obavljanje tih usluga, bilo je nužno navesti unaprijed rješenja za obavljanje tih usluga. Trgovačko društvo Buonotourist nije dostavilo dokaze da je Regija jednostrano odredila ta rješenja, umjesto da ih predloži operator, u zamjenu za pravo na isključivo obavljanje usluga i da ih je regija naknadno odobrila. U svakom slučaju, metodologija koju je stručnjak kojeg je imenovao sud odredio za izračunavanje navodne nedovoljne naknade ne odnosi se na te obveze. |
| --- | --- |

(76)

Talijanska nadležna tijela tvrde da je primjerak ugovora o koncesiji koji su dostavila, a koji se odnosio na drugo trgovačko društvo, standardni ugovor koji se u predmetnom razdoblju upotrebljavao u Regiji. Međutim, primjerak ugovora o koncesiji važio je samo od travnja 1972. do prosinca 1973., što je više od 20 godina prije predmetnog razdoblja, i prije stupanja na snagu Zakona br. 151/1981, koji je donesen Regionalnim zakonom br. 16/1983 na temelju kojeg je trgovačko društvo izvorno dobilo naknadu. Iako se čini da su u primjerku ugovora o koncesiji predviđene jednake obveze koje bi se mogle opisati obvezama obavljanja javne usluge (npr. u točkama 2., 9. i 10.), uključujući dužnost davanja popusta studentima, radnicima, učiteljima i zaposlenicima u javnom i privatnom sektoru i dužnost besplatnog prijevoza određenih kategorija putnika, Komisija nema dokaza da su se iste obveze zaista primjenjivale na trgovačko društvo Buonotourist u predmetnom razdoblju jer ne postoji ugovor o ovlaštenju. S druge strane, budući da su pružene usluge bile linijske usluge, za potrebe propisa o koncesiji, kojima se trgovačkom društvu Buonotourist davalo isključivo pravo na obavljanje tih usluga, bilo je nužno navesti unaprijed rješenja za obavljanje tih usluga. Trgovačko društvo Buonotourist nije dostavilo dokaze da je Regija jednostrano odredila ta rješenja, umjesto da ih predloži operator, u zamjenu za pravo na isključivo obavljanje usluga i da ih je regija naknadno odobrila. U svakom slučaju, metodologija koju je stručnjak kojeg je imenovao sud odredio za izračunavanje navodne nedovoljne naknade ne odnosi se na te obveze.

| (77) | Komisija je također ocijenila može li se obveza obavljanja javne usluge izvesti iz Regionalnog zakona br. 16/1983 jer je taj zakon pravna osnova koju su Regija i trgovačko društvo Buonotourist naveli kao relevantni zakon za odobravanje naknade trgovačkom društvu u predmetnom razdoblju (vidjeti uvodne izjave 23. i 40.). U tom pogledu, treba napomenuti da je u Regionalnom zakonu propisano samo da subjekti i javni ili privatni poduzetnici koji obavljaju usluge javnog lokalnog prijevoza na temelju koncesije mogu dobiti javni doprinos. U članku 2. Regionalnog zakona jasno je navedeno sljedeće: „svaki mogući gubitak ili manjak koji nije obuhvaćen prethodno utvrđenim regionalnim doprinosima (u članku 2.) naplaćuje se pojedinom poduzetniku”. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je također ocijenila može li se obveza obavljanja javne usluge izvesti iz Regionalnog zakona br. 16/1983 jer je taj zakon pravna osnova koju su Regija i trgovačko društvo Buonotourist naveli kao relevantni zakon za odobravanje naknade trgovačkom društvu u predmetnom razdoblju (vidjeti uvodne izjave 23. i 40.). U tom pogledu, treba napomenuti da je u Regionalnom zakonu propisano samo da subjekti i javni ili privatni poduzetnici koji obavljaju usluge javnog lokalnog prijevoza na temelju koncesije mogu dobiti javni doprinos. U članku 2. Regionalnog zakona jasno je navedeno sljedeće: „svaki mogući gubitak ili manjak koji nije obuhvaćen prethodno utvrđenim regionalnim doprinosima (u članku 2.) naplaćuje se pojedinom poduzetniku”.

| (78) | Komisija dalje napominje da su u regionalnim aktima koje je dostavilo trgovačko društvo Buonotourist (vidjeti uvodnu izjavu 40.) spomenute neke ugovorne obveze uspostavljene između trgovačkog društva Buonotourist i Regije u predmetnom razdoblju. Međutim, u tim aktima nisu jasno utvrđene obveze koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge unatoč tome što su pokazatelj mogućeg postojanja tih obveza. Osim toga, postojanjem ugovornih obveza isključuje se mogućnost jednostranog određivanja obveza obavljanja javne usluge trgovačkom društvu Buonotourist. U svakom slučaju, metodologija koju je stručnjak kojeg je imenovao sud odredio za izračunavanje navodne nedovoljne naknade ne odnosi se na te obveze. |
| --- | --- |

(78)

Komisija dalje napominje da su u regionalnim aktima koje je dostavilo trgovačko društvo Buonotourist (vidjeti uvodnu izjavu 40.) spomenute neke ugovorne obveze uspostavljene između trgovačkog društva Buonotourist i Regije u predmetnom razdoblju. Međutim, u tim aktima nisu jasno utvrđene obveze koje bi se mogle opisati kao obveze obavljanja javne usluge unatoč tome što su pokazatelj mogućeg postojanja tih obveza. Osim toga, postojanjem ugovornih obveza isključuje se mogućnost jednostranog određivanja obveza obavljanja javne usluge trgovačkom društvu Buonotourist. U svakom slučaju, metodologija koju je stručnjak kojeg je imenovao sud odredio za izračunavanje navodne nedovoljne naknade ne odnosi se na te obveze.

| (79) | U vezi s postojanjem tarifne obveze, iako je sudski vještak izračunao dodatnu naknadu na temelju članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, Komisija nema dokaza da su takve obveze zaista jednostrano određene trgovačkom društvu Buonotourist. U skladu s člankom 2. stavkom 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, tarifne obveze su „obveze koje su određene prijevoznicima da primjenjuju fiksne stope ili stope koje je odobrilo neko javno tijelo posebno za određene kategorije putnika, određene kategorije robe ili na određenim linijama, koje su protivne tržišnim interesima poduzetnika i koje su rezultat određivanja ili odbijanja izmjene posebnih odredbi o cijenama.” S druge strane, definicija tarifnih obveza „ne primjenjuje se na obveze koje proizlaze iz općih mjera cjenovne politike koje se primjenjuju u gospodarstvu u cjelini ili na mjere poduzete u pogledu cijena i uvjeta prijevoza općenito u cilju organizacije tržišta prijevoza ili njegovog dijela”. Komisija potvrđuje da su u točki 27. primjerka ugovora o koncesiji iz 1972./1973. propisane primjenjive cijene za operatora na kojeg se primjenjuje, ali podsjeća da nije primila sličan akt o koncesiji ili ovlaštenju za trgovačko društvo Buonotourist za predmetno razdoblje na temelju kojeg bi mogla utvrditi da su poduzetniku određene takve obveze. U svakom slučaju, Komisija napominje da je, u skladu s člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983, godišnja naknada poduzetnicima koji obavljaju usluge javnog prijevoza izračunata ex ante kao razlika između prihoda koji proizlaze iz primjene najmanjih cijena i takozvanog „standardnog troška” (vidjeti uvodnu izjavu 23.). Komisija stoga zaključuje da su u Regionalnom zakonu propisane najmanje cijene, čime je također isključeno postojanje opće tarifne obveze. |
| --- | --- |

