# Euroopa Liidu C 204/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 204 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide20. juuni 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 204

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide20. juuni 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 204/01 | Teave Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa muutmise jõustumise kohta | 1 |
| 2015/C 204/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7635 – Lindsay Goldberg / VDM Metals Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2015/C 204/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7586 – Flextronics / Certain Assets Belonging to Alcatel-Lucent Italia) (
  1
  ) | 2 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2015/C 204/04 | EKP eetikaraamistik (Käesolev tekst asendab
  9. veebruari 2011. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 40, lk 13
  avaldatud teksti) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 204/01

Teave Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa muutmise jõustumise kohta

1

2015/C 204/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7635 – Lindsay Goldberg / VDM Metals Group) (
  1
  )

1

2

2015/C 204/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7586 – Flextronics / Certain Assets Belonging to Alcatel-Lucent Italia) (
  1
  )

1

2

Euroopa Keskpank

2015/C 204/04

EKP eetikaraamistik (Käesolev tekst asendab
  9. veebruari 2011. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 40, lk 13
  avaldatud teksti)

(Käesolev tekst asendab

9. veebruari 2011. aasta

C 40, lk 13

avaldatud teksti)

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 204/05 | Euro vahetuskurss | 17 |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2015/C 204/06 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsus, 1. juuni 2015, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu andmekaitseametniku ametisse nimetamise kohta (ESRN/2015/1) | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 204/05

Euro vahetuskurss

17

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2015/C 204/06

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsus, 1. juuni 2015, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu andmekaitseametniku ametisse nimetamise kohta (ESRN/2015/1)

18

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 204/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7650 – Katara Hospitality / Starwood Hotel & Resorts Worldwide / Westin Excelsior Hotel) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 204/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse avaldamine | 20 |
| 2015/C 204/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 24 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 204/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7650 – Katara Hospitality / Starwood Hotel & Resorts Worldwide / Westin Excelsior Hotel) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 204/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse avaldamine

20

2015/C 204/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/1

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa muutmise jõustumise kohta

(2015/C 204/01)

Brüsselis 17. detsembril 1996. aastal allkirjastatud Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe (1) II, V, VII ja VIII lisa muutva kokkuleppe jõustumiseks vajalik sisemenetlus on lõpule viidud. Euroopa Liit ja Uus-Meremaa teatasid sellest üksteisele kirjavahetuse teel – Euroopa Liit Uus-Meremaale 23. märtsil 2015 ja Uus-Meremaa Euroopa Liidule 31. märtsil 2015. Kooskõlas kokkuleppe artikli 18 lõikega 3 jõustus kõnealune muutev kokkulepe 1. aprillil 2015.

---

(1)  Nõukogu otsus 97/132/EÜ, 17. detsember 1996, Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (EÜT L 57, 26.2.1997, lk 4).

---

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7635 – Lindsay Goldberg / VDM Metals Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 204/02)

11. juunil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7635 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7635 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7586 – Flextronics / Certain Assets Belonging to Alcatel-Lucent Italia)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 204/03)

16. juunil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7586 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7586 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

Euroopa Keskpank

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/3

---

EKP EETIKARAAMISTIK

(Käesolev tekst asendab

  9. veebruari 2011. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 40, lk 13

  avaldatud teksti)

(2015/C 204/04)

I.   EUROOPA KESKPANGA PERSONALI TÖÖLEPINGUTINGIMUSED EETIKARAAMISTIKU OSAS

Artikkel 3

EKP töötajate tegevus peab olema sõltumatu ja erapooletu ning see ei tohi kahjustada EKP mainet. Töötajad peavad järgima EKP eetikaraamistiku sätteid, eelkõige:

| a) | austama EKP ühiseid väärtusi ja tegutsema ametialaselt ja eraelus viisil, mis vastab EKP kui Euroopa institutsiooni olemusele; |
| --- | --- |

a)

austama EKP ühiseid väärtusi ja tegutsema ametialaselt ja eraelus viisil, mis vastab EKP kui Euroopa institutsiooni olemusele;

| b) | täitma oma kohustusi tõsiselt ja ausalt, järgimata omakasu või riigi huvisid; |
| --- | --- |

b)

täitma oma kohustusi tõsiselt ja ausalt, järgimata omakasu või riigi huvisid;

| c) | vältima olukordi, millest võiks tuleneda huvide konflikt või mis võiks sellisena paista, k.a hilisemast töötegevusest tulenevad juhud; |
| --- | --- |

c)

vältima olukordi, millest võiks tuleneda huvide konflikt või mis võiks sellisena paista, k.a hilisemast töötegevusest tulenevad juhud;

| d) | kohaldama ametialase eetika kõrget standardit ning tegutsema lojaalselt liidu ja EKP suhtes; |
| --- | --- |

d)

kohaldama ametialase eetika kõrget standardit ning tegutsema lojaalselt liidu ja EKP suhtes;

| e) | järgima EKP reegleid isiklike finantstehingute kohta; |
| --- | --- |

e)

järgima EKP reegleid isiklike finantstehingute kohta;

| f) | järgima EKP „Väärikus töökohal” põhimõtteid. |
| --- | --- |

f)

järgima EKP „Väärikus töökohal” põhimõtteid.

Need kohustused jäävad töötajate suhtes kehtima EKP puhkuse ajal.

Artikkel 4

Võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga artiklit 37, ei tohi töötajad avaldada mis tahes teavet, mida nad on saanud seoses nende töökohustuste täitmisega või pärast nende töökohustuste lõppemist, v.a juhul kui teave on juba avaldatud.

Artikkel 4a

Ilma eelneva EKP juhatuse nõusolekuta ei avalda töötajad mis tahes põhjusel mis tahes haldus- või õigusmenetluses teavet, mille nad on saanud seoses ametialaste kohustustega. EKP annab loa avaldamiseks, kui a) see on kooskõlas EKP huvidega, ja b) avaldamise loast keeldumisest võiks asjaomasele töötajale tuleneda karistusõiguslikud tagajärjed. Luba ei ole avaldamiseks vaja juhul, kui töötaja peab andma tunnistusi Euroopa Liidu Kohtus EKP ja EKP praeguse või endise töötaja vahelises menetluses.

Artikkel 4b

Ametieeskirjades sätestatud tingimustel peavad teatavad töötajad, kes kavatsevad alustada uues töötegevuses pärast töösuhte lõppu EKPga, teataval perioodil vältima töötegevust, millest võiks tuleneda konflikt EKP huvidega (töölepingute vaheperiood).

Artikkel 36a

Ametieeskirjades sätestatud tingimustel on töötajatel, kellel ei ole pärast EKPga töösuhte lõppu lubatud töölepingute vaheperioodi tõttu konkreetses töötegevuses alustada või kes ei leia sobivat alternatiivset töötegevust ja on seetõttu töötud, õigus ametialase tegevuse keelu kestel ja töötuse lõpuni saada järgmisi hüvitisi:

| a) | igakuine hüvitis järgmises suuruses:






  — | 80 % viimasest põhipalgast esimese aasta jooksul, |
| --- | --- | --- |

a)

igakuine hüvitis järgmises suuruses:

—

80 % viimasest põhipalgast esimese aasta jooksul,

| — | 60 % viimasest põhipalgast järgmise aasta jooksul; |
| --- | --- |

—

60 % viimasest põhipalgast järgmise aasta jooksul;

| b) | leibkonna ja lapse toetused; |
| --- | --- |

b)

leibkonna ja lapse toetused;

| c) | kindlustus EKP ravikindlustuse ja õnnetusjuhtumikindlustuse alusel. |
| --- | --- |

c)

kindlustus EKP ravikindlustuse ja õnnetusjuhtumikindlustuse alusel.

Eespool osutatud hüvitised asendavad töötushüvitist [...] ja täiendavad mis tahes samalaadseid teistest allikatest pärinevaid hüvitisi, sh töötu abiraha/töötushüvitist. Töötajad peavad vastavaid hüvitisi taotlema ja need deklareerima ning need lahutatakse EKP poolt makstavatest hüvitistest.

Eespool osutatud hüvitisi ei maksta kui töötaja jääb pensionile.

II.   EUROOPA KESKPANGA PERSONALI LÜHIAJALISE TÖÖLEPINGU TINGIMUSED EETIKARAAMISTIKU OSAS

Artikkel 2

EKP lühiajalise lepinguga töötajate tegevus peab olema ametialaselt sõltumatu ja erapooletu ning see ei tohi kahjustada EKP mainet. Lühiajalise lepinguga töötajad peavad järgima ametieeskirjades sätestatud EKP eetikaraamistiku sätteid, eelkõige:

| a) | austama EKP ühiseid väärtusi ja tegutsema ametialaselt ja eraelus viisil, mis vastab EKP kui Euroopa institutsiooni olemusele; |
| --- | --- |

a)

austama EKP ühiseid väärtusi ja tegutsema ametialaselt ja eraelus viisil, mis vastab EKP kui Euroopa institutsiooni olemusele;

| b) | täitma oma kohustusi tõsiselt ja ausalt, järgimata omakasu või riigi huvisid; |
| --- | --- |

b)

täitma oma kohustusi tõsiselt ja ausalt, järgimata omakasu või riigi huvisid;

| c) | vältima olukordi, millest võiks tuleneda huvide konflikt või mis võiks sellisena paista, k.a hilisemast töötegevusest tulenevad juhud; |
| --- | --- |

c)

vältima olukordi, millest võiks tuleneda huvide konflikt või mis võiks sellisena paista, k.a hilisemast töötegevusest tulenevad juhud;

| d) | kohaldama ametialase eetika kõrget standardit ning tegutsema lojaalselt liidu ja EKP suhtes; |
| --- | --- |

d)

kohaldama ametialase eetika kõrget standardit ning tegutsema lojaalselt liidu ja EKP suhtes;

| e) | järgima EKP reegleid isiklike finantstehingute kohta; |
| --- | --- |

e)

järgima EKP reegleid isiklike finantstehingute kohta;

| f) | järgima EKP „Väärikus töökohal” põhimõtteid. |
| --- | --- |

f)

järgima EKP „Väärikus töökohal” põhimõtteid.

Need kohustused jäävad lühiajalise töölepinguga töötajate suhtes kehtima EKP puhkuse ajal.

Artikkel 3

Võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga artiklit 37, ei tohi lühiajalise lepinguga töötajad avaldada mis tahes teavet, mida nad on saanud seoses nende töökohustuste täitmisega või pärast nende töökohustuste lõppemist, v.a juhul kui teave on juba avaldatud.

Artikkel 4

Ilma eelneva EKP juhatuse nõusolekuta ei avalda lühiajalise töölepinguga töötajad mis tahes põhjusel mis tahes haldus- või õigusmenetluses teavet, mille nad on saanud seoses ametialaste kohustustega. EKP annab loa avaldamiseks, kui a) see on kooskõlas EKP huvidega, ja b) avaldamise loast keeldumisest võiks asjaomasele lühiajalise lepinguga töötajale tuleneda karistusõiguslikud tagajärjed. Luba ei ole avaldamiseks vaja juhul, kui lühiajalise lepinguga töötaja peab andma tunnistusi Euroopa Liidu Kohtu ees EKP ja EKP praeguse või endise töötaja vahelises menetluses.

Artikkel 4a

Ametieeskirjades sätestatud tingimustel peavad teatavad lühiajalise lepinguga töötajad, kes kavatsevad alustada uues töötegevuses pärast töösuhte lõppu EKPga, teataval perioodil vältima töötegevust, millest võiks tuleneda konflikt EKP huvidega (töölepingute vaheperiood).

Artikkel 31a

Ametieeskirjades sätestatud tingimustel on lühiajalise lepinguga töötajatel, kellel ei ole pärast EKPga töösuhte lõppu lubatud töölepingute vaheperioodi tõttu konkreetses töötegevuses alustada või kes ei leia sobivat alternatiivset töötegevust ja on seetõttu töötud, õigus ametialase tegevuse keelu kestel ja töötuse lõpuni saada järgmisi hüvitisi:

| a) | igakuine hüvitis järgmises suuruses:






  — | 80 % viimasest põhipalgast esimese aasta jooksul, |
| --- | --- | --- |

a)

igakuine hüvitis järgmises suuruses:

—

80 % viimasest põhipalgast esimese aasta jooksul,

| — | 60 % viimasest põhipalgast järgmise aasta jooksul; |
| --- | --- |

—

60 % viimasest põhipalgast järgmise aasta jooksul;

| b) | kindlustus EKP ravikindlustuse ja õnnetusjuhtumikindlustuse alusel. |
| --- | --- |

b)

kindlustus EKP ravikindlustuse ja õnnetusjuhtumikindlustuse alusel.

Eespool nimetatud hüvitised täiendavad mis tahes muid samalaadseid muudest allikatest saadavaid hüvitisi, sh töötu abiraha. Lühiajalise lepinguga töötajad peavad vastavaid hüvitisi taotlema ja need deklareerima ning need lahutatakse EKP poolt makstavatest hüvitistest.

Eespool osutatud hüvitisi ei maksta kui lühiajalise lepinguga töötaja jääb pensionile.

III.   EKP AMETIEESKIRJADE OSA 0 EETIKARAAMISTIKU KOHTA

0.1.   Üldsätted ja -põhimõtted

| 0.1.1. | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli alusel EKP töötajatele kuuluvad eesõigused ja puutumatus on omistatud ainuüksi EKP huvides. Need eesõigused ja puutumatus ei vabasta töötajaid mitte mingil juhul oma isiklike kohustuste täitmisest või kehtivate seaduste ja politsei korralduste järgimisest. Vaidlusest eesõiguste ja puutumatuse üle peavad asjaomased töötajad viivitamata teavitama EKP juhatust. |
| --- | --- |

0.1.1.

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli alusel EKP töötajatele kuuluvad eesõigused ja puutumatus on omistatud ainuüksi EKP huvides. Need eesõigused ja puutumatus ei vabasta töötajaid mitte mingil juhul oma isiklike kohustuste täitmisest või kehtivate seaduste ja politsei korralduste järgimisest. Vaidlusest eesõiguste ja puutumatuse üle peavad asjaomased töötajad viivitamata teavitama EKP juhatust.

| 0.1.2. | Töötajad, kes on töölähetuses teisest organisatsioonist või asutusest või puhkusel, et töötada EKPs EKP töölepingu alusel, kuuluvad EKP töötajate hulka ja neil on samad kohustused ja õigused nagu teistel töötajatel ning nad peavad täitma oma ametialaseid kohustusi eranditult EKP huvides. |
| --- | --- |

0.1.2.

Töötajad, kes on töölähetuses teisest organisatsioonist või asutusest või puhkusel, et töötada EKPs EKP töölepingu alusel, kuuluvad EKP töötajate hulka ja neil on samad kohustused ja õigused nagu teistel töötajatel ning nad peavad täitma oma ametialaseid kohustusi eranditult EKP huvides.

0.2.   Sõltumatus

0.2.1.   Huvide konflikt

| 0.2.1.1. | Ametialaste kohustuste täitmisel peavad töötajad vältima huvide konflikti. |
| --- | --- |

0.2.1.1.

Ametialaste kohustuste täitmisel peavad töötajad vältima huvide konflikti.

| 0.2.1.2. | Huvide konflikt esineb juhul, kui töötajatel esinevad isiklikud huvid, mis võivad mõjutada või näivad mõjutavat tema ametialaste kohustuste täitmise sõltumatust ja objektiivsust. Isiklik huvi tähendab töötajate, nende pereliikmete, muude sugulaste või sõprade ja lähedaste tuttavate ringi mis tahes rahalist või mitterahalist hüve või selle võimalust. |
| --- | --- |

0.2.1.2.