(79)

U vezi s postojanjem tarifne obveze, iako je sudski vještak izračunao dodatnu naknadu na temelju članka 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, Komisija nema dokaza da su takve obveze zaista jednostrano određene trgovačkom društvu Buonotourist. U skladu s člankom 2. stavkom 5. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, tarifne obveze su „obveze koje su određene prijevoznicima da primjenjuju fiksne stope ili stope koje je odobrilo neko javno tijelo posebno za određene kategorije putnika, određene kategorije robe ili na određenim linijama, koje su protivne tržišnim interesima poduzetnika i koje su rezultat određivanja ili odbijanja izmjene posebnih odredbi o cijenama.” S druge strane, definicija tarifnih obveza „ne primjenjuje se na obveze koje proizlaze iz općih mjera cjenovne politike koje se primjenjuju u gospodarstvu u cjelini ili na mjere poduzete u pogledu cijena i uvjeta prijevoza općenito u cilju organizacije tržišta prijevoza ili njegovog dijela”. Komisija potvrđuje da su u točki 27. primjerka ugovora o koncesiji iz 1972./1973. propisane primjenjive cijene za operatora na kojeg se primjenjuje, ali podsjeća da nije primila sličan akt o koncesiji ili ovlaštenju za trgovačko društvo Buonotourist za predmetno razdoblje na temelju kojeg bi mogla utvrditi da su poduzetniku određene takve obveze. U svakom slučaju, Komisija napominje da je, u skladu s člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983, godišnja naknada poduzetnicima koji obavljaju usluge javnog prijevoza izračunata ex ante kao razlika između prihoda koji proizlaze iz primjene najmanjih cijena i takozvanog „standardnog troška” (vidjeti uvodnu izjavu 23.). Komisija stoga zaključuje da su u Regionalnom zakonu propisane najmanje cijene, čime je također isključeno postojanje opće tarifne obveze.

| (80) | U svakom slučaju, čini se da niti jedna obveza obavljanja javne usluge koju je trgovačko društvo Buonotourist moralo izvršavati nije bila jednostrano određena. Komisija napominje u tom pogledu da je trgovačko društvo Buonotourist preuzelo inicijativu tražeći obnovu koncesija za svih sedam godina u predmetnom razdoblju. |
| --- | --- |

(80)

U svakom slučaju, čini se da niti jedna obveza obavljanja javne usluge koju je trgovačko društvo Buonotourist moralo izvršavati nije bila jednostrano određena. Komisija napominje u tom pogledu da je trgovačko društvo Buonotourist preuzelo inicijativu tražeći obnovu koncesija za svih sedam godina u predmetnom razdoblju.

| (81) | Argument trgovačkog društva Buonotourist da su operatori imali obvezu izvršavanja prijevoza na linijama u okviru obveze obavljanja javne usluge unatoč tome što je Regija neprestano smanjivala iznos standardnog troška i da bi protiv njih bio pokrenut sudski postupak za prekid obavljanja javne usluge kada bi prestali sa svojim radom, nije potkrijepljen dokazima i ne može se upotrijebiti kao potvrda da su u ovom slučaju obveze obavljanja javne usluge bile određene jednostrano. |
| --- | --- |

(81)

Argument trgovačkog društva Buonotourist da su operatori imali obvezu izvršavanja prijevoza na linijama u okviru obveze obavljanja javne usluge unatoč tome što je Regija neprestano smanjivala iznos standardnog troška i da bi protiv njih bio pokrenut sudski postupak za prekid obavljanja javne usluge kada bi prestali sa svojim radom, nije potkrijepljen dokazima i ne može se upotrijebiti kao potvrda da su u ovom slučaju obveze obavljanja javne usluge bile određene jednostrano.

ii.   Sukladnost naknade sa zajedničkim postupkom isplate naknade

| (82) | Čak i da je dokazano da su u ovom slučaju obveze obavljanja javne usluge jednostrano određene trgovačkom društvu Buonotourist, što nije slučaj, naknada za te usluge svejedno bi trebala biti u skladu sa zajedničkim postupkom isplate naknade (Odjeljak IV.) iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69 da bi mogla biti izuzeta od obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 2. te Uredbe. Komisija smatra da to nije slučaj. |
| --- | --- |

(82)

Čak i da je dokazano da su u ovom slučaju obveze obavljanja javne usluge jednostrano određene trgovačkom društvu Buonotourist, što nije slučaj, naknada za te usluge svejedno bi trebala biti u skladu sa zajedničkim postupkom isplate naknade (Odjeljak IV.) iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69 da bi mogla biti izuzeta od obveze prethodne prijave iz članka 17. stavka 2. te Uredbe. Komisija smatra da to nije slučaj.

| (83) | Prvo, Komisija napominje da je u okviru postupka zajedničke isplate naknade u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 utvrđen način za izračun iznosa naknade koja će biti odobrena u odnosu na financijsko opterećenje koje je posljedica određivanja obveze obavljanja javne usluge. Od 1. srpnja 1992., Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i njezinim člankom 1. stavkom 5. točkom (a), od prijevoznih poduzeća koje ne obavljaju samo usluge podložne obvezama obavljanja javne usluge već se bave i drugim djelatnostima zahtijeva se da upravljaju javnim uslugama kao zasebnom kategorijom, pri čemu: i. poslovni računi koji odgovaraju svakoj od tih djelatnosti razdvojeni su, a dio imovine koji se odnosi na svaku od njih koristi se u skladu s računovodstvenim pravilima koja su na snazi i ii. izdaci su u ravnoteži s prihodima od poslovanja i plaćanjima javnih tijela, bez ikakve mogućnosti prebacivanja iz jednog sektora djelatnosti poduzeća u drugi. |
| --- | --- |

(83)

Prvo, Komisija napominje da je u okviru postupka zajedničke isplate naknade u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1191/69 utvrđen način za izračun iznosa naknade koja će biti odobrena u odnosu na financijsko opterećenje koje je posljedica određivanja obveze obavljanja javne usluge. Od 1. srpnja 1992., Uredbom (EEZ) br. 1191/69 i njezinim člankom 1. stavkom 5. točkom (a), od prijevoznih poduzeća koje ne obavljaju samo usluge podložne obvezama obavljanja javne usluge već se bave i drugim djelatnostima zahtijeva se da upravljaju javnim uslugama kao zasebnom kategorijom, pri čemu: i. poslovni računi koji odgovaraju svakoj od tih djelatnosti razdvojeni su, a dio imovine koji se odnosi na svaku od njih koristi se u skladu s računovodstvenim pravilima koja su na snazi i ii. izdaci su u ravnoteži s prihodima od poslovanja i plaćanjima javnih tijela, bez ikakve mogućnosti prebacivanja iz jednog sektora djelatnosti poduzeća u drugi.