Huvide konflikt esineb juhul, kui töötajatel esinevad isiklikud huvid, mis võivad mõjutada või näivad mõjutavat tema ametialaste kohustuste täitmise sõltumatust ja objektiivsust. Isiklik huvi tähendab töötajate, nende pereliikmete, muude sugulaste või sõprade ja lähedaste tuttavate ringi mis tahes rahalist või mitterahalist hüve või selle võimalust.

| 0.2.1.3. | Kui töötaja saab teada huvide konfliktist oma ametialaste kohustuste täitmisel, peab ta viivitamata teavitama oma tasandijuhti. Tasandijuht võib võtta sobivad meetmed huvide konflikti vältimiseks pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist. Kui huvide konflikti ei ole võimalik lahendada või pehmendada muul viisil, võib tasandijuht töötaja konkreetses asjas vastutusest vabastada. Kui huvide konflikt on seotud hankemenetlusega, teavitab tasandijuht keskset hangete osakonda või hankekomiteed, kes seejärel otsustab milliseid meetmeid rakendada. |
| --- | --- |

0.2.1.3.

Kui töötaja saab teada huvide konfliktist oma ametialaste kohustuste täitmisel, peab ta viivitamata teavitama oma tasandijuhti. Tasandijuht võib võtta sobivad meetmed huvide konflikti vältimiseks pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist. Kui huvide konflikti ei ole võimalik lahendada või pehmendada muul viisil, võib tasandijuht töötaja konkreetses asjas vastutusest vabastada. Kui huvide konflikt on seotud hankemenetlusega, teavitab tasandijuht keskset hangete osakonda või hankekomiteed, kes seejärel otsustab milliseid meetmeid rakendada.

| 0.2.1.4. | Enne kandidaadi ametisse nimetamist hindab EKP kooskõlas kandidaatide valiku ja ametisse nimetamise eeskirjadega kas huvide konflikt võib esineda tulenevalt kandidaadi eelmisest töötegevusest või lähedasest isiklikust suhtest töötajatega, EKP juhatusega või EKP muude sisestruktuuride liikmetega. Kui valikukomitee või ametisse nimetamise ettepaneku eest vastutav juht tuvastab huvide konflikti, tuleb konsulteerida õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga. |
| --- | --- |

0.2.1.4.

Enne kandidaadi ametisse nimetamist hindab EKP kooskõlas kandidaatide valiku ja ametisse nimetamise eeskirjadega kas huvide konflikt võib esineda tulenevalt kandidaadi eelmisest töötegevusest või lähedasest isiklikust suhtest töötajatega, EKP juhatusega või EKP muude sisestruktuuride liikmetega. Kui valikukomitee või ametisse nimetamise ettepaneku eest vastutav juht tuvastab huvide konflikti, tuleb konsulteerida õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga.

0.2.2.   Kingitused ja võõrustamine

| 0.2.2.1. | Töötajad ei tohi endale ega muudele isikutele nõuda ega vastu võtta mis tahes hüve, mis on mis tahes viisil seotud EKPs töötamisega. |
| --- | --- |

0.2.2.1.

Töötajad ei tohi endale ega muudele isikutele nõuda ega vastu võtta mis tahes hüve, mis on mis tahes viisil seotud EKPs töötamisega.

| 0.2.2.2. | Hüve määratletakse kui rahaline või mitterahaline kingitus, võõrustamine või muu kasu, mis objektiivselt parandab saaja või mis tahes muu isiku rahalist, õiguslikku või isiklikku olukorda, millele saajal puudub juriidiline õigus. Hüveks ei loeta vähest võõrustamist töökoosolekuga seoses. Hüve loetakse seotuks saaja töötamisega EKPs, kui seda pakutakse saaja EKP ametikoha tõttu ja mitte isiklikul alusel. |
| --- | --- |

0.2.2.2.

Hüve määratletakse kui rahaline või mitterahaline kingitus, võõrustamine või muu kasu, mis objektiivselt parandab saaja või mis tahes muu isiku rahalist, õiguslikku või isiklikku olukorda, millele saajal puudub juriidiline õigus. Hüveks ei loeta vähest võõrustamist töökoosolekuga seoses. Hüve loetakse seotuks saaja töötamisega EKPs, kui seda pakutakse saaja EKP ametikoha tõttu ja mitte isiklikul alusel.

| 0.2.2.3. | Erandina artiklist 0.2.2.1 ja tingimusel, et see ei ole sage ega pärine samast allikast, on lubatav järgmine:






  a) | võõrustamine erasektori poolt väärtusega kuni 50 EUR, kui seda pakutakse tööga seotud asjaoludel. See erand ei kehti võõrustamise puhul, mida pakub praegune või tulevane tarnija või krediidiasutus EKP poolt teostatava kohapealase kontrolli või auditi kontekstis; nendel juhtudel ei ole lubatud võõrustamist vastu võtta; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.3.

Erandina artiklist 0.2.2.1 ja tingimusel, et see ei ole sage ega pärine samast allikast, on lubatav järgmine:

a)

võõrustamine erasektori poolt väärtusega kuni 50 EUR, kui seda pakutakse tööga seotud asjaoludel. See erand ei kehti võõrustamise puhul, mida pakub praegune või tulevane tarnija või krediidiasutus EKP poolt teostatava kohapealase kontrolli või auditi kontekstis; nendel juhtudel ei ole lubatud võõrustamist vastu võtta;

| b) | hüved, mida pakuvad teised keskpangad, riigiasutused või Euroopa ja rahvusvahelised organisatsioonid, mis ei välju tavapärase raamidest ning mida peetakse kohaseks; |
| --- | --- |

b)

hüved, mida pakuvad teised keskpangad, riigiasutused või Euroopa ja rahvusvahelised organisatsioonid, mis ei välju tavapärase raamidest ning mida peetakse kohaseks;

| c) | konkreetses olukorras pakutud hüve, millest keeldumine oleks solvav või ohustaks tõsiselt tööalast suhet. |
| --- | --- |

c)

konkreetses olukorras pakutud hüve, millest keeldumine oleks solvav või ohustaks tõsiselt tööalast suhet.

| 0.2.2.4. | Töötajad peavad ilma ebakohase viivituseta registreerima õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnas järgmise:






  a) | hüve, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 0.2.2.3 punktiga c; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.4.

Töötajad peavad ilma ebakohase viivituseta registreerima õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnas järgmise:

a)

hüve, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 0.2.2.3 punktiga c;

| b) | hüve, mille väärtuse vastavust artikli 0.2.2.3 piiridele ei saa kindlaks määrata; |
| --- | --- |

b)

hüve, mille väärtuse vastavust artikli 0.2.2.3 piiridele ei saa kindlaks määrata;

| c) | hüve pakkumine kolmandate isikute poolt, mis on keelatud. |
| --- | --- |

c)

hüve pakkumine kolmandate isikute poolt, mis on keelatud.

Töötajad annavad EKP-le üle mis tahes kingitused, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 0.2.2.3 punktiga. Need kingitused muutuvad EKP omandiks.

| 0.2.2.5. | Hüve vastuvõtmine ei tohi mingil juhul kahjustada või mõjutada töötaja tegevuse objektiivsust ja vabadust. |
| --- | --- |

0.2.2.5.

Hüve vastuvõtmine ei tohi mingil juhul kahjustada või mõjutada töötaja tegevuse objektiivsust ja vabadust.

0.2.3.   Hange

Töötajad peavad tagama hankemenetluse kohase teostamise ning olema oma tegevuses objektiivsed, neutraalsed ja õiglased. Hankemenetluses peavad töötajad järgima üld- ja erireegleid, mis on seotud huvide konfliktist hoidumise ja sellest teatamisega, kingituste vastuvõtmisega ja ametisaladusega.

Töötajad suhtlevad hankemenetluses osalejatega ainult ametlike kanalite kaudu ja võimaluse korral kirjalikult.

0.2.4.   Autasud, aumärgid ja teenetemärgid

Töötajad peavad saama loa õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnalt enne nende EKP tööga seotud autasude, aumärkide või teenetemärkide vastuvõtmist.

0.2.5.   Kolmandate isikute poolt tasustamise keeld seoses ametialaste kohustuste täitmisega

Töötajad ei tohi enda huvides vastu võtta mis tahes makseid kolmandatelt isikutelt seoses nende ametialaste kohustuste täitmisega. Kui kolmandad isikud pakuvad makset, tuleb see teha EKP-le.

Tegevus, mis on seotud EKP ülesannetega või töötajate vastutusega, loetakse töötajate üldiste töökohustuste osaks. Kahtluse korral annab hinnangu asjaomane tasandijuht, kes otsustab, kas tegevust tuleks pidada ametialaseks kohustuseks.

0.2.6.   EKP väline tegevus

| 0.2.6.1. | Töötajad peavad saama kirjaliku loa enne, kui nad alustavad EKP välist tegevust, mis on ametialase olemusega või mis muul viisil ületab mõistliku arusaamise vabaaja tegevusest.
  Personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor või asendaja annavad loa pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga ning tasandijuhiga/tasandijuhtidega konsulteerimist, kui see väline tegevus ei kahjusta mingil viisil töötaja ametialaste kohustuste täitmist EKP huvides ja ei kujuta endast huvide konflikti allikat.
  Luba antakse kuni viieks aastaks. |
| --- | --- |

0.2.6.1.

Töötajad peavad saama kirjaliku loa enne, kui nad alustavad EKP välist tegevust, mis on ametialase olemusega või mis muul viisil ületab mõistliku arusaamise vabaaja tegevusest.

Personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor või asendaja annavad loa pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga ning tasandijuhiga/tasandijuhtidega konsulteerimist, kui see väline tegevus ei kahjusta mingil viisil töötaja ametialaste kohustuste täitmist EKP huvides ja ei kujuta endast huvide konflikti allikat.

Luba antakse kuni viieks aastaks.

| 0.2.6.2. | Erandina artiklist 0.2.6.1 ei ole luba vajalik järgmise EKP välise tegevuse jaoks:






  i) | tasuta töö, ja |
| --- | --- | --- |

0.2.6.2.

Erandina artiklist 0.2.6.1 ei ole luba vajalik järgmise EKP välise tegevuse jaoks:

i)

tasuta töö, ja

| ii) | töö kultuuri, teaduse, hariduse, spordi, heategevuse, usu, sotsiaalvaldkonnas või muul heategevuslik töö, ja |
| --- | --- |

ii)

töö kultuuri, teaduse, hariduse, spordi, heategevuse, usu, sotsiaalvaldkonnas või muul heategevuslik töö, ja

| iii) | töö, mis ei ole seotud EKP-ga või töötaja ametialaste kohustustega EKPs. |
| --- | --- |

iii)

töö, mis ei ole seotud EKP-ga või töötaja ametialaste kohustustega EKPs.

| 0.2.6.3. | Ilma et see mõjutaks artikleid 0.2.6.1 ja 0.2.6.2 eespool, võivad töötajad tegutseda poliitikas ja ametiühingutes; seejuures ei tohi kasutada oma positsiooni EKPs ja tuleb selgelt väljendada, et isiklik seisukoht ei pruugi olla EKP seisukoht. |
| --- | --- |

0.2.6.3.

Ilma et see mõjutaks artikleid 0.2.6.1 ja 0.2.6.2 eespool, võivad töötajad tegutseda poliitikas ja ametiühingutes; seejuures ei tohi kasutada oma positsiooni EKPs ja tuleb selgelt väljendada, et isiklik seisukoht ei pruugi olla EKP seisukoht.

| 0.2.6.4. | Töötajad, kes kavatsevad kandideerida või kes on valitud või määratud riigiametisse, peavad teavitama personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorit või tema asendajat, kes otsustab pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist, võttes arvesse töökohaga seotud huve ning riigiameti tähtsust, kaasnevaid kohustusi ning sellest tegevusest tulenevat tasu ja kulude hüvitamist, kas asjaomane töötaja:






  a) | peaks taotlema tasustamata puhkust isiklikel põhjustel; |
| --- | --- | --- |

0.2.6.4.

Töötajad, kes kavatsevad kandideerida või kes on valitud või määratud riigiametisse, peavad teavitama personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorit või tema asendajat, kes otsustab pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist, võttes arvesse töökohaga seotud huve ning riigiameti tähtsust, kaasnevaid kohustusi ning sellest tegevusest tulenevat tasu ja kulude hüvitamist, kas asjaomane töötaja:

a)

peaks taotlema tasustamata puhkust isiklikel põhjustel;

| b) | peaks taotlema iga-aastast puhkust; |
| --- | --- |

b)

peaks taotlema iga-aastast puhkust;

| c) | võiks saada loa ametialaste kohustuste täitmiseks osalise tööajaga; |
| --- | --- |

c)

võiks saada loa ametialaste kohustuste täitmiseks osalise tööajaga;

| d) | võib jätkata ametialaste kohustuste täitmist muutusteta. |
| --- | --- |

d)

võib jätkata ametialaste kohustuste täitmist muutusteta.

Juhul kui töötajalt nõutakse isiklikel põhjustel puhkuse võtmist või tal lubatakse ametialaseid kohustusi täita osalise tööajaga, vastab selle puhkuse või osalise tööajaga töötamise kestus töötaja töölepingu kestusele.

| 0.2.6.5. | Töötajad peavad tegelema EKP välise tööga väljaspool tööaega. Erandkorras võib personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor teha sellest reeglist erandeid. |
| --- | --- |

0.2.6.5.

Töötajad peavad tegelema EKP välise tööga väljaspool tööaega. Erandkorras võib personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor teha sellest reeglist erandeid.

| 0.2.6.6. | Personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor või asendaja võivad mis tahes ajal, ka pärast loa andmist, pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist ning töötaja ärakuulamist, nõuda töötajalt EKP välise tegevuse lõpetamist, mis võiks mis tahes viisil kahjustada töötaja ametialaste kohustuste täitmist EKP huvides või kujutada endast huvide konflikti allikat. Vajaduse korral antakse töötajale mõistlik ajavahemik välise tegevuse lõpetamiseks, v.a juhul, kui tegevuse viivitamata lõpetamine on vajalik töösuhte huvides. |
| --- | --- |

0.2.6.6.

Personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor või asendaja võivad mis tahes ajal, ka pärast loa andmist, pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist ning töötaja ärakuulamist, nõuda töötajalt EKP välise tegevuse lõpetamist, mis võiks mis tahes viisil kahjustada töötaja ametialaste kohustuste täitmist EKP huvides või kujutada endast huvide konflikti allikat. Vajaduse korral antakse töötajale mõistlik ajavahemik välise tegevuse lõpetamiseks, v.a juhul, kui tegevuse viivitamata lõpetamine on vajalik töösuhte huvides.

0.2.7.   Abikaasa või tunnustatud elukaaslase tööga seotud tulu

Töötajad peavad teatama EKP-le või eetikanõunikule oma abikaasa või tunnustatud elukaaslase huvide konflikti võimalusest seoses mis tahes tasustatud töötegevusega. Kui töötegevuse olemusest tuleneb huvide konflikt töötaja ametialaste kohustustega, teavitab ja nõustab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond esmalt tasandijuhti kohaste meetmete osas, mida võtta huvide konflikti pehmendamiseks, sh töötaja vabastamine vastutusest konkreetses asjas.