| (84) | Komisija dalje napominje da, prema mišljenju Suda EU-a u presudi Antrop, zahtjevi utvrđeni u tom postupku nisu ispunjeni ako na temelju pouzdanih podataka iz odgovarajućih poslovnih računa nije moguće utvrditi razliku između troškova koji se mogu pripisati dijelu njegovih aktivnosti u području obuhvaćenom koncesijom i odgovarajućeg prihoda te ako nije moguće izračunati dodatni trošak koji nastaje zbog izvršavanja obveze obavljanja javne usluge koju ima taj poduzetnik (18). |
| --- | --- |

(84)

Komisija dalje napominje da, prema mišljenju Suda EU-a u presudi Antrop, zahtjevi utvrđeni u tom postupku nisu ispunjeni ako na temelju pouzdanih podataka iz odgovarajućih poslovnih računa nije moguće utvrditi razliku između troškova koji se mogu pripisati dijelu njegovih aktivnosti u području obuhvaćenom koncesijom i odgovarajućeg prihoda te ako nije moguće izračunati dodatni trošak koji nastaje zbog izvršavanja obveze obavljanja javne usluge koju ima taj poduzetnik (18).

| (85) | Komisija smatra da naknada dodijeljena trgovačkom društvu Bounotourist nije u skladu s tim zahtjevima. Trgovačko društvo Buonotourist potvrdilo je da je, pored navodnih djelatnosti u okviru obveze obavljanja javne usluge, pružalo i usluge iznajmljivanja. Nadalje, Regija tvrdi da se trgovačko društvo Buonotourist bavilo i drugim djelatnostima – obavljanjem međuregionalnih i međunarodnih usluga autobusnog prijevoza (vidjeti uvodne izjave 50. do 52.). Međutim, talijanska nadležna tijela ni trgovačko društvo Buonotourist nisu dokazali da se za te djelatnosti vodilo odvojeno računovodstvo. Čini se da je to trgovačko društvo Buonotourist implicitno potvrdilo kada navodi da iznosi navedeni u „E obrascima” koji se svake godine šalju Regiji uključuju i prihode za linije za koje se ne daje koncesija (vidjeti uvodnu izjavu 45.). |
| --- | --- |

(85)

Komisija smatra da naknada dodijeljena trgovačkom društvu Bounotourist nije u skladu s tim zahtjevima. Trgovačko društvo Buonotourist potvrdilo je da je, pored navodnih djelatnosti u okviru obveze obavljanja javne usluge, pružalo i usluge iznajmljivanja. Nadalje, Regija tvrdi da se trgovačko društvo Buonotourist bavilo i drugim djelatnostima – obavljanjem međuregionalnih i međunarodnih usluga autobusnog prijevoza (vidjeti uvodne izjave 50. do 52.). Međutim, talijanska nadležna tijela ni trgovačko društvo Buonotourist nisu dokazali da se za te djelatnosti vodilo odvojeno računovodstvo. Čini se da je to trgovačko društvo Buonotourist implicitno potvrdilo kada navodi da iznosi navedeni u „E obrascima” koji se svake godine šalju Regiji uključuju i prihode za linije za koje se ne daje koncesija (vidjeti uvodnu izjavu 45.).

| (86) | Komisija smatra da se argumentom koji daje trgovačko društvo Buonotourist da je pravni zahtjev kojim se propisuje vođenje potpune računovodstvene i administrativne dokumentacije za predmetno razdoblje sada istekao ne može ex post opravdati dodatni iznos naknade induktivnim pristupom. U svakom slučaju, takvim se zahtjevom koji se temelji na nacionalnom pravu, ako se dokaže njegovo postojanje, ne može umanjiti obveza koja proizlazi iz sudske prakse Suda EU-a ili Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a koja mora biti ispunjena prije nego što se prijevozniku može isplatiti naknada za obavljanje javne usluge. |
| --- | --- |

(86)

Komisija smatra da se argumentom koji daje trgovačko društvo Buonotourist da je pravni zahtjev kojim se propisuje vođenje potpune računovodstvene i administrativne dokumentacije za predmetno razdoblje sada istekao ne može ex post opravdati dodatni iznos naknade induktivnim pristupom. U svakom slučaju, takvim se zahtjevom koji se temelji na nacionalnom pravu, ako se dokaže njegovo postojanje, ne može umanjiti obveza koja proizlazi iz sudske prakse Suda EU-a ili Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a koja mora biti ispunjena prije nego što se prijevozniku može isplatiti naknada za obavljanje javne usluge.

| (87) | Drugo, Komisija napominje da je člankom 13. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 propisano da uprava mora unaprijed utvrditi iznos naknade. Izračun dodatne naknade na temelju ex post ocjene, kako je propisao Consiglio di Stato, u suprotnosti je s tom odredbom, što je već objašnjeno u uvodnim izjavama 62. i 63. |
| --- | --- |

(87)

Drugo, Komisija napominje da je člankom 13. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 propisano da uprava mora unaprijed utvrditi iznos naknade. Izračun dodatne naknade na temelju ex post ocjene, kako je propisao Consiglio di Stato, u suprotnosti je s tom odredbom, što je već objašnjeno u uvodnim izjavama 62. i 63.

| (88) | U svjetlu tih opažanja, Komisija zaključuje da dodatna naknada za koju Consiglio di Stato smatra da treba isplatiti trgovačkom društvu Buonotourist nije izuzeta od obveze prethodne prijave u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(88)

U svjetlu tih opažanja, Komisija zaključuje da dodatna naknada za koju Consiglio di Stato smatra da treba isplatiti trgovačkom društvu Buonotourist nije izuzeta od obveze prethodne prijave u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

6.3.   SPOJIVOST POTPORE

| (89) | Budući da nije dokazano da je predmetna mjera izuzeta od obveze prethodne prijave u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, trebat će ispitati sukladnost plaćanja s unutarnjim tržištem jer se smatra da ona čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, kako je objašnjeno u odjeljku 6.1. |
| --- | --- |

(89)

Budući da nije dokazano da je predmetna mjera izuzeta od obveze prethodne prijave u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, trebat će ispitati sukladnost plaćanja s unutarnjim tržištem jer se smatra da ona čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, kako je objašnjeno u odjeljku 6.1.

| (90) | U članku 93. Ugovora propisana su pravila za spojivost državne potpore u području koordinacije prometa i obveze obavljanja javnih usluga u području prometa i on je lex specialis u odnosu na članak 107. stavak 3. i članak 106. stavak 2. jer sadrži posebna pravila o spojivosti državne potpore. Sud EU-a presudio je da se člankom „potvrđuje da je potpora u području prometa spojiva s unutarnjim tržištem samo u strogo definiranim slučajevima kojima se ne ugrožavaju opći interesi [Unije]” (19). |
| --- | --- |