0.2.8.   Piirangud pärast töösuhte lõppemist

Läbirääkimised seoses edaspidise töötegevusega

| 0.2.8.1. | Edaspidise töötegevusega seotud läbirääkimistel peavad töötajad käituma usaldusväärselt ja diskreetselt. Nad teavitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonda töötegevuse olemusest, milleks võiks tuleneda huvide konflikt töötaja ametialaste kohustustega. Huvide konflikti korral teavitab ja nõustab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond tasandijuhti kohaste meetmete osas, mida võtta huvide konflikti pehmendamiseks, sh töötaja vabastamine vastutusest konkreetses asjas. |
| --- | --- |

0.2.8.1.

Edaspidise töötegevusega seotud läbirääkimistel peavad töötajad käituma usaldusväärselt ja diskreetselt. Nad teavitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonda töötegevuse olemusest, milleks võiks tuleneda huvide konflikt töötaja ametialaste kohustustega. Huvide konflikti korral teavitab ja nõustab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond tasandijuhti kohaste meetmete osas, mida võtta huvide konflikti pehmendamiseks, sh töötaja vabastamine vastutusest konkreetses asjas.

Teatamiskohustus

| 0.2.8.2. | Praegused ja endised töötajad teavitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonda enne töötegevuse aktsepteerimist järgmistel teatamistähtaegadel:






  a) | töötajad palgagrupis I või kõrgemas, kes osalevad järelevalvetegevuses: kaks aastat pärast nende järelevalvetegevuses osalemise lõppemise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

0.2.8.2.

Praegused ja endised töötajad teavitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonda enne töötegevuse aktsepteerimist järgmistel teatamistähtaegadel:

a)

töötajad palgagrupis I või kõrgemas, kes osalevad järelevalvetegevuses: kaks aastat pärast nende järelevalvetegevuses osalemise lõppemise kuupäeva;

| b) | töötajad palgagruppides F/G kuni H, kes osalevad järelevalvetegevuses: kuus kuud pärast nende järelevalvetegevuses osalemise lõppemise kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

töötajad palgagruppides F/G kuni H, kes osalevad järelevalvetegevuses: kuus kuud pärast nende järelevalvetegevuses osalemise lõppemise kuupäeva;

| c) | muud töötajad palgagrupis I või kõrgemas: üks aasta pärast nende ametialastest kohustustest lõplikult vabastamise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

muud töötajad palgagrupis I või kõrgemas: üks aasta pärast nende ametialastest kohustustest lõplikult vabastamise kuupäeva.

Töölepingute vaheperiood

| 0.2.8.3. | Järgmiste töötajate suhtes kohaldatakse töölepingute vaheperioodi:






  a) | töötajad, kes oma töösuhte kestel EKPga olid kaasatud järelevalvetegevusse vähemalt kuue kuu jooksul, võivad asuda tööle:






  1) | krediidiasutuses, mille järelevalves nad otseselt osalesid:






  i) | ühe aasta möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse (erandjuhtudel võib seda pikendada kuni kahe aastani kooskõlas artikliga 0.2.8.7); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

0.2.8.3.

Järgmiste töötajate suhtes kohaldatakse töölepingute vaheperioodi:

a)

töötajad, kes oma töösuhte kestel EKPga olid kaasatud järelevalvetegevusse vähemalt kuue kuu jooksul, võivad asuda tööle:

1)

krediidiasutuses, mille järelevalves nad otseselt osalesid:

i)

ühe aasta möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse (erandjuhtudel võib seda pikendada kuni kahe aastani kooskõlas artikliga 0.2.8.7);

| ii) | kuue kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi F/G kuni H, |
| --- | --- |

ii)

kuue kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi F/G kuni H,

alates kuupäevast, mil nende otsene osalemine selle krediidiasutuste järelevalves lõppes;

| 2) | osutatud krediidiasutuse otsese konkurendi juures:






  i) | kuue kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse; |
| --- | --- | --- |

2)

osutatud krediidiasutuse otsese konkurendi juures:

i)

kuue kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse;

| ii) | kolme kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi F/G kuni H, |
| --- | --- |

ii)

kolme kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi F/G kuni H,

alates kuupäevast, mil nende otsene osalemine selle krediidiasutuste järelevalves lõppes;

| b) | töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes töötasid majanduse peadirektoraadis, majandusuuringute peadirektoraadis, makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ja finantsstabiilsuse peadirektoraadis, turutehingute peadirektoraadis, riskihalduse direktoraadis, rahvusvaheliste ja Euroopa suhete peadirektoraadis, EKP esinduses Washingtonis, sekretariaadi peadirektoraadis (v.a infohalduse osakond), juhatuse nõunikuna, õigusteenuste peadirektoraadis, mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I kuni IV peadirektoraadis või EKP järelevalvenõukogu sekretariaadis vähemalt kuue kuu jooksul, võivad alustada tööd liidus asutatud finantsinstitutsioonis kolme kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende töö nendes tegevusvaldkondades lõppes; |
| --- | --- |

b)

töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes töötasid majanduse peadirektoraadis, majandusuuringute peadirektoraadis, makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ja finantsstabiilsuse peadirektoraadis, turutehingute peadirektoraadis, riskihalduse direktoraadis, rahvusvaheliste ja Euroopa suhete peadirektoraadis, EKP esinduses Washingtonis, sekretariaadi peadirektoraadis (v.a infohalduse osakond), juhatuse nõunikuna, õigusteenuste peadirektoraadis, mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I kuni IV peadirektoraadis või EKP järelevalvenõukogu sekretariaadis vähemalt kuue kuu jooksul, võivad alustada tööd liidus asutatud finantsinstitutsioonis kolme kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende töö nendes tegevusvaldkondades lõppes;

| c) | töötajad, kes kuulusid palgagruppi K või kõrgemasse ja kes töötasid muudes EKP tegevusvaldkondades, võivad alustada tööd liidus asutatud finantsinstitutsioonis kolme kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende töö nendes tegevusvaldkondades lõppes; |
| --- | --- |

c)

töötajad, kes kuulusid palgagruppi K või kõrgemasse ja kes töötasid muudes EKP tegevusvaldkondades, võivad alustada tööd liidus asutatud finantsinstitutsioonis kolme kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende töö nendes tegevusvaldkondades lõppes;

| d) | töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel maksesüsteemide järelevaatamises vähemalt kuus kuud, võivad alustada tööd üksuses, mis kuulus nende otsese järelevaatamise alla, kuue kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende otsene osalemine selle üksuse järelevaatamises lõppes; |
| --- | --- |

d)

töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel maksesüsteemide järelevaatamises vähemalt kuus kuud, võivad alustada tööd üksuses, mis kuulus nende otsese järelevaatamise alla, kuue kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende otsene osalemine selle üksuse järelevaatamises lõppes;

| e) | töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel otseselt tarnija valikus või tarnijaga sõlmitud lepingu helduses, võivad alustada tööd selle tarnija juures:






  1) | kuue kuu möödumisel, kui selle tarnijaga sõlmitud lepingu(te) koguväärtus on üle 200 000 euro, kuid alla 1 miljoni euro; |
| --- | --- | --- |

e)

töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel otseselt tarnija valikus või tarnijaga sõlmitud lepingu helduses, võivad alustada tööd selle tarnija juures:

1)

kuue kuu möödumisel, kui selle tarnijaga sõlmitud lepingu(te) koguväärtus on üle 200 000 euro, kuid alla 1 miljoni euro;

| 2) | ühe aasta möödumisel, kui selle tarnijaga sõlmitud lepingu(te) koguväärtus on 1 miljon eurot või üle selle, |
| --- | --- |

2)

ühe aasta möödumisel, kui selle tarnijaga sõlmitud lepingu(te) koguväärtus on 1 miljon eurot või üle selle,

alates kuupäevast, mil nende osalemine lõppes;

| f) | töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse võivad pärast EKPga töösuhte lõppu osaleda EKPga seotud lobi- või propageerimistegevuses küsimustes, mille eest nad vastutasid oma EKPga töösuhte kestel, kuue kuu möödumisel pärast nende vastutuse lõppemist nendes küsimustes; |
| --- | --- |

f)

töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse võivad pärast EKPga töösuhte lõppu osaleda EKPga seotud lobi- või propageerimistegevuses küsimustes, mille eest nad vastutasid oma EKPga töösuhte kestel, kuue kuu möödumisel pärast nende vastutuse lõppemist nendes küsimustes;

| g) | töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel otseselt õiguslikus vaidluses või oluliselt konfliktses suhtes muu üksusega, võivad alustada tööd selle üksuse juures või muu isiku juures selle üksuse esindajana kuue kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende otsene osalemine lõppes. |
| --- | --- |

g)

töötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel otseselt õiguslikus vaidluses või oluliselt konfliktses suhtes muu üksusega, võivad alustada tööd selle üksuse juures või muu isiku juures selle üksuse esindajana kuue kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende otsene osalemine lõppes.

| 0.2.8.4. | Kui kavandatud uue töötegevuse suhtes kohaldatakse kahte erinevat töölepingute vaheperiood, tuleb kohaldada pikemat. |
| --- | --- |

0.2.8.4.

Kui kavandatud uue töötegevuse suhtes kohaldatakse kahte erinevat töölepingute vaheperiood, tuleb kohaldada pikemat.

| 0.2.8.5. | Töötajate puhul, kelle EKPs töötamise aeg ei ületa nelja aastat, ei ületa artiklites 0.2.8.2 ja 0.2.8.3 sätestatud teatamiskohustus ja töölepingute vaheperiood nende EKPga töölepingu kestust. |
| --- | --- |

0.2.8.5.

Töötajate puhul, kelle EKPs töötamise aeg ei ületa nelja aastat, ei ületa artiklites 0.2.8.2 ja 0.2.8.3 sätestatud teatamiskohustus ja töölepingute vaheperiood nende EKPga töölepingu kestust.

| 0.2.8.6. | Töötaja taotluse korral võib EKP juhatus erandkorras artiklis 0.2.8.3 sätestatud töölepingute vaheperioodi kõrvale jätta või seda lühendada, kui konkreetsed asjaolud välistavad hilisemast töötegevusest tuleneva huvide konflikti. Töötaja peab esitama põhjendatud taotluse koos tõendavate asjaoludega õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale, et EKP juhatus teeks otsuse mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

0.2.8.6.

Töötaja taotluse korral võib EKP juhatus erandkorras artiklis 0.2.8.3 sätestatud töölepingute vaheperioodi kõrvale jätta või seda lühendada, kui konkreetsed asjaolud välistavad hilisemast töötegevusest tuleneva huvide konflikti. Töötaja peab esitama põhjendatud taotluse koos tõendavate asjaoludega õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale, et EKP juhatus teeks otsuse mõistliku aja jooksul.

| 0.2.8.7. | Juhul kui kohaldada tuleb töölepingute vaheperioodi artikli 0.2.8.3 lõike a punkti 1 alapunktis i, võib EKP juhatus erandkorras ja õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna ettepanekul pikendada töölepingute vaheperioodi kuni kahe aastani, kui huvide konflikt kestab. |
| --- | --- |

0.2.8.7.

Juhul kui kohaldada tuleb töölepingute vaheperioodi artikli 0.2.8.3 lõike a punkti 1 alapunktis i, võib EKP juhatus erandkorras ja õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna ettepanekul pikendada töölepingute vaheperioodi kuni kahe aastani, kui huvide konflikt kestab.

0.3.   Ametialased nõuded

0.3.1.   Ametisaladus

Töötajad järgivad EKP reegleid dokumendijuhtimise ja konfidentsiaalsuse kohta, eelkõige tuleb vajadusel taotleda luba teave avaldamiseks EKP siseselt ja väljaspool.

0.3.2.   Suhted huvirühmadega

| 0.3.2.1. | Suhetes huvirühmadega peavad töötajad silmas pidama EKP sõltumatust, head nime ja ametisaladuse hoidmise vajadust. Oma ametialaste kohustuse täitmisel ei taotle töötajad ega saa juhiseid mis tahes valitsuselt, ametiasutuselt, organisatsioonilt või EKP väliselt isikult. Töötajad peavad oma tasandijuhile teatama kolmanda isiku mis tahes katsest mõjutada EKPd selle ülesannete täitmisel.
  Seisukohtade väljendamisel küsimustes, milles EKP seisukoht on veel lahtine, peavad töötajad selgelt teatama, et nende isiklikud seisukohad ei pruugi ühtida EKPga. |
| --- | --- |

0.3.2.1.

Suhetes huvirühmadega peavad töötajad silmas pidama EKP sõltumatust, head nime ja ametisaladuse hoidmise vajadust. Oma ametialaste kohustuse täitmisel ei taotle töötajad ega saa juhiseid mis tahes valitsuselt, ametiasutuselt, organisatsioonilt või EKP väliselt isikult. Töötajad peavad oma tasandijuhile teatama kolmanda isiku mis tahes katsest mõjutada EKPd selle ülesannete täitmisel.

Seisukohtade väljendamisel küsimustes, milles EKP seisukoht on veel lahtine, peavad töötajad selgelt teatama, et nende isiklikud seisukohad ei pruugi ühtida EKPga.

| 0.3.2.2. | Töötajad peavad tagama, et nad on valdavalt oma kontaktisikutele muudes Euroopa institutsioonides, asutustes, ametkondades ja rahvusvahelistes organisatsioonides kättesaadavad; nad peavad andma vastuseid ja planeerima oma aega õigeaegseks reageerimiseks.
  Töötajad peavad suhtlema kolleegidega Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) keskpankadest ja riiklikest pädevatest asutustest, kes osalevad ühtses järelevalvemehhanismis, tihedas koostöös, võttes arvesse oma kohustusi EKP ees ja EKP erapooletut rolli EKPSis. |
| --- | --- |

0.3.2.2.

Töötajad peavad tagama, et nad on valdavalt oma kontaktisikutele muudes Euroopa institutsioonides, asutustes, ametkondades ja rahvusvahelistes organisatsioonides kättesaadavad; nad peavad andma vastuseid ja planeerima oma aega õigeaegseks reageerimiseks.

Töötajad peavad suhtlema kolleegidega Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) keskpankadest ja riiklikest pädevatest asutustest, kes osalevad ühtses järelevalvemehhanismis, tihedas koostöös, võttes arvesse oma kohustusi EKP ees ja EKP erapooletut rolli EKPSis.

| 0.3.2.3. | Töötajad peavad olema ettevaatlikud oma suhetes huvirühmade ja meediaga. Töötajad edastavad kõik üldsuse või meedia poolt esitatud teabenõuded avalike suhete ja keeleteenuste direktoraadile kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatus sätestatud nõuetega. Töötajad edastavad kõik üldsuse või meedia poolt esitatud taotlused saada juurdepääsu EKP dokumentidele sekretariaadi peadirektoraadile kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatus sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

0.3.2.3.

Töötajad peavad olema ettevaatlikud oma suhetes huvirühmade ja meediaga. Töötajad edastavad kõik üldsuse või meedia poolt esitatud teabenõuded avalike suhete ja keeleteenuste direktoraadile kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatus sätestatud nõuetega. Töötajad edastavad kõik üldsuse või meedia poolt esitatud taotlused saada juurdepääsu EKP dokumentidele sekretariaadi peadirektoraadile kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatus sätestatud nõuetega.

| 0.3.2.4. | Töötajad, kes kavatsevad esineda majavälistel konverentsidel või seminaridel või kaaluvad kaasautorlust majavälistes väljaannetes, peavad taotlema eelnevalt luba kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatuga ja järgivad selle asjaomaseid sätteid. |
| --- | --- |

0.3.2.4.

Töötajad, kes kavatsevad esineda majavälistel konverentsidel või seminaridel või kaaluvad kaasautorlust majavälistes väljaannetes, peavad taotlema eelnevalt luba kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatuga ja järgivad selle asjaomaseid sätteid.

| 0.3.2.5. | Artikleid 0.3.2.3 ja 0.3.2.4 ei kohaldata töötajate esindajate kohta nende pädevuses olevates küsimustes. Töötajate esindajad võivad õigeaegselt avalike suhete peadirektoraadile ette teatada mis tahes kontaktidest meediaga, kõnedest või majavälistest väljaannetest. Kõikidel juhtudel jääb kehtima nende lojaalsus- ja ametisaladuse kohustus. |
| --- | --- |

0.3.2.5.

Artikleid 0.3.2.3 ja 0.3.2.4 ei kohaldata töötajate esindajate kohta nende pädevuses olevates küsimustes. Töötajate esindajad võivad õigeaegselt avalike suhete peadirektoraadile ette teatada mis tahes kontaktidest meediaga, kõnedest või majavälistest väljaannetest. Kõikidel juhtudel jääb kehtima nende lojaalsus- ja ametisaladuse kohustus.

0.3.3.   Majasisesed suhted

| 0.3.3.1. | Töötajad peavad järgima oma juhtide juhiseid ja kohaldatavat aruandlusalluvust. Kui töötaja leiab, et talle antud juhis erineb tavapärasest, peab ta teatama oma tasandijuhile oma probleemist; juhul kui töötaja leiab, et tasandijuht ei ole neile esitatud probleemi piisavalt käsitlenud, teavitab ta oma peadirektorit, direktorit või selle asendajat. Kui peadirektor, direktor või selle asendaja kinnitab antud juhist kirjalikult, peab töötaja selle täitma, kui see ei ole ilmselgelt õigusvastane. |
| --- | --- |

0.3.3.1.

Töötajad peavad järgima oma juhtide juhiseid ja kohaldatavat aruandlusalluvust. Kui töötaja leiab, et talle antud juhis erineb tavapärasest, peab ta teatama oma tasandijuhile oma probleemist; juhul kui töötaja leiab, et tasandijuht ei ole neile esitatud probleemi piisavalt käsitlenud, teavitab ta oma peadirektorit, direktorit või selle asendajat. Kui peadirektor, direktor või selle asendaja kinnitab antud juhist kirjalikult, peab töötaja selle täitma, kui see ei ole ilmselgelt õigusvastane.

| 0.3.3.2. | Töötajad ei või nõuda teistelt töötajatelt nende või teiste jaoks isiklike ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

0.3.3.2.

Töötajad ei või nõuda teistelt töötajatelt nende või teiste jaoks isiklike ülesannete täitmist.

| 0.3.3.3. | Töötajad peavad kolleegide suhtes käituma lojaalselt. Eelkõige ei tohi töötajad takistada teiste töötajate juurdepääsu teabele, mis võib mõjutada tööd, ega silmas pidada isiklikku kasu ega anda valet, ebatäpset või liialdatud teavet. Samuti ei tohi takistada või keelduda koostööst kolleegidega. |
| --- | --- |

0.3.3.3.

Töötajad peavad kolleegide suhtes käituma lojaalselt. Eelkõige ei tohi töötajad takistada teiste töötajate juurdepääsu teabele, mis võib mõjutada tööd, ega silmas pidada isiklikku kasu ega anda valet, ebatäpset või liialdatud teavet. Samuti ei tohi takistada või keelduda koostööst kolleegidega.

0.3.4.   Järelevalve- ja rahapoliitika funktsioonide lahususe põhimõtte austamine

Töötajad austavad järelevalve- ja rahapoliitika funktsioonide lahususe põhimõtet, mida täpsustatakse seda põhimõtet rakendavates reeglites.

0.4.   Isiklikud finantstehingud

0.4.1.   Üldpõhimõtted

| 0.4.1.1. | Töötajad peavad rakendama ülimat ettevaatlikkust ja hoolsust oma nimel või kolmanda isiku nimel tehtavates isiklikes finantstehingutes, et tagada EKP hea nimi ja usaldusväärsus, samuti üldsuse usaldus EKP töötajate usaldusväärsuse ja erapooletuse osas. Isiklikud finantstehingud ei tohi olla spekulatiivsed, need peavad olema tagasihoidlikud ja mõistlikus proportsioonis nende sissetuleku ja varalise seisuga, et mitte ohustada nende finantssõltumatust. |
| --- | --- |

0.4.1.1.

Töötajad peavad rakendama ülimat ettevaatlikkust ja hoolsust oma nimel või kolmanda isiku nimel tehtavates isiklikes finantstehingutes, et tagada EKP hea nimi ja usaldusväärsus, samuti üldsuse usaldus EKP töötajate usaldusväärsuse ja erapooletuse osas. Isiklikud finantstehingud ei tohi olla spekulatiivsed, need peavad olema tagasihoidlikud ja mõistlikus proportsioonis nende sissetuleku ja varalise seisuga, et mitte ohustada nende finantssõltumatust.

| 0.4.1.2. | Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond võib vastu võtta siduvad juhised käesoleva artikli tõlgendamise ja kohaldamise kohta. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond võib EKP juhatuse heakskiidul eelkõige täpsustada isiklikke finantstehinguid, mis on keelatud või mille jaoks on vajalik eelnev luba artiklite 0.4.2.2 ja 0.4.2.3 kohaselt, kui leitakse, et need tehingu on konfliktis EKP tegevusega või võivad sellistena paista. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond avaldab need juhised kohasel viisil. |
| --- | --- |

0.4.1.2.

Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond võib vastu võtta siduvad juhised käesoleva artikli tõlgendamise ja kohaldamise kohta. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond võib EKP juhatuse heakskiidul eelkõige täpsustada isiklikke finantstehinguid, mis on keelatud või mille jaoks on vajalik eelnev luba artiklite 0.4.2.2 ja 0.4.2.3 kohaselt, kui leitakse, et need tehingu on konfliktis EKP tegevusega või võivad sellistena paista. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond avaldab need juhised kohasel viisil.

| 0.4.1.3. | Töötajatel ei ole lubatud kasutada EKP, riikide keskpankade, riiklike pädevate asutuste või Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega seotud teavet, mis ei ole avaldatud ja ei ole üldsusele kättesaadav (edaspidi „siseteave”), või teha selliseid katseid enda või kellegi teise isiklikes huvides.
  Eelkõige on töötajatel keelatud siseteavet ära kasutada mis tahes isiklikus finantstehingus või anda soovitusi või hoiatada selliste tehingute eest. |
| --- | --- |

0.4.1.3.

Töötajatel ei ole lubatud kasutada EKP, riikide keskpankade, riiklike pädevate asutuste või Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega seotud teavet, mis ei ole avaldatud ja ei ole üldsusele kättesaadav (edaspidi „siseteave”), või teha selliseid katseid enda või kellegi teise isiklikes huvides.

Eelkõige on töötajatel keelatud siseteavet ära kasutada mis tahes isiklikus finantstehingus või anda soovitusi või hoiatada selliste tehingute eest.

| 0.4.1.4. | Kui selle artikli tõlgendamisel tekib kahtlusi, peavad töötajad taotlema õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna nõustamist enne isikliku finantstehingu tegemist. |
| --- | --- |

0.4.1.4.

Kui selle artikli tõlgendamisel tekib kahtlusi, peavad töötajad taotlema õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna nõustamist enne isikliku finantstehingu tegemist.

0.4.2.   Isiklike finantstehingute liigid

Ilma et see mõjutaks üldisi kohustusi artiklites 0.4.1 ja 0.4.3, järgivad töötajad reegleid järgmiste tehinguliikide osas:

| a) | lubatud isiklikud finantstehingud; |
| --- | --- |

a)

lubatud isiklikud finantstehingud;

| b) | keelatud isiklikud finantstehingud; |
| --- | --- |

b)

keelatud isiklikud finantstehingud;

| c) | isiklikud finantstehingud eelneva loa alusel; |
| --- | --- |

c)

isiklikud finantstehingud eelneva loa alusel;

| d) | isiklikud finantstehingud järelaruandluse kohustusega. |
| --- | --- |

d)

isiklikud finantstehingud järelaruandluse kohustusega.

0.4.2.1.   Lubatud isiklikud finantstehingud

Ilma et see mõjutaks üldisi kohustusi artiklites 0.4.1 ja 0.4.3, võivad töötajad teha ilma piiranguteta või teatamiskohustuseta järgmisi isiklikke finantstehinguid:

| a) | ühisinvesteerimisettevõtja osakute ost või müük, kui töötajal puudub võimalus mõjutada investeerimispoliitikat, v.a skeemid, mille peamine eesmärk on investeerida varadesse artikli 0.4.2.2 lõike b, 0.4.2.3 lõigete b ja c alusel, samuti rahaülekanded ja välisvaluutatehingud, mis on otseselt seotud selliste ostude või müükidega; |
| --- | --- |

a)

ühisinvesteerimisettevõtja osakute ost või müük, kui töötajal puudub võimalus mõjutada investeerimispoliitikat, v.a skeemid, mille peamine eesmärk on investeerida varadesse artikli 0.4.2.2 lõike b, 0.4.2.3 lõigete b ja c alusel, samuti rahaülekanded ja välisvaluutatehingud, mis on otseselt seotud selliste ostude või müükidega;

| b) | kindlustuspoliiside või annuiteetide ost või lunastamine; |
| --- | --- |

b)

kindlustuspoliiside või annuiteetide ost või lunastamine;

| c) | välisvaluuta ost või müük mittefinantsinvesteeringu või -vara juhuomandamisel reisideks või praeguste või tulevaste isiklike kulutuste katteks valuutas, mis ei ole töötajale makstava palga vääring; |
| --- | --- |

c)

välisvaluuta ost või müük mittefinantsinvesteeringu või -vara juhuomandamisel reisideks või praeguste või tulevaste isiklike kulutuste katteks valuutas, mis ei ole töötajale makstava palga vääring;

| d) | kulutused, sh mittefinantsvara investeeringute või kinnisvara ost või müük; |
| --- | --- |

d)

kulutused, sh mittefinantsvara investeeringute või kinnisvara ost või müük;

| e) | hüpoteekide seadmine; |
| --- | --- |

e)

hüpoteekide seadmine;

| f) | töötaja mis tahes vääringus hoiu- või säästukontolt vahendite kandmine tema või kolmanda isiku hoiu- või säästukontole; |
| --- | --- |

f)

töötaja mis tahes vääringus hoiu- või säästukontolt vahendite kandmine tema või kolmanda isiku hoiu- või säästukontole;

| g) | muud isiklikud finantstehingud, mis ei ole keelatud ja mille osas ei ole vaja eelnevat luba ning mille väärtus ei ületa 10 000 eurot konkreetses kalendrikuus. Töötajad ei tohi isiklikke finantstehinguid jagada, et sellest piirmäärast mööda minna. |
| --- | --- |

g)

muud isiklikud finantstehingud, mis ei ole keelatud ja mille osas ei ole vaja eelnevat luba ning mille väärtus ei ületa 10 000 eurot konkreetses kalendrikuus. Töötajad ei tohi isiklikke finantstehinguid jagada, et sellest piirmäärast mööda minna.

0.4.2.2.   Keelatud isiklikud finantstehingud

Töötajad ei tohi teha järgmisi isiklikke finantstehinguid:

| a) | tehingud, mis on seotud või mis sõlmitakse erasektori juriidilise üksuse või isikutega, kellega töötajal on olnud pikaajaline tööalane suhe EKP nimel; |
| --- | --- |

a)

tehingud, mis on seotud või mis sõlmitakse erasektori juriidilise üksuse või isikutega, kellega töötajal on olnud pikaajaline tööalane suhe EKP nimel;

| b) | tehingud järgmisega: i) liidus asutatud või liidus filiaale omavate finantsinstitutsioonide (v.a keskpankade) poolt emiteeritud individuaalsed turukõlblikud võlakirjad ja aktsiad; ii) selliste võlakirjade ja aktsiatega seotud derivatiivid; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse võlakirjadesse, aktsiatesse või instrumentidesse investeerimine. |
| --- | --- |

b)

tehingud järgmisega: i) liidus asutatud või liidus filiaale omavate finantsinstitutsioonide (v.a keskpankade) poolt emiteeritud individuaalsed turukõlblikud võlakirjad ja aktsiad; ii) selliste võlakirjade ja aktsiatega seotud derivatiivid; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse võlakirjadesse, aktsiatesse või instrumentidesse investeerimine.

0.4.2.3.   Isiklikud finantstehingud eelneva loa alusel

Töötajad taotlevad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnalt luba enne järgmiste finantstehingute tegemist:

| a) | lühiajaline kauplemine, s.o sama rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbriga (ISIN) vara müük või ost, mis osteti või müüdi eelneval kuul. Luba ei ole vaja, kui sellele järgnev müük toimub kahjumi peatamise orderi (stop-loss order) teostamisel, mille osas töötaja on andnud maaklerile korralduse; |
| --- | --- |

a)

lühiajaline kauplemine, s.o sama rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbriga (ISIN) vara müük või ost, mis osteti või müüdi eelneval kuul. Luba ei ole vaja, kui sellele järgnev müük toimub kahjumi peatamise orderi (stop-loss order) teostamisel, mille osas töötaja on andnud maaklerile korralduse;

| b) | tehingud järgmisega, mille väärtuse kalendrikuus ületab 10 000 eurot: i) euroala liikmesriikide poolt emiteeritud valitsussektori väärtpaberid; ii) selliste valitsussektori väärtpaberitega seotud derivatiivid; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse väärtpaberitesse või instrumentidesse investeerimine. |
| --- | --- |

b)

tehingud järgmisega, mille väärtuse kalendrikuus ületab 10 000 eurot: i) euroala liikmesriikide poolt emiteeritud valitsussektori väärtpaberid; ii) selliste valitsussektori väärtpaberitega seotud derivatiivid; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse väärtpaberitesse või instrumentidesse investeerimine.

| c) | tehingud järgmisega, mille väärtuse kalendrikuus ületab 10 000 eurot: i) kuld ja kullaga seotud derivatiivinstrumendid (sh kulla suhtes indekseeritud väärtpaberid); ii) aktsiad, võlakirjad või seonduvad derivatiivinstrumendid, mille on emiteerinud ettevõtjad, kelle peamine tegevusala on kulla kaevandamine või tootmine; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse väärtpaberitesse ja instrumentidesse investeerimine. |
| --- | --- |

c)

tehingud järgmisega, mille väärtuse kalendrikuus ületab 10 000 eurot: i) kuld ja kullaga seotud derivatiivinstrumendid (sh kulla suhtes indekseeritud väärtpaberid); ii) aktsiad, võlakirjad või seonduvad derivatiivinstrumendid, mille on emiteerinud ettevõtjad, kelle peamine tegevusala on kulla kaevandamine või tootmine; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse väärtpaberitesse ja instrumentidesse investeerimine.

| d) | valuutatehingud, v.a artikli 0.4.2.1 punktis c osutatu, mis ületavad kalendrikuus 10 000 eurot. |
| --- | --- |

d)

valuutatehingud, v.a artikli 0.4.2.1 punktis c osutatu, mis ületavad kalendrikuus 10 000 eurot.