(90)

U članku 93. Ugovora propisana su pravila za spojivost državne potpore u području koordinacije prometa i obveze obavljanja javnih usluga u području prometa i on je lex specialis u odnosu na članak 107. stavak 3. i članak 106. stavak 2. jer sadrži posebna pravila o spojivosti državne potpore. Sud EU-a presudio je da se člankom „potvrđuje da je potpora u području prometa spojiva s unutarnjim tržištem samo u strogo definiranim slučajevima kojima se ne ugrožavaju opći interesi [Unije]” (19).

| (91) | Uredba (EZ) br. 1370/2007 stupila je na snagu 3. prosinca 2009. i njome su stavljene izvan snage Uredba (EEZ) br. 1191/69 i Uredba Vijeća (EEZ) br. 1107/70 (20). Uredba (EZ) br. 1370/2007 primjenjuje se na naknadu za obveze obavljanja javne usluge u području javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika. |
| --- | --- |

(91)

Uredba (EZ) br. 1370/2007 stupila je na snagu 3. prosinca 2009. i njome su stavljene izvan snage Uredba (EEZ) br. 1191/69 i Uredba Vijeća (EEZ) br. 1107/70 (20). Uredba (EZ) br. 1370/2007 primjenjuje se na naknadu za obveze obavljanja javne usluge u području javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika.

| (92) | Komisija smatra da preispitivanje spojivosti neprijavljene mjere treba provoditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, jer je ona bila na snazi u trenutku donošenja ove Odluke (21). Zatim napominje da je dodatna naknada koju je trgovačkom društvu Buonotourist dodijelio Consiglio di Stato plaćena 21. prosinca 2012., što znači da je na dan kada su nastali učinci isplaćene potpore Uredba (EZ) br. 1370/2007 već bila na snazi više od tri godine (22). |
| --- | --- |

(92)

Komisija smatra da preispitivanje spojivosti neprijavljene mjere treba provoditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, jer je ona bila na snazi u trenutku donošenja ove Odluke (21). Zatim napominje da je dodatna naknada koju je trgovačkom društvu Buonotourist dodijelio Consiglio di Stato plaćena 21. prosinca 2012., što znači da je na dan kada su nastali učinci isplaćene potpore Uredba (EZ) br. 1370/2007 već bila na snazi više od tri godine (22).

| (93) | U članku 9. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 propisano je da „Naknada za javnu uslugu obavljanja javnog prijevoza putnika ili za poštovanje tarifnih obveza ustanovljenih općim pravilima, koja je plaćena u skladu s ovom Uredbom, sukladna je s (unutarnjim) tržištem. Takva je naknada izuzeta od obveze prethodne prijave utvrđene u članku (108. stavku 3.) Ugovora.” |
| --- | --- |

(93)

U članku 9. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 propisano je da „Naknada za javnu uslugu obavljanja javnog prijevoza putnika ili za poštovanje tarifnih obveza ustanovljenih općim pravilima, koja je plaćena u skladu s ovom Uredbom, sukladna je s (unutarnjim) tržištem. Takva je naknada izuzeta od obveze prethodne prijave utvrđene u članku (108. stavku 3.) Ugovora.”

| (94) | Iz razloga navedenih u nastavku, Komisija smatra da prijavljena naknada nije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007 pa se stoga ne može proglasiti sukladnom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 9. stavkom 1. te Uredbe. |
| --- | --- |

(94)

Iz razloga navedenih u nastavku, Komisija smatra da prijavljena naknada nije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007 pa se stoga ne može proglasiti sukladnom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 9. stavkom 1. te Uredbe.

| (95) | Prvo, u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007, ako nadležno tijelo odluči dodijeliti isključivo pravo i/ili naknadu bilo kakve naravi operateru po svom izboru u zamjenu za ispunjavanje obveza obavljanja javnih usluga, to čini u okviru ugovora o javnim uslugama, osim ako je cilj obveze obavljanja javnih usluga uspostava maksimalnih cijena za sve putnike i određuje se mjerom koja se bez diskriminacije primjenjuje na sve usluge javnog prijevoza putnika iste vrste u određenom zemljopisnom području (opća pravila). |
| --- | --- |

(95)

Prvo, u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007, ako nadležno tijelo odluči dodijeliti isključivo pravo i/ili naknadu bilo kakve naravi operateru po svom izboru u zamjenu za ispunjavanje obveza obavljanja javnih usluga, to čini u okviru ugovora o javnim uslugama, osim ako je cilj obveze obavljanja javnih usluga uspostava maksimalnih cijena za sve putnike i određuje se mjerom koja se bez diskriminacije primjenjuje na sve usluge javnog prijevoza putnika iste vrste u određenom zemljopisnom području (opća pravila).

| (96) | U ovom slučaju Komisija smatra da nisu dostavljeni dokazi da je postojao ugovor između trgovačkog društva Buonotourist i Regije ili da su uspostavljena opća pravila o maksimalnim cijenama za sve putnike ili određene kategorije putnika. Komisija je primila samo jedan primjerak ugovora o koncesiji za godinu 1972./1973. koji se odnosi na drugo trgovačko društvo i iz kojeg nije moguće izvući pouzdane informacije o odnosu između trgovačkog društva Buonotourist i Regije u predmetnom razdoblju (1996.–2002.). Nadalje, Komisija napominje da, u skladu s člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983, pravna osnova koju su utvrdile Regija i trgovačko društvo Buonotourist za predmetno razdoblje (vidjeti uvodne izjave 21. i 39.), prihodi pružatelja usluga javnog prijevoza proizlaze iz primjene najmanjih cijena koje je utvrdila Regija. Ne upućuje se na najveće cijene. |
| --- | --- |

(96)

U ovom slučaju Komisija smatra da nisu dostavljeni dokazi da je postojao ugovor između trgovačkog društva Buonotourist i Regije ili da su uspostavljena opća pravila o maksimalnim cijenama za sve putnike ili određene kategorije putnika. Komisija je primila samo jedan primjerak ugovora o koncesiji za godinu 1972./1973. koji se odnosi na drugo trgovačko društvo i iz kojeg nije moguće izvući pouzdane informacije o odnosu između trgovačkog društva Buonotourist i Regije u predmetnom razdoblju (1996.–2002.). Nadalje, Komisija napominje da, u skladu s člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983, pravna osnova koju su utvrdile Regija i trgovačko društvo Buonotourist za predmetno razdoblje (vidjeti uvodne izjave 21. i 39.), prihodi pružatelja usluga javnog prijevoza proizlaze iz primjene najmanjih cijena koje je utvrdila Regija. Ne upućuje se na najveće cijene.

| (97) | Komisija stoga zaključuje da se nije postupalo u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(97)

Komisija stoga zaključuje da se nije postupalo u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1370/2007.