0.4.2.4.   Isiklikud finantstehingud järelaruandluse kohustusega

Töötajad teatavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale mis tahes isiklikust finantstehingust, mille väärtus kalendrikuus ületab 10 000 eurot ja mis jääb eespool osutatud kolmest liigist välja, 30 päeva jooksul pärast tehingu teostamist. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond määratleb esitatava teabe, aruandlusvormi ja menetluse.

Eelkõige kohaldatakse aruandluskohustust järgmise suhtes:

| a) | laenud, v.a hüpoteeklaenud (k.a fikseeritud intressimäära muutmise ujuvaks või vastupidi või olemasoleva laenu pikendamine). Töötajad peavad osutama, kas laenu kasutatakse finantsinstrumentide ostuks; |
| --- | --- |

a)

laenud, v.a hüpoteeklaenud (k.a fikseeritud intressimäära muutmise ujuvaks või vastupidi või olemasoleva laenu pikendamine). Töötajad peavad osutama, kas laenu kasutatakse finantsinstrumentide ostuks;

| b) | intressimääraga seotud derivatiivid ja indeksitel põhinevad derivatiivid; |
| --- | --- |

b)

intressimääraga seotud derivatiivid ja indeksitel põhinevad derivatiivid;

| c) | ettevõtjate, v.a artikli 0.4.2.2 punktis b nimetatud, aktsiate ja nende poolt emiteeritud võlakirjade ost ja müük. |
| --- | --- |

c)

ettevõtjate, v.a artikli 0.4.2.2 punktis b nimetatud, aktsiate ja nende poolt emiteeritud võlakirjade ost ja müük.

0.4.2.5.   Keelatud tehingutest tulenev olemasolev vara

Töötajad võivad omada vara, mis tuleneb tehingutest artikli 0.4.2.2 mõttes:

| a) | kui see kuulus neile hetkel, kui algas nende suhtes artiklis 0.4 sätestatud piirangute kohaldamine; |
| --- | --- |

a)

kui see kuulus neile hetkel, kui algas nende suhtes artiklis 0.4 sätestatud piirangute kohaldamine;

| b) | mille nad omandavad hiljem ilma nendepoolse tegevuste, eelkõige tulenevalt pärandist, kingitusest, perekonnaseisu muutusest või kapitalistruktuuri või valitseva mõju muutusest üksuse osas, milles töötajal on vara või õigusi; |
| --- | --- |

b)

mille nad omandavad hiljem ilma nendepoolse tegevuste, eelkõige tulenevalt pärandist, kingitusest, perekonnaseisu muutusest või kapitalistruktuuri või valitseva mõju muutusest üksuse osas, milles töötajal on vara või õigusi;

| c) | mille nad omandasid ajal, kui tehing ei olnud keelatud. |
| --- | --- |

c)

mille nad omandasid ajal, kui tehing ei olnud keelatud.

Töötajad võivad seda vara müüa või kasutada sellega seotud õigusi kasutada õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna eelneval loal.

Töötajad peavad taotlema õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna nõustamist, kui nende varade hoidmine võib tekitada huvide konflikti. Sellisel juhul nõuab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond töötajalt nende varade võõrandamist mõistliku aja jooksul, kui võõrandamine on vajalik huvide konflikti vältimiseks.

0.4.2.6.   Loa taotlemine

Loataotlus kooskõlas artikliga 0.4.2.3 või 0.4.2.5 tuleb esitada õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale vähemalt viis tööpäeva enne kavandatud orderikuupäeva õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna poolt määratletud vormis. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond teeb taotluse osas otsuse viie tööpäeva jooksul, kaaludes asjakohastel juhtudel eelkõige järgmist: a) töötaja ametialased kohustused ja juurdepääs asjakohasele siseteabele; b) tehingu (mitte)spekulatiivne olemus; c) kõnealused summad, kui on osutatud; d) EKP mainerisk; e) ajastus, eelkõige EKP otsuseid tegevate organite koosoleku lähedus. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond annab loa konkreetsetel tingimustel. Kui õigusjärelevalve ja juhtimise osakond ei ole loataotlusele viie tööpäeva jooksul vastanud, loetakse luba tehingule antuks.

0.4.2.7.   Varahaldus kolmanda isiku otsusel

Finantstehingute suhtes ei kohaldata piiranguid artiklites 0.4.2.2 kuni 0.4.2.6, kui tehinguid teostab kolmas isik, kellele töötaja on andnud varahalduse otsustusõiguse kirjaliku varahalduse lepingu alusel. Selleks erandiks tuleb saada õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna luba. Luba antakse, kui esitatakse tõendid, et lepingutingimuste kohaselt ei saa töötaja otseselt ega kaudselt mõjutada kolmanda isiku poolt tehtavaid juhtimisotsuseid. Töötaja peab õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale teatama igast varahalduse lepingu tingimuste muutusest.

0.4.3.   Järgimise kontroll

| 0.4.3.1. | Töötajad esitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale ajakohastatud nimekirja järgmise kohta:






  a) | pangakontod, sealhulgas ühiskasutuses pangakontod, depookontod ja kontod börsimaaklerite juures, ja |
| --- | --- | --- |

0.4.3.1.

Töötajad esitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale ajakohastatud nimekirja järgmise kohta:

a)

pangakontod, sealhulgas ühiskasutuses pangakontod, depookontod ja kontod börsimaaklerite juures, ja

| b) | kolmandate isikute poolt neile antud volitused seoses nende pangakontodega, sealhulgas depookontod;. Töötajatel võib olla volitus kolmanda isiku pangakonto hoidmiseks ja kasutamiseks ainult siis, kui neil on lubatud esitada EKP-le asjakohast teavet kooskõlas artikliga 0.4.3.2. |
| --- | --- |

b)

kolmandate isikute poolt neile antud volitused seoses nende pangakontodega, sealhulgas depookontod;. Töötajatel võib olla volitus kolmanda isiku pangakonto hoidmiseks ja kasutamiseks ainult siis, kui neil on lubatud esitada EKP-le asjakohast teavet kooskõlas artikliga 0.4.3.2.

Töötajad peavad seda nimekirja ajakohastama.

| 0.4.3.2. | Võttes arvesse aruandluskohustust artiklis 0.4.3, peavad töötajad hoidma teavet eelmise ja kestva kalendriaasta kohta järgmise osas:






  a) | kõikide artiklis 0.4.3.1 osutatud kontode väljavõtted; |
| --- | --- | --- |

0.4.3.2.

Võttes arvesse aruandluskohustust artiklis 0.4.3, peavad töötajad hoidma teavet eelmise ja kestva kalendriaasta kohta järgmise osas:

a)

kõikide artiklis 0.4.3.1 osutatud kontode väljavõtted;

| b) | finantsvarade või õiguste müük või ost, mille teostavad töötajad või kolmandad isikud töötaja riskil ja nimel või mille teostavad töötajad kolmandate isikute riskil ja nimel; |
| --- | --- |

b)

finantsvarade või õiguste müük või ost, mille teostavad töötajad või kolmandad isikud töötaja riskil ja nimel või mille teostavad töötajad kolmandate isikute riskil ja nimel;

| c) | hüpoteek- või muude laenude sõlmimine või muutmine enda riskil ja nimel või nende poolt teiste isikute riskil ja nimel; |
| --- | --- |

c)

hüpoteek- või muude laenude sõlmimine või muutmine enda riskil ja nimel või nende poolt teiste isikute riskil ja nimel;

| d) | pensionikorraldusega seotud tegevus, sh EKP pensioniskeem ja pensionikorraldus; |
| --- | --- |

d)

pensionikorraldusega seotud tegevus, sh EKP pensioniskeem ja pensionikorraldus;

| e) | kolmandate isikute poolt neile antud volitused seoses nende pangakontodega, sealhulgas depookontod;. |
| --- | --- |

e)

kolmandate isikute poolt neile antud volitused seoses nende pangakontodega, sealhulgas depookontod;.

| f) | mis tahes kirjaliku varahalduse lepingu tingimused artikli 0.4.2.7 kohaselt ja lepingumuudatused. |
| --- | --- |

f)

mis tahes kirjaliku varahalduse lepingu tingimused artikli 0.4.2.7 kohaselt ja lepingumuudatused.

| 0.4.3.3. | EKP juhatuse heakskiidul võib õigusjärelevalve ja juhtimise osakond taotleda majavälist teenust järgmise osas:






  a) | regulaarne õiguskuulekuse kontroll töötajate teatavas protsentuaalses osas, mille määrab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond, ja |
| --- | --- | --- |

0.4.3.3.

EKP juhatuse heakskiidul võib õigusjärelevalve ja juhtimise osakond taotleda majavälist teenust järgmise osas:

a)

regulaarne õiguskuulekuse kontroll töötajate teatavas protsentuaalses osas, mille määrab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond, ja

| b) | üksikjuhtumipõhine õiguskuulekuse kontroll, mis keskendub konkreetsele töötajate grupile või konkreetsetele tehinguliikidele. |
| --- | --- |

b)

üksikjuhtumipõhine õiguskuulekuse kontroll, mis keskendub konkreetsele töötajate grupile või konkreetsetele tehinguliikidele.

Selle õiguskuulekuse kontrolli eesmärgil võib õigusjärelevalve ja juhtimise osakond nõuda, et asjaomased töötajad esitaksid määratletud ajavahemiku kohta artiklis 0.4.3.2 osutatud teabe kinnises ümbrikus, mis edastatakse majaväliseks kontrolliks. Töötajad peavad esitama selle teabe õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna poolt määratud tähtajaks.

| 0.4.3.4. | Ilma et see mõjutaks artiklit 0.4.3.5, käsitleb majavälise kontrolli teostaja saadud teavet ja dokumente ülimalt konfidentsiaalsetena ja kasutab seda ainult õiguskuulekuse kontrolli teostamiseks. |
| --- | --- |

0.4.3.4.

Ilma et see mõjutaks artiklit 0.4.3.5, käsitleb majavälise kontrolli teostaja saadud teavet ja dokumente ülimalt konfidentsiaalsetena ja kasutab seda ainult õiguskuulekuse kontrolli teostamiseks.

| 0.4.3.5. | Juhul kui majavälise kontrolli teostaja leiab tõendeid, mille põhjal tekib kahtlusi töötaja ametialaste kohustuste rikkumise osas või EKP-le töötava välise isikute lepinguliste kohustuste rikkumise osas seoses piirangutega artiklis 0.4, teatab ta sellest võimalikust rikkumisest ja edastab tõendavad dokumendid õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond hindab võimalikku rikkumist ja teatab sellest, kui kahtlused leiavad kinnitust, pädevale asutusele või struktuuriüksus(t)ele edasiseks uurimiseks või vajaduse korral distsiplinaarmeetmeteks. Majavälise kontrolli teostaja aruanne, sh eespool osutatud reeglitega kooskõlas esitatud tõendavad dokumendid, võivad olla edasise sise- ja/või välismenetluse osa. |
| --- | --- |

0.4.3.5.

Juhul kui majavälise kontrolli teostaja leiab tõendeid, mille põhjal tekib kahtlusi töötaja ametialaste kohustuste rikkumise osas või EKP-le töötava välise isikute lepinguliste kohustuste rikkumise osas seoses piirangutega artiklis 0.4, teatab ta sellest võimalikust rikkumisest ja edastab tõendavad dokumendid õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond hindab võimalikku rikkumist ja teatab sellest, kui kahtlused leiavad kinnitust, pädevale asutusele või struktuuriüksus(t)ele edasiseks uurimiseks või vajaduse korral distsiplinaarmeetmeteks. Majavälise kontrolli teostaja aruanne, sh eespool osutatud reeglitega kooskõlas esitatud tõendavad dokumendid, võivad olla edasise sise- ja/või välismenetluse osa.

| 0.4.3.6. | Töötajate kohustused artikli 0.4.3 alusel jäävad kestma kuni kalendriaasta lõpuni, mis järgneb töölepingu lõppemise aastale. Artiklis 0.4.1.3 sätestatud siseteabe kasutamise keeld jääb kestma kuni teabe avalikustamiseni. |
| --- | --- |

0.4.3.6.

Töötajate kohustused artikli 0.4.3 alusel jäävad kestma kuni kalendriaasta lõpuni, mis järgneb töölepingu lõppemise aastale. Artiklis 0.4.1.3 sätestatud siseteabe kasutamise keeld jääb kestma kuni teabe avalikustamiseni.

0.5.   Väärikus töökohal

0.5.1.   Töötajad peavad austama oma kolleegide väärikust ja hoiduma ebakohasest teisi alandavast käitumisest. Nad suhtuvad teistesse mõistvalt ja asutusega.

0.5.2.   Mõisted

Käesolevas eetikaraamistikus kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 1. | Väärikus töökohal – ebakohase käitumise puudumine. Ebakohane käitumine on mis tahes vormis otsene või kaudne diskrimineerimine, füüsiline vägivald, psühholoogiline ahistamine (kiusamine või alandamine) ja seksuaalne ahistamine. |
| --- | --- |

1.

Väärikus töökohal – ebakohase käitumise puudumine. Ebakohane käitumine on mis tahes vormis otsene või kaudne diskrimineerimine, füüsiline vägivald, psühholoogiline ahistamine (kiusamine või alandamine) ja seksuaalne ahistamine.

| 2. | Otsene diskrimineerimine – juhtum, mille puhul esineb, esines või võib esineda ühe isiku ebasoodne kohtlemine võrreldes teisi isikuga võrreldavas olukorras rahvuse, soo, rassi või etnilise päritolu, usu või uskumuse, puude, vanuse või seksuaalse orientatsiooni tõttu. |
| --- | --- |

2.

Otsene diskrimineerimine – juhtum, mille puhul esineb, esines või võib esineda ühe isiku ebasoodne kohtlemine võrreldes teisi isikuga võrreldavas olukorras rahvuse, soo, rassi või etnilise päritolu, usu või uskumuse, puude, vanuse või seksuaalse orientatsiooni tõttu.

| 3. | Kaudne diskrimineerimine – juhtum, mille puhul näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava paneks isiku halvemasse olukorda tulenevalt rahvusest, soost, rassist või etnilisest päritolust, usust või uskumusest, puudest, vanusest või seksuaalsest orientatsioonist võrreldes teise isikuga, v.a juhul, kui säte, kriteerium või tava on objektiivselt põhjendatud. |
| --- | --- |

3.

Kaudne diskrimineerimine – juhtum, mille puhul näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava paneks isiku halvemasse olukorda tulenevalt rahvusest, soost, rassist või etnilisest päritolust, usust või uskumusest, puudest, vanusest või seksuaalsest orientatsioonist võrreldes teise isikuga, v.a juhul, kui säte, kriteerium või tava on objektiivselt põhjendatud.

| 4. | Füüsiline vägivald – tahtlik füüsilise jõu või füüsilise jõu ähvarduse kasutamise teise isiku suhtes, millest tuleneb füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahju. |
| --- | --- |

4.