| (98) | Drugo, Komisija napominje da, bez obzira na to je li trgovačko društvo Buonotourist sklopilo ugovor o javnoj usluzi ili su se na njega primjenjivale tarifne obveze na temelju općih pravila, nisu poštovane sve odredbe iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 kojim je utvrđen obvezni sadržaj ugovora o javnoj usluzi i opća pravila. Na primjer, u članku 4. stavku 1. točki (b) propisano je da se parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju utvrditi unaprijed na objektivan i transparentan način koji onemogućuje prekomjernu naknadu, dok su u članku 4. stavku 1. točki (c) i članku 4. stavku 2. propisana rješenja u pogledu raspoređivanja troškova i prihoda. Kako je objašnjeno u odnosu na Komisijino ispitivanje drugog uvjeta koji je utvrdio Sud EU-a u odjeljku 6.1. presude Altmark, parametri na temelju kojih je drugi stručnjak izračunao navodnu prekomjernu naknadu nisu utvrđeni unaprijed i stoga se nije postupilo u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(98)

Drugo, Komisija napominje da, bez obzira na to je li trgovačko društvo Buonotourist sklopilo ugovor o javnoj usluzi ili su se na njega primjenjivale tarifne obveze na temelju općih pravila, nisu poštovane sve odredbe iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 kojim je utvrđen obvezni sadržaj ugovora o javnoj usluzi i opća pravila. Na primjer, u članku 4. stavku 1. točki (b) propisano je da se parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju utvrditi unaprijed na objektivan i transparentan način koji onemogućuje prekomjernu naknadu, dok su u članku 4. stavku 1. točki (c) i članku 4. stavku 2. propisana rješenja u pogledu raspoređivanja troškova i prihoda. Kako je objašnjeno u odnosu na Komisijino ispitivanje drugog uvjeta koji je utvrdio Sud EU-a u odjeljku 6.1. presude Altmark, parametri na temelju kojih je drugi stručnjak izračunao navodnu prekomjernu naknadu nisu utvrđeni unaprijed i stoga se nije postupilo u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007.

| (99) | Treće, u članku 6. stavku 1. propisano je da u slučaju izravno dodijeljenih ugovora o javnim uslugama, naknada mora biti u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i s odredbama iz Priloga kako bi se osiguralo da naknada ne premašuje iznos nužan za izvršavanje obveze obavljanja javnih usluga. U Prilogu Uredbi (EZ) br. 1370/2007 propisano je da naknada ne smije premašiti iznos koji odgovara financijskom učinku koji se sastoji od sljedećih čimbenika: troškovi nastali u odnosu na prihod od obveze obavljanja javne usluge umanjeni za prihod od karata, umanjeni za pozitivne financijske učinke nastale u mreži kojom se upravlja u okviru obveze obavljanja javnih usluga, uvećani za razumu dobit. Nadalje, u Prilogu je propisano da se troškovi i prihodi izračunavaju u skladu s računovodstvenim i poreznim pravilima koja su na snazi. Nadalje, iz razloga transparentnosti mora postojati odvajanje računa (točka 5. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007). |
| --- | --- |

(99)

Treće, u članku 6. stavku 1. propisano je da u slučaju izravno dodijeljenih ugovora o javnim uslugama, naknada mora biti u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i s odredbama iz Priloga kako bi se osiguralo da naknada ne premašuje iznos nužan za izvršavanje obveze obavljanja javnih usluga. U Prilogu Uredbi (EZ) br. 1370/2007 propisano je da naknada ne smije premašiti iznos koji odgovara financijskom učinku koji se sastoji od sljedećih čimbenika: troškovi nastali u odnosu na prihod od obveze obavljanja javne usluge umanjeni za prihod od karata, umanjeni za pozitivne financijske učinke nastale u mreži kojom se upravlja u okviru obveze obavljanja javnih usluga, uvećani za razumu dobit. Nadalje, u Prilogu je propisano da se troškovi i prihodi izračunavaju u skladu s računovodstvenim i poreznim pravilima koja su na snazi. Nadalje, iz razloga transparentnosti mora postojati odvajanje računa (točka 5. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007).

| (100) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85., Buonotourist nije primjenjivao odgovarajuće odvajanje računa. Zato nije moguće dokazati da iznos naknade, bez obzira na to u kolikom je iznosu dodijeljen, ne premašuje iznos koji odgovara neto financijskom učinku koji odgovara zbroju pozitivnih ili negativnih učinaka poštovanja obveza obavljanja javnih usluga na troškove i prihode operatera javnih usluga. |
| --- | --- |

(100)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85., Buonotourist nije primjenjivao odgovarajuće odvajanje računa. Zato nije moguće dokazati da iznos naknade, bez obzira na to u kolikom je iznosu dodijeljen, ne premašuje iznos koji odgovara neto financijskom učinku koji odgovara zbroju pozitivnih ili negativnih učinaka poštovanja obveza obavljanja javnih usluga na troškove i prihode operatera javnih usluga.

| (101) | Osim toga, ako parametri za naknade nisu utvrđeni unaprijed, raspodjela troškova mora se nužno izvršavati ex post na temelju arbitrarnih pretpostavki, što je učinjeno induktivnom metodologijom. |
| --- | --- |

(101)

Osim toga, ako parametri za naknade nisu utvrđeni unaprijed, raspodjela troškova mora se nužno izvršavati ex post na temelju arbitrarnih pretpostavki, što je učinjeno induktivnom metodologijom.

| (102) | Komisija smatra da dodatna naknada koju je odredio sud Consiglio di stato nije isplaćena u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007 i da stoga neprijavljena mjera nije spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(102)

Komisija smatra da dodatna naknada koju je odredio sud Consiglio di stato nije isplaćena u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007 i da stoga neprijavljena mjera nije spojiva s unutarnjim tržištem.

6.4.   NAKNADA KOJU JE DODIJELIO CONSIGLIO DI STATO NIJE ODŠTETA

| (103) | Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe odnosi li se presuda suda Consiglio di Stato na dodjelu odštete za navodnu povredu zakona ili na dodjelu naknade za obavljanje javne usluge na temelju primjenjivih Uredbi Vijeća. Talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo Buonotourist nisu u svojim opažanjima razmatrali to pitanje. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe odnosi li se presuda suda Consiglio di Stato na dodjelu odštete za navodnu povredu zakona ili na dodjelu naknade za obavljanje javne usluge na temelju primjenjivih Uredbi Vijeća. Talijanska nadležna tijela i trgovačko društvo Buonotourist nisu u svojim opažanjima razmatrali to pitanje.

| (104) | Komisija napominje u tom pogledu da se, u određenim okolnostima, naknadom za štetu zbog neispravnog postupanja ili drugih postupaka nacionalnih nadležnih tijela (23) ne osigurava prednost i stoga se ne može smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (24). Svrha naknade za pretrpljenu štetu drugačija je od svrhe državne potpore jer joj je cilj vratiti oštećenu stranku u situaciju u kojoj se nalazila prije štetnog čina, kao da se taj čin nije dogodio (restitutio in integrum). Komisija dalje napominje, u tom pogledu, da se na naknadu štete ne primjenjuju pravila o državnim potporama ako se temelji na općem pravilu o naknadi (25). Naposljetku, Komisija podsjeća da je Sud EU-a u svojoj presudi u predmetu Lucchini smatrao da nacionalni sud nije mogao primijeniti nacionalno pravo ako bi se primjenom tog prava ugrozila primjena „prava Zajednice jer bi onemogućila povrat državne potpore dodijeljene protivno pravu Zajednice” (26). Ta se izjava temelji na načelu da se pravilo iz nacionalnog prava ne može primijeniti ako bi se takvom primjenom ugrozila ispravna primjena prava Unije (27). |
| --- | --- |

(104)

Komisija napominje u tom pogledu da se, u određenim okolnostima, naknadom za štetu zbog neispravnog postupanja ili drugih postupaka nacionalnih nadležnih tijela (23) ne osigurava prednost i stoga se ne može smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (24). Svrha naknade za pretrpljenu štetu drugačija je od svrhe državne potpore jer joj je cilj vratiti oštećenu stranku u situaciju u kojoj se nalazila prije štetnog čina, kao da se taj čin nije dogodio (restitutio in integrum). Komisija dalje napominje, u tom pogledu, da se na naknadu štete ne primjenjuju pravila o državnim potporama ako se temelji na općem pravilu o naknadi (25). Naposljetku, Komisija podsjeća da je Sud EU-a u svojoj presudi u predmetu Lucchini smatrao da nacionalni sud nije mogao primijeniti nacionalno pravo ako bi se primjenom tog prava ugrozila primjena „prava Zajednice jer bi onemogućila povrat državne potpore dodijeljene protivno pravu Zajednice” (26). Ta se izjava temelji na načelu da se pravilo iz nacionalnog prava ne može primijeniti ako bi se takvom primjenom ugrozila ispravna primjena prava Unije (27).

| (105) | U odnosu na dodatnu potporu koju je trgovačkom društvu dodijelio Consiglio di Stato, Komisija primjećuje da se, iako u izreci presude Consiglio di Stato nije spomenuta Uredba (EEZ) br. 1191/69, ta presuda odnosi na pravo trgovačkog društva Buonotourist da prima iznos nadoknade u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koju treba utvrditi uprava na temelju pouzdanih podataka. To bi značilo da pravo trgovačkog društva Buonotourist na dodatnu naknadu ne proizlazi, prema Consiglio di Stato, iz općeg pravila o naknadi štete zbog neispravnog postupanja ili nekog drugog postupka nacionalnih nadležnih tijela, već iz prava koja su navodno izvedena iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69. |
| --- | --- |

(105)

U odnosu na dodatnu potporu koju je trgovačkom društvu dodijelio Consiglio di Stato, Komisija primjećuje da se, iako u izreci presude Consiglio di Stato nije spomenuta Uredba (EEZ) br. 1191/69, ta presuda odnosi na pravo trgovačkog društva Buonotourist da prima iznos nadoknade u skladu s člancima 6., 10. i 11. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, koju treba utvrditi uprava na temelju pouzdanih podataka. To bi značilo da pravo trgovačkog društva Buonotourist na dodatnu naknadu ne proizlazi, prema Consiglio di Stato, iz općeg pravila o naknadi štete zbog neispravnog postupanja ili nekog drugog postupka nacionalnih nadležnih tijela, već iz prava koja su navodno izvedena iz Uredbe (EEZ) br. 1191/69.

| (106) | U svakom slučaju, Komisija smatra da bi isplata odštete u korist trgovačkog društva Buonotourist zbog toga što su talijanska nadležna tijela navodno nezakonito jednostrano odredila obvezu obavljanja javnih usluga izračunata na temelju zajedničkog postupka isplate naknade propisanog u Uredbi (EEZ) br. 1191/69 bila protivna člancima 107. i 108. Ugovora. To je zato što bi takva dodjela imala isti rezultat za trgovačko društvo Buonotourist kao i dodjela naknade za obavljanje javne usluge za predmetno razdoblje, unatoč tome što specifikacije koncesije koja se primjenjuje na predmetne usluge nisu izuzete od obveze prethodne prijave niti su u skladu s materijalnim zahtjevima Uredbe (EEZ) br. 1191/69 ili Uredbe (EZ) br. 1370/2007, kako je prethodno prikazano. Dostupnošću takve dodjele stoga bi se učinkovito omogućilo zaobilaženje pravila o državnim potporama i uvjeta koje je propisao zakonodavac Unije i u skladu s kojima nadležna tijela, kada određuju ili sklapaju ugovor o obvezi obavljanja javne usluge, nadoknađuju pružateljima javnih usluga troškove nastale zbog izvršavanja obveze obavljanja javne usluge. Isplata odštete jednake zbroju iznosa potpore čija se isplata planirala činila bi neizravnu dodjelu državne potpore koja je nezakonita i nespojiva s unutarnjim tržištem (28). U skladu s time, Opći sud smatrao je da odredbe o isplati odštete za povrat državne potpore čine državu potporu (29). |
| --- | --- |

(106)

U svakom slučaju, Komisija smatra da bi isplata odštete u korist trgovačkog društva Buonotourist zbog toga što su talijanska nadležna tijela navodno nezakonito jednostrano odredila obvezu obavljanja javnih usluga izračunata na temelju zajedničkog postupka isplate naknade propisanog u Uredbi (EEZ) br. 1191/69 bila protivna člancima 107. i 108. Ugovora. To je zato što bi takva dodjela imala isti rezultat za trgovačko društvo Buonotourist kao i dodjela naknade za obavljanje javne usluge za predmetno razdoblje, unatoč tome što specifikacije koncesije koja se primjenjuje na predmetne usluge nisu izuzete od obveze prethodne prijave niti su u skladu s materijalnim zahtjevima Uredbe (EEZ) br. 1191/69 ili Uredbe (EZ) br. 1370/2007, kako je prethodno prikazano. Dostupnošću takve dodjele stoga bi se učinkovito omogućilo zaobilaženje pravila o državnim potporama i uvjeta koje je propisao zakonodavac Unije i u skladu s kojima nadležna tijela, kada određuju ili sklapaju ugovor o obvezi obavljanja javne usluge, nadoknađuju pružateljima javnih usluga troškove nastale zbog izvršavanja obveze obavljanja javne usluge. Isplata odštete jednake zbroju iznosa potpore čija se isplata planirala činila bi neizravnu dodjelu državne potpore koja je nezakonita i nespojiva s unutarnjim tržištem (28). U skladu s time, Opći sud smatrao je da odredbe o isplati odštete za povrat državne potpore čine državu potporu (29).

| (107) | U svakom slučaju, u primjerku ugovora o koncesiji iz 1972. u skladu s kojim je trgovačko društvo Buonotourist navodno obavljalo predmetne usluge prijevoza nije predviđeno plaćanje financijske naknade. Trgovačko društvo Buonotourist složilo se pružati usluge u skladu s uvjetima utvrđenima u koncesiji uz vlastiti rizik. Ovaj zaključak potvrđen je člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983 u kojem je propisano da gubitak ili manjak koji nije obuhvaćen javnim doprinosima snose davatelji usluge. |
| --- | --- |