Füüsiline vägivald – tahtlik füüsilise jõu või füüsilise jõu ähvarduse kasutamise teise isiku suhtes, millest tuleneb füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahju.

| 5. | Psühholoogiline ahistamine – ebakohane käitumine, mis kestab pikemat aega, on korduv või süstemaatiline ja millega kaasneb füüsiline käitumine, suuline või kirjalik väljendus, käeliigutus või muu tahtlik tegevus, mis võib olla vastuolus mis tahes isiku isiksusega, väärikusega või füüsilise või psüühilise heaoluga. |
| --- | --- |

5.

Psühholoogiline ahistamine – ebakohane käitumine, mis kestab pikemat aega, on korduv või süstemaatiline ja millega kaasneb füüsiline käitumine, suuline või kirjalik väljendus, käeliigutus või muu tahtlik tegevus, mis võib olla vastuolus mis tahes isiku isiksusega, väärikusega või füüsilise või psüühilise heaoluga.

| 6. | Seksuaalne ahistamine – seksiga seotud käitumine, mis on suunatud isikule, kes seda ei soovi, ning mille eesmärk või tulemus on selle isiku solvamine või alandava, vaenuliku, solvava või häiriva atmosfääri loomine. |
| --- | --- |

6.

Seksuaalne ahistamine – seksiga seotud käitumine, mis on suunatud isikule, kes seda ei soovi, ning mille eesmärk või tulemus on selle isiku solvamine või alandava, vaenuliku, solvava või häiriva atmosfääri loomine.

Käitumise ebakohasust hinnatakse objektiivselt mõistliku kolmanda isiku seisukohast.

0.5.3.   Menetlused

| 0.5.3.1. | Töötajad, kes oma hinnangul on ebakohase käitumise sihtmärgiks, võivad taotleda mitteametlikku või ametlikku menetlust. Töötajatele, kes selle menetluse alustavad, ei tohi tekkida negatiivseid tagajärgi, v.a juhul, kui menetlusest selgub, et nad on teadlikult esitanud valekaebusi või pahatahtlikke kaebusi. |
| --- | --- |

0.5.3.1.

Töötajad, kes oma hinnangul on ebakohase käitumise sihtmärgiks, võivad taotleda mitteametlikku või ametlikku menetlust. Töötajatele, kes selle menetluse alustavad, ei tohi tekkida negatiivseid tagajärgi, v.a juhul, kui menetlusest selgub, et nad on teadlikult esitanud valekaebusi või pahatahtlikke kaebusi.

| 0.5.3.2. | Mitteametlik menetlus
  Mitteametlikus menetluse võib asjaomane töötaja:






  a) | pöörduda otseselt väidetava rikkuja poole; |
| --- | --- | --- |

0.5.3.2.

Mitteametlik menetlus

Mitteametlikus menetluse võib asjaomane töötaja:

a)

pöörduda otseselt väidetava rikkuja poole;

| b) | kaasata tema poolt valitud usaldusisiku, sh töötajate esindaja; |
| --- | --- |

b)

kaasata tema poolt valitud usaldusisiku, sh töötajate esindaja;

| c) | kaasata nende tasandijuhi kohesteks juhtkonna poolt võetavateks meetmeteks või |
| --- | --- |

c)

kaasata nende tasandijuhi kohesteks juhtkonna poolt võetavateks meetmeteks või

| d) | kaasata sotsiaalnõuniku. |
| --- | --- |

d)

kaasata sotsiaalnõuniku.

| 0.5.3.3. | Ametlik menetlus
  Kui asjaomane töötaja leiab, et mitteametlik menetlus ei ole asjakohane või et mitteametlik menetlus ei ole olnud tulemuslik, võib asjaomane töötaja taotleda personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorilt või tema asetäitjalt kohaste (ajutiste) meetmete võtmist. Peadirektor või tema asetäitja peavad käsitlema neid taotlusi kiiresti, tõsiselt ja konfidentsiaalselt. Vajaduse korral või peadirektor või tema asetäitja esitada asja pädevale asutusele, et otsustada sisemise haldusmenetluse algatamine. |
| --- | --- |

0.5.3.3.

Ametlik menetlus

Kui asjaomane töötaja leiab, et mitteametlik menetlus ei ole asjakohane või et mitteametlik menetlus ei ole olnud tulemuslik, võib asjaomane töötaja taotleda personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorilt või tema asetäitjalt kohaste (ajutiste) meetmete võtmist. Peadirektor või tema asetäitja peavad käsitlema neid taotlusi kiiresti, tõsiselt ja konfidentsiaalselt. Vajaduse korral või peadirektor või tema asetäitja esitada asja pädevale asutusele, et otsustada sisemise haldusmenetluse algatamine.

| 0.5.3.4. | Juhid, kelle tähelepanu alla on sattunud ebakohane käitumine, mida ei saa kohaselt käsitleda koheste meetmetega juhtkonna poolt, peavad teatama sellest viivitamata personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorile või tema asetäitjale, kes otsustab edasise tegevuse kooskõlas artikliga 0.5.3. |
| --- | --- |

0.5.3.4.

Juhid, kelle tähelepanu alla on sattunud ebakohane käitumine, mida ei saa kohaselt käsitleda koheste meetmetega juhtkonna poolt, peavad teatama sellest viivitamata personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorile või tema asetäitjale, kes otsustab edasise tegevuse kooskõlas artikliga 0.5.3.

| 0.5.3.5. | Muud töötajad, kelle tähelepanu alla on sattunud ebakohane käitumine, võivad teatada sellest oma tasandijuhile või vajadusel personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorile või tema asetäitjale. Kohaldatakse reegleid, mis kaitsevad töötajat ametialaste kohustuste rikkumisest teatamise korral. |
| --- | --- |

0.5.3.5.

Muud töötajad, kelle tähelepanu alla on sattunud ebakohane käitumine, võivad teatada sellest oma tasandijuhile või vajadusel personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorile või tema asetäitjale. Kohaldatakse reegleid, mis kaitsevad töötajat ametialaste kohustuste rikkumisest teatamise korral.

0.6.   EKP ressursside kasutamine

Töötajad peavad austama ja kaitsma EKP vara. EKP varustus ja ruumid, olenemata selle olemusest, on ainult ametialaseks kasutuseks, v.a juhul kui isiklik kasutus on lubatav vastavate kutsetegevuse käsiraamatus sätestatud siseeeskirjadega või personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitja erivolituse alusel. Töötajad peavad kulusid mõistlikult ja kohaselt piirama, et olemasolevaid vahendeid saaks kasutada kõige otstarbekamalt.

0.7.   Rakendamine

| 0.7.1. | Ilma et see mõjutaks artiklit 0.4.2, võivad õigusjärelevalve ja juhtimise osakond koos personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitjaga vastu võtta juhiseid eetikaraamistiku tõlgendamise ja kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

0.7.1.

Ilma et see mõjutaks artiklit 0.4.2, võivad õigusjärelevalve ja juhtimise osakond koos personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitjaga vastu võtta juhiseid eetikaraamistiku tõlgendamise ja kohaldamise kohta.

| 0.7.2. | Töötajad võivad taotleda, et õigusjärelevalve ja juhtimise osakond või personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitja annaksid oma otsustuspädevusse jäävates asjades juhiseid igas eetikaraamistiku järgimisega seotud küsimuses. Kui töötaja järgib oma käitumises täielikult õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna või personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitja poolt antud nõuandeid, loetakse see eetikaraamisikuga kooskõlas olevaks ja sellest ei tulene distsiplinaarmenetlust. See nõustamine et vabasta töötajaid vastutusest riigi seaduste alusel. |
| --- | --- |

0.7.2.

Töötajad võivad taotleda, et õigusjärelevalve ja juhtimise osakond või personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitja annaksid oma otsustuspädevusse jäävates asjades juhiseid igas eetikaraamistiku järgimisega seotud küsimuses. Kui töötaja järgib oma käitumises täielikult õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna või personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitja poolt antud nõuandeid, loetakse see eetikaraamisikuga kooskõlas olevaks ja sellest ei tulene distsiplinaarmenetlust. See nõustamine et vabasta töötajaid vastutusest riigi seaduste alusel.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/17

---

Euro vahetuskurss (1)

19. juuni 2015

(2015/C 204/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1299 |
| JPY | Jaapani jeen | 139,19 |
| DKK | Taani kroon | 7,4611 |
| GBP | Inglise nael | 0,71340 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2177 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0449 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,8255 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,211 |
| HUF | Ungari forint | 312,85 |
| PLN | Poola zlott | 4,1729 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4875 |
| TRY | Türgi liir | 3,0645 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4591 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3865 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7585 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6393 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5110 |
| KRW | Korea vonn | 1 249,77 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,8608 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0160 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5765 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 050,27 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2298 |
| PHP | Filipiini peeso | 50,887 |
| RUB | Vene rubla | 61,4023 |
| THB | Tai baat | 38,066 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,4665 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,3146 |
| INR | India ruupia | 71,8193 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1299

JPY

Jaapani jeen

139,19

DKK

Taani kroon

7,4611

GBP

Inglise nael

0,71340

SEK

Rootsi kroon

9,2177

CHF

Šveitsi frank

1,0449

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,8255

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,211

HUF

Ungari forint

312,85

PLN

Poola zlott

4,1729

RON

Rumeenia leu

4,4875

TRY

Türgi liir

3,0645

AUD

Austraalia dollar

1,4591

CAD

Kanada dollar

1,3865

HKD

Hongkongi dollar

8,7585

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6393

SGD

Singapuri dollar

1,5110

KRW

Korea vonn

1 249,77

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,8608

CNY

Hiina jüaan

7,0160

HRK

Horvaatia kuna

7,5765

IDR

Indoneesia ruupia

15 050,27

MYR

Malaisia ringit

4,2298

PHP

Filipiini peeso

50,887

RUB

Vene rubla

61,4023

THB

Tai baat

38,066

BRL

Brasiilia reaal

3,4665

MXN

Mehhiko peeso

17,3146

INR

India ruupia

71,8193

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/18

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU OTSUS,

1. juuni 2015,

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu andmekaitseametniku ametisse nimetamise kohta

(ESRN/2015/1)

(2015/C 204/06)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eelkõige selle artiklit 24,

võttes arvesse nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega, (3) eelkõige selle artiklit 6,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 13. juuli 2012. aasta otsust ESRN/2012/1, millega rakendatakse andmekaitse eeskirjad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus, (4) eelkõige selle artiklit 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) andmekaitseametnikuks määratakse alates 1. juunist 2015 kuni 31. maini 2017 pr Barbara Eggl. Pr Eggl määratakse ESRNi andmekaitseametnikuks ametikohajärgselt seoses Euroopa Keskpanga töötaja ja andmekaitseametnikuna töötamisega.

Frankfurt Maini ääres, 1. juuni 2015

ESRNi eesistuja

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 162.

3

(4)  ELT C 286, 22.9.2012, lk 16.

4

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7650 – Katara Hospitality / Starwood Hotel & Resorts Worldwide / Westin Excelsior Hotel)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 204/07)

| 1. | 11. juunil 2015 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Katara Hospitality („Katara”, Katar), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Qatar Investment Authority („QIA”, Katar), ja ettevõtja Starwood Hotel & Resorts Worldwide, Inc („Starwood”, USA) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kinnisvara Westin Excelsior Hotel Rome (Itaalia) ning sellega seotud ettevõtluse ja juhtimise üle varade ostu ja valitsemislepingu sõlmimise teel. |
| --- | --- |

1.

11. juunil 2015 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Katara Hospitality („Katara”, Katar), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Qatar Investment Authority („QIA”, Katar), ja ettevõtja Starwood Hotel & Resorts Worldwide, Inc („Starwood”, USA) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kinnisvara Westin Excelsior Hotel Rome (Itaalia) ning sellega seotud ettevõtluse ja juhtimise üle varade ostu ja valitsemislepingu sõlmimise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Katara: hotellide omamine, nende haldamine ja arendamine kogu maailmas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Katara: hotellide omamine, nende haldamine ja arendamine kogu maailmas;

| — | QIA on Katari riiklik investeerimisfond; |
| --- | --- |

—

QIA on Katari riiklik investeerimisfond;

| — | Starwood: hotellide omamine, frantsiisimine ja haldamine kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

Starwood: hotellide omamine, frantsiisimine ja haldamine kogu maailmas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7650 – Katara Hospitality / Starwood Hotel & Resorts Worldwide / Westin Excelsior Hotel):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7650 – Katara Hospitality / Starwood Hotel & Resorts Worldwide / Westin Excelsior Hotel):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/20

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse avaldamine

(2015/C 204/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„JĀŅU SIERS”

ELi nr: LV-TSG-0007-01264 – 09.10.2014

LÄTI

1.   Registreeritav nimetus

„Jāņu siers”

2.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.   Registreerimise alused

Registreerimise alused

3.1.   Kas toode

Kas toode

—

☒

—

☐

Toode „Jāņu siers” on traditsiooniline tänu kümneid ja isegi sadu aastaid muutumatuna püsinud valmistamise meetodile, retseptile, välimusele, värvusele ja maitsele.

Nimetusega „Jāņu siers” tähistatakse värsket hapupiimajuustu, mis on valmistatud järgmiselt: piima kalgendamisel kasutatakse üksnes piimhappebakterite pärmi või kohupiima. Toodet „Jāņu siers” valmistatakse piimast ja kohupiimast, mida kuumutatakse vadaku eemaldamiseks ning järelejäänud massile lisatakse võid või koort, mune, soola ja köömneid. Saadud massi kuumutatakse ja segatakse tugevalt seni, kuni tekib ühtlane konsistents.

3.2.   Kas nimetus

Kas nimetus

—

☒

—

☐

Läti traditsiooniderikka Jāņi-festivaliga tähistatakse suvist pööripäeva. Jāņi-festivaliga on seotud paljud traditsioonid: punutakse pärgi ja vanikuid, kaunistatakse kodu traditsiooniliselt suvise pööripäeva aegu korjatavate lillede, ürtide ja rohttaimedega, lauldakse, tehakse lõket ja valmistatakse eriroogi. 12. sajandil Läänemere äärde jõudnud Saksa ristirüütlid olid imestunud jaaniõhtul lõkketule ümber toimuvate pidustuste suurejoonelisuse üle. Toode „Jāņu siers” ja õlu kuuluvad lahutamatu osana jaanipäeva tähistamise juurde. Suvise pööripäeva aegu söödava juustu nimetus „Jāņu siers” kajastub Läti rahvalauludes, mida peetakse Läti suulise rahvapärimuse varaaidaks; ajavahemikul 1894–1915 kogus Krišjānis Barons rahvalaulud kogusse Latvju dainas ning seadis ja toimetas neid.

Latvju dainas

4.   Kirjeldus

Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Toode „Jāņu siers” on puhta, piimhappe maitse ja lõhna ning köömnete tugeva maitse ja lõhnaga hapupiimajuust.

Toode „Jāņu siers” on kujult madal silinder, mille läbimõõt on 8–30 cm ja kõrgus 4–6 cm. juustumassi värvus on helekollane kuni kollane.

Juust on mõõdukalt soolane. Selle üleni ühtlane konsistents on pehme, tihke ja kergelt teraline. Läbilõike välimus: mass ilma silmakesteta, aga võib esineda auke ja liigtäidetud kohti; nähtavad on ka ühtlaselt jaotatud köömned.