(107)

U svakom slučaju, u primjerku ugovora o koncesiji iz 1972. u skladu s kojim je trgovačko društvo Buonotourist navodno obavljalo predmetne usluge prijevoza nije predviđeno plaćanje financijske naknade. Trgovačko društvo Buonotourist složilo se pružati usluge u skladu s uvjetima utvrđenima u koncesiji uz vlastiti rizik. Ovaj zaključak potvrđen je člankom 2. Regionalnog zakona br. 16/1983 u kojem je propisano da gubitak ili manjak koji nije obuhvaćen javnim doprinosima snose davatelji usluge.

| (108) | Komisija ne smatra da presuda Consiglio di Stato predstavlja naknadu za štetu koju je trgovačko društvo Buonotourist pretrpjelo kao rezultat neispravnog postupanja ili drugog postupka nacionalnih tijela već dodjelu nezakonite i nespojive državne potpore, koja je zabranjena u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(108)

Komisija ne smatra da presuda Consiglio di Stato predstavlja naknadu za štetu koju je trgovačko društvo Buonotourist pretrpjelo kao rezultat neispravnog postupanja ili drugog postupka nacionalnih tijela već dodjelu nezakonite i nespojive državne potpore, koja je zabranjena u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora.

| (109) | S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da neprijavljena mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koja je nespojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(109)

S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da neprijavljena mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koja je nespojiva s unutarnjim tržištem.

7.   POVRAT POTPORE

| (110) | U skladu s Ugovorom i utvrđenom sudskom praksom Suda EU-a, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu (30) kada utvrdi da je potpora nespojiva s unutarnjim tržištem. Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem obnoviti prethodno stanje (31). U tom je kontekstu Sud EU-a utvrdio da je taj cilj ostvaren kada je primatelj otplatio iznose isplaćene temeljem nezakonite potpore i time se odrekao prednosti koju je imao nad konkurentima na tržištu i kada je obnovljeno stanje koje je postojalo prije plaćanja potpore (32). |
| --- | --- |

(110)

U skladu s Ugovorom i utvrđenom sudskom praksom Suda EU-a, Komisija je nadležna odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu (30) kada utvrdi da je potpora nespojiva s unutarnjim tržištem. Sud je također dosljedno smatrao da je svrha obveze države da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem obnoviti prethodno stanje (31). U tom je kontekstu Sud EU-a utvrdio da je taj cilj ostvaren kada je primatelj otplatio iznose isplaćene temeljem nezakonite potpore i time se odrekao prednosti koju je imao nad konkurentima na tržištu i kada je obnovljeno stanje koje je postojalo prije plaćanja potpore (32).

| (111) | U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) No 659/1999 (33) bilo je propisano da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima sve nužne mjere kako bi osigurala povrat potpore od korisnika”. |
| --- | --- |

(111)

U skladu s tom sudskom praksom, u članku 14. Uredbe Vijeća (EZ) No 659/1999 (33) bilo je propisano da „kada je donesena negativna odluka o nezakonitoj potpori, Komisija odlučuje da predmetna država članica poduzima sve nužne mjere kako bi osigurala povrat potpore od korisnika”.

| (112) | Stoga Italija mora vratiti državnu potporu utvrđenu u ovoj Odluci ako ju je već isplatila trgovačkom društvu Buonotourist. Italija tom iznosu mora dodati kamate za povrat, koje se računaju od datuma kada je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje trgovačkom društvu Buonotourist (tj. od 21. prosinca 2012.) do datuma povrata (34), u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) 794/2004 (35). |
| --- | --- |

(112)

Stoga Italija mora vratiti državnu potporu utvrđenu u ovoj Odluci ako ju je već isplatila trgovačkom društvu Buonotourist. Italija tom iznosu mora dodati kamate za povrat, koje se računaju od datuma kada je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje trgovačkom društvu Buonotourist (tj. od 21. prosinca 2012.) do datuma povrata (34), u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) 794/2004 (35).

| (113) | U skladu s time, Komisija, |
| --- | --- |

(113)

U skladu s time, Komisija,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora u iznosu od 1 1 11  572 EUR u korist trgovačkog društva Buonotourist koju je nezakonito odobrila Talijanska Republika kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije nije spojiva s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

1.   Talijanska Republika od korisnika ostvaruje povrat potpore iz članka 1.

2.   Na iznose povrata naplaćuje se kamata od 21. prosinca 2012. do stvarnog trenutka povrata.

3.   Kamate se izračunavaju zajednički u skladu s Poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004 i Uredbe (EZ) br. 271/2008 (36)o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004.

4.   Talijanska Republika otkazuje sve neisplaćene iznose potpore navedene u članku 1. od datuma ove Odluke.

Članak 3.

1.   Povrat potpore iz članka 1. izvršava se odmah i na učinkovit način.

2.   Talijanska Republika osigurava provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od datuma obavijesti.

Članak 4.

1.   U roku od dva mjeseca od obavijesti o ovoj Odluci, Talijanska Republika dostavlja Komisiji sljedeće podatke:

| (a) | ukupan iznos (glavnicu i kamate) čiji povrat treba ostvariti od korisnika; |
| --- | --- |

(a)

ukupan iznos (glavnicu i kamate) čiji povrat treba ostvariti od korisnika;

| (b) | detaljan opis mjera koje su već poduzete ili se planiraju poduzeti u cilju usklađivanja s ovom Odlukom, |
| --- | --- |

(b)

detaljan opis mjera koje su već poduzete ili se planiraju poduzeti u cilju usklađivanja s ovom Odlukom,

| (c) | dokumente kojima se dokazuje da je korisniku određen povrat potpore. |
| --- | --- |

(c)

dokumente kojima se dokazuje da je korisniku određen povrat potpore.

2.   Talijanska Republika obavješćuje Komisiju o napretku u provedbi nacionalnih mjera koje se poduzimaju za provedbu ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 1. Na zahtjev Komisije, ona odmah dostavlja informacije o već poduzetim mjerama i mjerama planiranima radi usklađivanja s ovom Odlukom. Ona također dostavlja detaljne informacije o iznosima potpore i kamatama na iznos povrata koji je korisnik već izvršio.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. siječnja 2015.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

članica Komisije

---

(1)  Odluka Komisije od 20. veljače 2014. o državnoj potpori SA.35843 (2012/NN) – Italija – naknada za obavljanje javnih usluga za trgovačko društvo Buonotourist, SL C 156, 23.5.2014., str. 51.

1

(2)  Komisija podsjeća da, u skladu s člankom 15. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o 22. ožujka 1999. utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.), ovlasti Komisije u vezi s povratom potpore podliježu roku zastare od deset godina počevši od dana kada je nezakonita potpora dodijeljena korisniku, bilo kao pojedinačna potpora ili u okviru programa potpora. Rok zastare prekida se bilo kojom radnjom koju Komisija ili neka država članica, djelujući na zahtjev Komisije, poduzme u vezi s nezakonitom potporom.