Keemilised omadused:

| — | kuivaine rasvasisaldus: mitte üle 30 %, |
| --- | --- |

—

kuivaine rasvasisaldus: mitte üle 30 %,

| — | maksimaalne veesisaldus: mitte üle 58 %, |
| --- | --- |

—

maksimaalne veesisaldus: mitte üle 58 %,

| — | soolasisaldus 1,2–1,8 %. |
| --- | --- |

—

soolasisaldus 1,2–1,8 %.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

10 kg „Jāņu siers” tootmiseks on vaja järgmisi koostisaineid:

| — | 28–50 liitrit lõssi, |
| --- | --- |

—

28–50 liitrit lõssi,

| — | 10–13 kg lõssikohupiima, |
| --- | --- |

—

10–13 kg lõssikohupiima,

| — | 1,0–1,2 kg võid (82 % rasva) või 2,5 liitrit koort (35 % rasva), |
| --- | --- |

—

1,0–1,2 kg võid (82 % rasva) või 2,5 liitrit koort (35 % rasva),

| — | 0,6–1,0 kg munamassi (koorteta), |
| --- | --- |

—

0,6–1,0 kg munamassi (koorteta),

| — | 40–50 g köömneid, |
| --- | --- |

—

40–50 g köömneid,

| — | 100–120 g keedusoola. |
| --- | --- |

—

100–120 g keedusoola.

| — | Lisada võib ka toiduvärvi (beetakaroteen). |
| --- | --- |

—

Lisada võib ka toiduvärvi (beetakaroteen).

Valmistamismeetod

| — | Piim kuumutatakse kastrulis (85–90 °C), aga ei keedeta. |
| --- | --- |

—

Piim kuumutatakse kastrulis (85–90 °C), aga ei keedeta.

| — | Pudendatud kalgend lisatakse kuumale piimale. Segamist jätkatakse seni, kuni segu on kuumutatud 65–85 °C-ni. Segatakse niikaua, kuni piim on täielikult kalgendunud ja vadak hakkab eralduma. |
| --- | --- |

—

Pudendatud kalgend lisatakse kuumale piimale. Segamist jätkatakse seni, kuni segu on kuumutatud 65–85 °C-ni. Segatakse niikaua, kuni piim on täielikult kalgendunud ja vadak hakkab eralduma.

| — | Kuumutamise käigus muutub kalgendi struktuur veidi venivaks. |
| --- | --- |

—

Kuumutamise käigus muutub kalgendi struktuur veidi venivaks.

| — | Vadak nõrutatakse. |
| --- | --- |

—

Vadak nõrutatakse.

| — | Juustumass pannakse kastrulisse. Lisatakse munasegu, või või koor, köömned ja sool ning segu kuumutatakse 65–70 °C-ni (segamine jätkub) kuni juustumass eraldub kastruliseinte küljest (ligikaudu 15–30 minutit) ning muutub kergelt elastse konsistentsiga ühtlaseks massiks. |
| --- | --- |

—

Juustumass pannakse kastrulisse. Lisatakse munasegu, või või koor, köömned ja sool ning segu kuumutatakse 65–70 °C-ni (segamine jätkub) kuni juustumass eraldub kastruliseinte küljest (ligikaudu 15–30 minutit) ning muutub kergelt elastse konsistentsiga ühtlaseks massiks.

| — | Juustumass pannaks vormidesse ja jäetakse vähemalt 1–2 tunniks jahedasse kohta. Seejärel võetakse juustud vormist välja, lastakse kuivada ja pakendatakse. |
| --- | --- |

—

Juustumass pannaks vormidesse ja jäetakse vähemalt 1–2 tunniks jahedasse kohta. Seejärel võetakse juustud vormist välja, lastakse kuivada ja pakendatakse.

Kuigi nõudlus toote „Jāņu siers” järele on suurim suvise pööripäeva aegu, toodetakse seda kogu aasta jooksul.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Toote „Jāņu siers” ainulaadsus põhineb traditsioonilisel tootmismeetodil, koostisainetel, toote kujul ja värvusel, mis on juba sajandeid püsinud muutumatuna.

Traditsioonilised koostisained

Traditsioonilised koostisained

Toode „Jāņu siers” on tehtud piimast ja kohupiimast, millele on lisatud võid või koort, mune, soola ja köömneid. Juustu on kajastatud mitmes kirjandusallikas, milles on ühendatud toote „Jāņu siers” retseptide ajalooline teave ja valmistamismeetodid: „Latviešu svētki” (Läti rahvapeod), Latviešu Folkloras Krātuves materiāli (Läti folkloorimuuseumi materjalid), 1940; Latviešu pavāru grāmata; Muižas pavāriem par mācību visādus ēdienus gardi sataisīt un savārīt, (Läti kokaraamat. Igat sorti maitsvate roogade valmistamise õpiraamat mõisakokkadele) Jelgava, 1796; Amols, M. Piens, sviests un siers un viņu apstrāde, (Piim, või, juust – kuidas neid kasutada), Jelgava, 1899; Kļaviņa, A. Viesību galds, (Peolaud), Riia: Liesma, 1971; Gustava, V., Jansone, I. Pavārgrāmata, (Kokaraamat), Riia: Liesma, 1977; Masiļūne, N., Pasopa, A. Latviešu ēdieni (Läti köök), Riia: Avots, 1986; Ozola, L. Siera ražošanas tehnoloģija (Juustuvalmistamise tehnoloogia), Riia: Neo, 1997; Dumpe, L. Latviešu tradicionālā piensaimniecība; Piena produkti un piena ēdieni (Läti traditsiooniliste piimatoodete valmistamine. Piimatooted ja -road) Riga, 1998; Ozola, L. ja Ciproviča, I. Piena pārstrādes tehnoloģijas (Piima töötlemise tehnoloogia) Jelgava: LLU, 2002; Praktiskā Jāņu grāmata (Jaanipäevatavade käsiraamat) SIA Tautas mākslas centrs, 2004; Jāņu siers, Siera Klubs, 2004.

„Latviešu svētki”

Latviešu Folkloras Krātuves materiāli

Latviešu pavāru grāmata; Muižas pavāriem par mācību visādus ēdienus gardi sataisīt un savārīt

Piens, sviests un siers un viņu apstrāde

Viesību galds

Pavārgrāmata

Latviešu ēdieni

Siera ražošanas tehnoloģija

Latviešu tradicionālā piensaimniecība; Piena produkti un piena ēdieni

Piena pārstrādes tehnoloģijas

Praktiskā Jāņu grāmata

Jāņu siers

Kārlis Lepevičs on põllupidamise juhistes (avaldatud 19. sajandi keskel) esile toonud juustu omapärast maitset ja konsistentsi, mis sõltuvad koostisosadest, mida on kasutatud ettenähtud vahekorras. Umbes samal ajal avaldatud Henriete Dauderte kokaraamatus (nagu ka muudes 20. sajandi käsiraamatutes) on märgitud, et juustu valmistamisel tuleb kohupiima happesuse tõttu kasutada rohkem piima kui kohupiima, sest piima lisamine muudab juustu magusamaks.

Kuju ja värvus

Kuju ja värvus

Toote „Jāņu siers” ümmargune kuju on tähendusrikas ja sümboolne. Päikest sümboliseeriva, ümmarguse kujuga toiduaineid süüakse tavaliselt suvise pööripäeva aegu. Nii seostatakse ka toote „Jāņu siers” sõõrjat kuju päikese sümboolse kujutisega. Pööripäevapidustuste tähistamisel ühendab juust „Jāņu siers” sümboolselt nii päikese loovenergiat kui ka piimatoodetest saadud külluslikku tulu. Toote „Jāņu siers” ümmargune kuju sümboliseerib päikest ja maailma; juustu tükeldamisel saab iga inimene osa päikese energiast.

Krišjānis Baronsi koostatud kogumiku Latvju dainas (1894–1915) paljudes rahvalauludes on toote „Jāņu siers” sidumist esitatud erilise rituaalina: juust mähitakse kangasse nii, et sõlm on juustukera keskel ja kangavoltidest jäävad ühtlased jäljed juustu pealispinnale. Sõlm ja seda ümbritsev pind moodustavad juustu „Jāņu siers” keskpunkti ning voldid selle ümber oleks nagu päikesekiired. Sidumise teel antakse juustule ümmarguse rattaga sarnanev kuju. Seda protsessi kirjeldatakse toote „Jāņu siers” valmistamise kõigis kirjanduslikes allikates.

Latvju dainas

Valmistamismeetod

Valmistamismeetod

Tänu paljude aastate jooksul välja kujunenud oskusteabele on saadud tulemuseks toote „Jāņu siers” pehme, hästi koos püsiv, kergelt elastne ja ühtlane konsistents ning mahe maitse.

Kalgendi valmistamist on kirjeldatud Riia jesuiitide kolledži ürikutes, mis on pärit 16. sajandi lõpust ja 17. sajandi algusest.

Toote „Jāņu siers” retsepti võib leida mitmes raamatus, nt Kļaviņa, A. Viesību galds (Peolaud), Riia: Liesma, 1971; Gustava, V., Jansone, I. Pavārgrāmata (Kokaraamat), Riia: Liesma, 1977; Masiļūne, N., Pasopa, A. Latviešu ēdieni (Läti köök), Riia: Avots, 1986;

Viesību galds

Pavārgrāmata

Latviešu ēdieni

Tootest „Jāņu siers” on saanud rahvuslik rikkus. Juust on kultuurilise identiteedi oluline ja populaarne sümbol, mida Läti tutvustab teistele riikidele. Toode „Jāņu siers” täidab olulist osa ka Läti muude oluliste sündmuste ja hooajaliste festivalide tähistamisel.

Juba aastaid on Lätis igal aastal korraldatud piimatoodete näitust ja võistlust. Iga kahe aasta järel kaasatakse sellesse üritusse Läti juustutootjad, kes võistlevad kõige traditsioonilisema ja maitsvama juustu „Jāņu siers” tootja aunimetusele. 2003. aastal tunnustati toodet „Jāņu siers” iga-aastasel üritusel Latvijas novadu Siera diena (Läti piirkondliku juustu päev) ja omistati sellele austav tiitel Latvijas Sieru karalis (Läti juustukuningas).

Latvijas novadu Siera diena

Latvijas Sieru karalis

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 20.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/24

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2015/C 204/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„HUILE D’OLIVE DE NICE”

ELi nr: FR-PDO-0105-01278 – 17.11.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Syndicat interprofessionnel de l’olive de Nice

| Box 58 MIN Fleurs 6 |
| --- |
| 06296 Nice Cedex 3 |
| FRANCE |
| Tel +33 497257644 |
| Faks +33 493176404 |
| E-post: aoc.olive@aocolivedenice.com |

Box 58 MIN Fleurs 6

06296 Nice Cedex 3

FRANCE

Tel +33 497257644

Faks +33 493176404

E-post: aoc.olive@aocolivedenice.com

Ühendus „Syndicat interprofessionnel de l’olive de Nice” koosneb oliiviõli „Huile d’olive de Nice” tootjatest ja töötlejatest ja tal on seega õigustatud huvi esitada muutmistaotlus.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

—

—

—

—

—

—

—

4.   Muudatus(t)e liik

—

—

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Toote kirjeldus vaadati läbi ja seda täiendati.

Eelkõige täpsustati, et tegemist on nn küpse puuvilja tüüpi oliiviõliga, mille peamine aroom on mandliaroom. Mitme aasta jooksul tehtud degusteerimiste ja Prantsuse oliivikasvatajate assotsiatsiooni (association française interprofessionnelle de l’oléiculture – AFIDOL) oliiviõli tehnilise keskuse (centre technique oléicole – CTO) 10 aasta analüüside tulemused osutasid, et tootele „Huile d’olive de Nice” on eelkõige iseloomulik värske või kuivatatud mandli aroom, kuid tunda on ka muid aroome, näiteks toore artišoki, leetpõõsa-, heina-, kondiitritoodete ja tsitrusearoomi. Need aroominimetused lisati tootespetsifikaati lisaks kuivatatud puuviljade ja küpsete õunte aroomile, mida nimetati juba kaitstud päritolunimetuse registreerimistaotluses.

Selleks, et toodet paremini kirjeldada, tehti ettepanek kehtestada maksimaalseks kibeduse tasemeks 2 punkti ja mõruduse tasemeks 1,5 punkti rahvusvahelise oliivinõukogu organoleptilise skaala kohaselt. Nimetatud tasemete kehtestamisel lähtuti oliiviõli tehnilise keskuse uuringutulemustest.

Vabade hapete maksimumsisaldust vähendati 1 grammini 100 grammi toote kohta (varem 1,5 g/100 g), et tagada parimad tingimused toote kvaliteedi säilimiseks.

Peroksiidarv oliiviõli esmakordsel turustamisel on 16 mekv O2/kg, et säilitada toote kvaliteet tarbijani jõudmisel.

Õli kirjeldusest jäeti välja viide neitsioliiviõlile, sest kirjeldus hõlmab ainult õli analüütilisi omadusi ning toode „Huile d’olive de Nice” võib kuuluda nii neitsioliiviõli kui ka ekstra neitsioliiviõli kategooriasse.

Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadis parandati vead päritolunimetuse geograafilisse piirkonda kuuluvate kommuunide nimedes, kuid kõnealused parandused ei muuda geograafilise tootmispiirkonna piire, mis jäid samaks.

Täpsustati geograafilises piirkonnas aset leidvaid tootmisetappe: „Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni nende töötlemiseni oliiviõliks tuleb teha määratletud geograafilises piirkonnas.”

Ühtlasi täpsustati maatükkide kindlakstegemise korda vastavalt uutele riiklikele menetlustele.

Päritolutõend

Võttes arvesse riiklikes õigusaktides ja eeskirjades tehtud muudatusi, konsolideeriti osa „Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast” ning selles on esitatud eelkõige deklareerimise ja registrite pidamisega seotud kohustused, millega tagatakse toote jälgitavus ja tootmistingimuste järgimine.

Seda osa täiendati lisaks mitme sättega registrite ja deklareerimisdokumentide kohta, mis võimaldavad tagada toodete jälgitavuse ja kontrollida nende vastavust tootespetsifikaadi nõuetele.

Tootmismeetod

Tolmlevad sordid

Muudatus on seotud loobumisega õli tootmisel kasutatavate tolmlevatest sortidest või kohalikest traditsioonilistest sortidest pärit oliivide maksimummäärast, milleks oli sätestatud 5 % (vastas asjaomaste sortide lubatud määrale oliiviistandikus). Traditsiooniliselt koristatakse kogu saak korraga ning kaitstud päritolunimetusega õli tootmiseks ettenähtud oliivid pressitakse koos tolmlevatest sortidest või kohalikest traditsioonilistest sortidest pärit oliividega, mille kogus on minimaalne. Selleks et tolmlevatest sortidest pärit oliivide vähest sisaldust arvesse võtta, asendati lause „Õli valmistatakse ainult sorti „Cailletier” kuuluvatest oliividest” lausega „Õli valmistatakse sorti „Cailletier” kuuluvatest oliividest.”

Võeti kasutusele mõiste „kohalikud traditsioonilised sordid”. Tegemist on enne 1956. aasta külma kasvanud sortidega, millesse kuulub märkimisväärne osa tootmispiirkonna puudest.

Istutustihedus

Muudatuse eesmärk on võtta arvesse terrassidele istutatud oliivipuude eriolukorda, võrreldes tasasele maale istutatud oliivipuudega, kuna väga järskudel nõlvadel asuvad oliiviistandikud moodustavad suurema osa päritolunimetusega oliivide istandikest ja asukoht on isegi üks nende iseloomulikke tunnuseid. Nõlvadel paiknev kasvuala ei raskenda puude juurdumist ega tekita konkurentsi valgusele juurdepääsu pärast. Seega tehti ettepanek, et puude vahelise minimaalse kauguse arvutamiseks võetaks arvesse terrassi asukoha kõrgust, selle asemel et rakendada 24 m2 suurust miinimumpindala puu kohta.

Täpsustati sätteid, milles käsitletakse puude vahelist minimaalset kaugust (4 m) alates 27. aprillist 2001 istutatud puude puhul (kaitstud päritolunimetuse tunnustamist käsitleva esialgse määruse avaldamiskuupäev).

Vahekultuuride kasvatamine

Kohalikele tavadele toetudes võib oliiviistandikus olla ka viljapuid, kuna see ei halvenda hinnangute kohaselt lõpptoote kvaliteeti, tingimusel et viljapuude hulk ei ületa 5 % asjaomase maatüki puudest.

Niisutamine

Tehti ettepanek määrata kindlaks niisutamise lõpetamise tähtpäev. Sellega asendatakse esialgne säte, millega lubatati niisutamist oliivide küpseks saamiseni. Nimetatud säte on ebatäpne, kuna oliivide küpseks saamine võib geograafilise piirkonna eri osades (rannikuala või sisemaa) teataval määral varieeruda, muutes kontrollimise keeruliseks.

Niisutamise lõpetamise tähtajaks määrati seega 1. november.

Saagikus

Lubatud maksimumsaagikust suurendati 10 tonnini hektari kohta (6 t/ha asemel). See tuleneb sellest, et noorte istandike puud hakkavad nüüd vilja kandma ja nimetatud istandike toodang ulatub 8–10 tonnini hektari kohta. Harvad ei ole ka sajanditevanused oliiviistandikud, kus oliivipuudel on märkimisväärselt laiad oksad ja sellest tulenevalt ka suur saagikus. Saagikuse optimeerimisele aitavad kaasa ka tootjate professionaalsemaks muutumine ja maatükkide uuendamine.

Lisaks täpsustati saagikuse arvutamise meetodit, et vältida mitmeti tõlgendamist. Uute suuniste kohaselt arvutatakse saagikus koristatud saagi järgi (ja mitte puu kogutoodangu järgi, mis hõlmab ka maha kukkunud ja korjamata jäänud oliive, mis ei ole päritolunimetusega hõlmatud).

Täpsustati vanust, mil puud hakkavad vilja kandma (vähemalt 5 aastat), et tagada töödeldavate oliivide piisav kvaliteet.

Saagikoristuse kuupäev

Saagikoristuse alguskuupäev oli esialgu kindlaks määratud pädeva asutuse ettepanekul tehtud prefekti korraldusega.

Riiklike haldusmenetluste lihtsustamiseks tehti ettepanek, et nimetatud kuupäev määrataks kindlaks INAO (Institut National de l’Origine et de la Qualité) direktori otsusega, mis tehakse taotlejarühma põhjendatud ettepaneku alusel.

Saagikoristus

Väljend „tüvede mehaaniline koputamine” asendati väljendiga „mehaanilised meetodid”. Nimetatud muudatus sõnastuses ei muuda KPNiga „Huile d’olive de Nice” hõlmatud oliivide puhul lubatud saagikoristusmeetodeid.

Õli tootmiseks kasutatavate oliivide kvaliteet

Esialgses tootespetsifikaadis oli täpsustatud, et õli tootmiseks kasutatavad oliivid peavad olema kahjustusteta. Esialgset sõnastust muudeti selleks, et täpsustada oliivide nõutavaid omadusi ja selleks, et kontrollida pigem õli tootmiseks kasutatavaid kui kohale toodud oliive. Uus säte on järgmine:

„Õli tootmiseks kasutatakse kahjustusteta oliive. Siiski võib igas õli tootmiseks kasutatavas partiis olla kuni 3 % ussitanud, nokitud või külmunud oliive. Hallitanud või käärinud oliive ei tohi kaitstud päritolunimetusega õli tootmiseks kasutada.”

Õli pressimine

Õli pressimine

Selleks, et täita külmpressimisele seatud üldtingimusi, vähendati oliivipasta maksimumtemperatuuri oliiviõli eraldamise käigus 27 °C (varem 30 °C).

Sõnastuse selguse huvides soovisid tootjad, et lisataks täielik loetelu oliiviõli tootmisel lubatud tootmismeetoditest ja -etappidest. Lisati järgmised tootmisetapid: lehtede eemaldamine, peenestamine, segamine, õli eraldamine tsentrifuugimise või pressimise teel.

Ladustamise tingimused

Ladustamise tingimused

Et kaitsta turustusetapis õli kvaliteeti lisati lause:

„Toodet „Huile d’olive de Nice” hoitakse toote säilitamiseks sobivas pimedas ja jahedas ruumis toiduainete jaoks ette nähtud õhukindlas mahutis, mis tagab toote omaduste säilimise.”

Märgistus

Märgistus

Päritolunimetust hõlmavad märked toote märgisel viidi vastavusse määruse (EL) nr 1151/2012 sätetega.

Lisaks on kohustuslik esitada kaitstud päritolunimetusega toote „Huile d’olive de Nice” märgisel Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol ja märge „appellation d’origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või „A.O.P.” (KPN).

Muu: kontroll

Muu: kontroll

Seoses riiklike õigusaktide ja eeskirjade arenguga esitati punkt „Riiklikud nõuded” tabelina, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad, nende viiteandmed ja hindamismeetod.

KOONDDOKUMENT

„HUILE D’OLIVE DE NICE”

„HUILE D’OLIVE DE NICE”

ELi nr: FR-PDO-0105-01278 – 17.11.2014

ELi nr: FR-PDO-0105-01278 – 17.11.2014

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Huile d’olive de Nice”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Huile d’olive de Nice” on nn küpse puuvilja tüüpi oliiviõli, mille peamine aroom on mandliaroom. Lisaks võib tunda on ka üht või mitut järgmist aroomi: toore artišoki, leetpõõsa-, heina-, kondiitritoodete, küpse õuna, kuivatatud puuviljade ja tsitrusearoomi.

Maksimaalne kibeduse tase on kuni 2 punkti ja mõruduse tase kuni 1,5 punkti rahvusvahelise oliivinõukogu organoleptilisel skaala kohaselt.

Toodet valmistatakse peamiselt sorti „Cailletier” kuuluvatest oliividest.

Vabade hapete sisaldus, väljendatud oleiinhappena, on kuni 1 g 100 g oliiviõli kohta Peroksiidarv oliiviõli esmakordsel turustamisel on 16 mekv O2/kg.

2

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Oliiviõli toodetakse oliividest, mis on pärit oliiviistandikest, kus vähemalt 95 % puudest kuuluvad sorti „Cailletier” ning kuni 5 % on tolmlevad sordid või kohalikud traditsioonilised sordid (enne 1956. aasta külma olemas olnud sordid, millesse kuulub märkimisväärne osa tootmispiirkonna puudest).

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni nende töötlemiseni oliiviõliks tuleb teha määratletud geograafilises piirkonnas

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele üksikasjadele esitatakse kaitstud päritolunimetust „Huile d’olive de Nice” kandva oliiviõli märgistusel järgmised andmed:

| — | kaitstud päritolunimetus „Huile d’olive de Nice” ja märge „appellation d’origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või „A.O.P.” (KPN).
  Need märked peavad olema rühmitatud samasse vaatevälja ja
  need kujutatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis eristuvad selgelt taustal, millele need on trükitud nii, et tähistus oleks selgelt eristatav kõikidest muudest kirjutatud tähistest ja joonistest. |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetus „Huile d’olive de Nice” ja märge „appellation d’origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või „A.O.P.” (KPN).

Need märked peavad olema rühmitatud samasse vaatevälja ja

need kujutatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis eristuvad selgelt taustal, millele need on trükitud nii, et tähistus oleks selgelt eristatav kõikidest muudest kirjutatud tähistest ja joonistest.

| — | Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetust kandva oliiviõli määratletud geograafiline piirkond hõlmab Alpes-Maritimesi departemangu järgmisi kommuune:

| — | Aiglun, Antibes, Biot, Bouyon, Cannes, Clans, Conségude, Les Ferres, Malaussène, Mandelieu-la-Napoule, Massoins, Nice, Roquestéron-Grasse, La Tour, Tournefort, Vallauris, Villars-sur-Var, |
| --- | --- |

—

Aiglun, Antibes, Biot, Bouyon, Cannes, Clans, Conségude, Les Ferres, Malaussène, Mandelieu-la-Napoule, Massoins, Nice, Roquestéron-Grasse, La Tour, Tournefort, Vallauris, Villars-sur-Var,

| — | järgmiste kantonite kommuune: Le Bar-sur-Loup (v.a kommuunid Caussols ja Courmes), Breil-sur-Roya, Cagnes-sur-Mer-Centre, Cagnes-sur-Mer-Ouest, Le Cannet, Carros, Contes, L’Escarène, Grasse-Nord, Grasse-Sud, Lantosque, Levens, Menton-Est, Menton-Ouest (v.a kommuun Roquebrune-Cap-Martin), Mougins, Nice 13. kanton, Roquebillière (v.a kommuun Belvédère), Roquesteron, Saint-Laurent-du-Var-Cagnes-sur-Mer-Est, Saint-Vallier-de-Thiey (v.a kommuunid Escragnolles ja Saint-Vallier-de-Thiey), Sospel (v.a kommuun Moulinet), Vence, Villefranche-sur-Mer (v.a kommuunid Cap-d’Ail ja Saint-Jean-Cap-Ferrat). |
| --- | --- |

—

järgmiste kantonite kommuune: Le Bar-sur-Loup (v.a kommuunid Caussols ja Courmes), Breil-sur-Roya, Cagnes-sur-Mer-Centre, Cagnes-sur-Mer-Ouest, Le Cannet, Carros, Contes, L’Escarène, Grasse-Nord, Grasse-Sud, Lantosque, Levens, Menton-Est, Menton-Ouest (v.a kommuun Roquebrune-Cap-Martin), Mougins, Nice 13. kanton, Roquebillière (v.a kommuun Belvédère), Roquesteron, Saint-Laurent-du-Var-Cagnes-sur-Mer-Est, Saint-Vallier-de-Thiey (v.a kommuunid Escragnolles ja Saint-Vallier-de-Thiey), Sospel (v.a kommuun Moulinet), Vence, Villefranche-sur-Mer (v.a kommuunid Cap-d’Ail ja Saint-Jean-Cap-Ferrat).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Nimetatud geograafiline piirkond on moodustunud lähtuvalt oliiviistandike istutustavadest, töötlemisettevõtetest ja eriliste keskkonnatingimustest (pinnamood, mullastik ja kliima).

Nice’i oliiviistandikud on istutatud sellise piirkonna südamesse, kus mäed ja meri kokku saavad ja ühte sulavad. Piirkonna olulisim äravoolusüsteem on Vari jõgi koos oma lisajõgede Vésubie, Tinée ja Estéroni orgudega. Oliivikasvatus on arenenud nende jõgede alamjooksul asuvates orgudes, kus maastik on avatum kui ülevalpool. Oliiviistandikud asuvad küngastel, rannikuäärsetel tasandikel ja nõlvadel, mis on sageli muudetud terrassaedadeks. Oliivikasvatuseks on eriti soodne kolluviaalne pinnas, mis sisaldab rohkesti lubjakivi või mergli-lubjakivi ning mille tekstuur on möllisavine.

Piirkonna kliima on vahemereline, milles vahel esineb mägikliima mõjutusi. Õhutemperatuur on mahe (4–11 °C talvel), sademeid esineb rohkesti (800 – 1 100 mm) ja päike paistab erakordselt sageli (2 760 h/aastas). Külmakraade rannikualal ei esine ja neid on harva ka sisemaal (vähem kui 750 m kõrgusel). Kuna tugevaid tuuli ei esine, on sajandite vältel saanud Nice’i oliiviaedade põhiliseks sordiks „Cailletier”, millele on omane hoogne kasv ning pikad ja allapoole painduvad oksad.

Oliivipuu on alati olnud üks Nice’i krahvkonna (Savoia kuningakoja valduste haldusjaotus aastatel 1526–1847) ja Côte d’Azuri põhilisi viljeluskultuure. Saagikoristus algab tavaliselt novembris ja kestab aprillini, kusjuures intensiivsem koristusperiood on jaanuarist märtsini, mil korjatakse peaaegu küpsed (tournantes) oliivid (vähemalt 50 % oliividest on lillakaspunased).

tournantes

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Toote „Huile d’olive de Nice” valmistamiseks kasutatakse peamiselt sorti „Cailletier” kuuluvaid oliive (vähemalt 95 % istandiku oliivipuudest peavad olema sellest sordist). Toode „Huile d’olive de Nice” on nn küpse puuvilja tüüpi oliiviõli, mida hinnatakse selle maheda maitse poolest (õli ei ole kibe ega mõru).

Õlile on iseloomulik selgelt esile tulev mandliaroom. Sõltuvalt õlist on tootes „Huile d’olive de Nice” rohkem või vähem tunda leetpõõsa-, kondiitritoodete ja tsitrusearoomi.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Määratletud geograafilise piirkonna erijooned on kujundanud Nice’i oliivikasvatusmaastikku ja toote „Huile d’olive de Nice” omadusi.

Alpes-Maritimesi piirkonnas on selle geograafilisest asendist tingituna (Alpide eelmäestik, mis laskub merre) vähe põllumajandusmaad. Põllumaad napib, mistõttu oliivipuud on istutatud terrassidele. Nice’i oliiviistandikud asuvad nõlvadel, kuhu on ehitatud kivipiirded, mis hoiavad pinnast paigal ja pakuvad kaitset erosiooni vastu. Oliivikasvatus on teatavatel ohustatud aladel ainus viis vältida maa kasutamata jätmist.

Geograafilises piirkonnas on vahemereline kliima, millele iseloomulikult on tugevaid tuuli ja öökülmi vähe, samas on rohkesti päikesepaistet ning kevad- ja sügisvihmasid. Seega sobib kliima oliivikasvatuseks kuni 700 m kõrguseni. Toote „Huile d’olive de Nice” tootmispiirkond on ühtaegu rannikuala ja keskmäestik.

Geograafilise piirkonna oliiviistandikes kasvatatakse 95 % ulatuses sorti „Cailletier”, mis on piirkonna tingimustega suurepäraselt kohastunud. Selles eripärases piirkonnas koristatakse saak suurtelt allapoole painduvate okstega puudelt ühe korraga. Võrreldes muude oliiviistandikega eelkõige keskmäestikus, kus saaki koristatakse kuni talve lõpuni, on saagikoristus suhteliselt hiline, sest tootmispiirkonna mahe kliima võimaldab koristada saaki pärast viljade valmimist.

Kohaliku sordi kasutamine ja hiline saagikoristus annavad tootele „Huile d’olive de Nice” selle pehmuse ja erilise aroomi, mis hõlmab nii mandliaroomi kui ka leetpõõsa-, kondiitritoodete ja tsitrusearoomi, millele tugineb toote tuntus.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik (2))

2

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e3dc185-56cd-4d6b-be3e-d82ae3a731ce/telechargement

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Vt joonelaune märkus 1.

2

---