2

(3)  Uredba (EEZ) br. 1191/69 Vijeća od 26. lipnja 1969. o aktivnostima država članica koje se odnose na obveze svojstvene konceptu javnih usluga u željezničkom, cestovnom i prijevozu unutarnjim plovnim putovima (SL L 156, 28.6.1969., str. 1.).

3

(4)  U članku 4. stavku 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 propisano je sljedeće: „Prijevoznici moraju zatražiti od nadležnih tijela država članica ukidanje obveze obavljanja javne usluge u cijelosti ili djelomično ako ih ta obveza stavlja u gospodarski nepovoljni položaj.” Članak 6. stavak 3. glasi: „Nadležna tijela država članica donose odluke u roku od godine dana od datuma podnošenja zahtjeva u vezi s obvezama obavljanja usluge ili prijevoza i u roku od šest mjeseci u vezi s tarifnim obvezama. Pravo na naknadu nastaje na dan kada nadležna tijela donesu odluku...”

4

(5)  Tim je iznosom stoga zamijenjen izvorni zahtjev trgovačkog društva Buonotourist za naknadu u iznosu od 5 5 67  582,57 EUR.

5

(6)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (regionalne mjere za usluge lokalnog prijevoza putnika) dostupan na: http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205

6

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(7)  Umjesto razlike između, s jedne strane, umnoška očekivanog broja jedinica mjere prijevoza i – najpovoljnije postojeće stope koji bi korisnici mogli tražiti da predmetna obveza nije postojala ili – ako takve stope nema, stope koju bi primijenio poduzetnik koji posluje na tržišnoj osnovi i uzimajući u obzir troškove predmetne operacije i stanje na tržištu.

7

(8)  Umjesto umnoška stvarnog broja jedinica mjere prijevoza i stope određene za razmatrano razdoblje.

8

(9)  Umjesto troškova koji bi nastali primjenom najpovoljnije postojeće stope ili stope koju bi poduzetnik primijenio da posluje na tržišnoj osnovi.

9

(10)  Umjesto stvarno nastalih troškova u skladu s obveznom stopom.

10

(11)  Predmet C-280/00, Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg, [2003] EU:C:2003:415.

11

(12)  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage Uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70, SL L 315, 3.12.2007., str. 1.

12

(13)  Obrasci E, odnosno dokumenti utemeljeni na izvješćima trgovačkog društva koja sadržavaju informacije potrebne za godišnji izračun javnog doprinosa.

13

(14)  Predmet C-527/12, Komisija protiv Njemačke, EU:C:2014/2193, stavak 56. i navedena sudska praksa. Vidjeti isto predmet C-119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, stavak 59, opisan u uvodnoj izjavi 94. u nastavku.

14

Lucchini,

(15)  Predmet C-280/00, Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg, [2003], EU:C:2003:415, stavci 87. i 88.

15

(16)  Predmet C-172/03, Heiser EU:C:2005:130, stavak 55.

16

(17)  Predmet T-157/01, Danske Busvognmænd, [2004] EU:T:2004:76, stavci 77. do 79.

17

(18)  Predmet C-504/07, Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) and Others protiv Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) and Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), [2009] EU:C:2009:290.

18

(19)  Predmet 156/77, Komisija protiv Belgije, [1978], EU:C:1978:180, stavak 10.

19

(20)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1107/70 od 4. lipnja 1970. o.odobravanju potpora za željeznički i cestovni promet te promet unutarnjim plovnim putovima (SL L 130, 15.6.1970., str. 1.).

20

(21)  Komisija u tom pogledu upućuje na obrazloženje u uvodnim izjavama 307. do 313. svoje Odluke 2011/3/EU od 24. veljače 2010. o ugovorima o usluzi javnog prijevoza između danskog Ministarstva prometa i Danske Statsbaner (predmet C 41/08 (ex NN 35/08)) (SL L 7, 11.1.2011., str. 1.). Tu je Odluku poništio Opći sud u predmetu T-92/11 Jørgen Andersen protiv Europske komisije, [2013.] EU:T:2013:143, i trenutačno se vodi žalbeni postupak pred Žalbenim sudom u predmetu C-303/13 P. Ishod žalbenog postupka nije važan za ishod ovog slučaja jer je Opći sud potvrdio u presudi protiv koje je podnesena žalba da o datumu kada su nastali učinci isplaćene potpore ovisi koji se skup pravila primjenjuje. U tom je slučaju potpora plaćena 21. prosinca 2012. pa bi se stoga trebala primjenjivati pravila, načela i kriteriji za ocjenjivanje spojivosti državne potpore koji su na snazi na dan kada Komisija donese odluku (vidjeti stavak 39. te presude).

21

Jørgen Andersen protiv Europske komisije,

(22)  Predmet C-334/07 P, Komisija protiv Freistaat Sachsen, [2008] EU:C:2008:709, stavci 50. do 53.; predmet T-3/09 Italija protiv Komisije, [2011] EU:T:2011:27, stavak 60.

22

(23)  Primjerice, šteta ili neopravdano bogaćenje.

23

(24)  Spojeni predmeti 106 do 120/87, Asteris i ostali protiv Grčke i EEZ-a, [1988.] EU:C:1988:457.

24

(25)  Vidjeti Odluku Komisije od 16. lipnja 2004. o nizozemskoj potpori Akzo Nobelu u cilju smanjenja prijevoza klora (predmet N 304/2003), sažetak obavijesti u SL C 81, 2.4.2005., str. 4. Vidjeti isto Odluku Komisije od 20. prosinca 2006. o nizozemskoj potpori za preseljenje trgovačkog društva za rastavljanje automobila Steenbergen (predmet N 575/2005), sažetak obavijesti u SL C 80, 13.4.2007., str. 1.

25

(26)  Predmet C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, stavak 59.

26

(27)  Isto vidjeti stavak 61.

27

(28)  Mišljenje od 28. travnja u spojenim predmetima C-346/03 i C-529/03, Atzori, EU:C:2005:256,stavak198.

28

(29)  Predmet T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou protiv Komisije, EU:T:2011:650, i predmet T-565/08, Corsica Ferries protiv Komisije, EU:T:2012:415, stavci 23., 114. i 120. do 131. Vidjeti, isto, po analogiji predmet C-111/10, Komisija protiv Vijeća, EU:C:2013:785, stavak 44.

29

(30)  Predmet C-70/72, Komisija protiv Njemačke, [1973] ECR 813, stavak 13.

30

(31)  Spojeni predmeti C-278/92, C-279/92 i C-280/92, Španjolska protiv Komisije, [1994] ECR I-4103, stavak 75.

31

(32)  Predmet C-75/97, Belgija protiv Komisije, [1999] ECR I-3671, stavci 64. i 65.

32

(33)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999. str. 1.).

33

(34)  Vidjeti članak 14. stavak 2. Uredbe 659/99.

34

(35)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ, SL L 140., 20.4.2004., str. 1.

35

(36)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 82, 25.3.2008., str. 1.).

36

---