# Eiropas Savienības C 172/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 172 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 27. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 172

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 27. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 172/01 | Komisijas atzinums (2015. gada 22. maijs) par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas grozīto plānu, kuri rodas no kompleksa CIRES konsolidācijas ēkas Francijā | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2015/C 172/01

Komisijas atzinums (2015. gada 22. maijs) par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas grozīto plānu, kuri rodas no kompleksa CIRES konsolidācijas ēkas Francijā

CIRES

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2015/C 172/02 | Padomes secinājumi par starpnozaru politikas sadarbības pastiprināšanu, lai efektīvi risinātu sociāli ekonomiskos izaicinājumus, ar kuriem saskaras jaunieši | 3 |
| 2015/C 172/03 | Padomes secinājumi par to, kā maksimāli palielināt tautas sporta nozīmi caurviju prasmju attīstīšanā, īpaši jauniešu vidū | 8 |
| 2015/C 172/04 | Padomes secinājumi par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu – inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai | 13 |
| 2015/C 172/05 | Padomes secinājumi par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā | 17 |
| 2015/C 172/06 | Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/137/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 22 |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 172/07 | Euro maiņas kurss | 23 |
| 2015/C 172/08 | Euro maiņas kurss | 24 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2015/C 172/02

Padomes secinājumi par starpnozaru politikas sadarbības pastiprināšanu, lai efektīvi risinātu sociāli ekonomiskos izaicinājumus, ar kuriem saskaras jaunieši

3

2015/C 172/03

Padomes secinājumi par to, kā maksimāli palielināt tautas sporta nozīmi caurviju prasmju attīstīšanā, īpaši jauniešu vidū

8

2015/C 172/04

Padomes secinājumi par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu – inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai

13

2015/C 172/05

Padomes secinājumi par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā

17

2015/C 172/06

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/137/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

22

Eiropas Komisija

2015/C 172/07

Euro maiņas kurss

23

2015/C 172/08

Euro maiņas kurss

24

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 27.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 172/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2015. gada 22. maijs)

par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas grozīto plānu, kuri rodas no kompleksa CIRES konsolidācijas ēkas Francijā

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2015/C 172/01)

Turpmāk sniegtais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saistības, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

Eiropas Komisija 2014. gada 16. decembrī saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu no Francijas valdības saņēma vispārīgus datus, kas saistīti ar kompleksa CIRES konsolidācijas ēkas radioaktīvo atkritumu apglabāšanas grozīto plānu.

Pamatodamās uz šiem datiem un apspriedusies ar ekspertu grupu, Komisija ir sagatavojusi šādu atzinumu:

| 1. | Attālums starp objektu un tuvāko dalībvalsti, šajā gadījumā – Beļģiju, ir 138 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums starp objektu un tuvāko dalībvalsti, šajā gadījumā – Beļģiju, ir 138 km.

| 2. | Grozītais plāns paredz palielināt stacijas darbības jaudu tādā veidā, ka jāpalielina gaisa nesto radioaktīvo izmešu regulatīvie limiti. |
| --- | --- |

2.

Grozītais plāns paredz palielināt stacijas darbības jaudu tādā veidā, ka jāpalielina gaisa nesto radioaktīvo izmešu regulatīvie limiti.

| 3. | Grozītais plāns normālos ekspluatācijas apstākļos diez vai radītu tādu citas dalībvalsts iedzīvotāju apstarojumu, kas būtu ievērojams no veselības aizsardzības viedokļa, ņemot vērā dozas limitu, kas noteikts jaunajos Drošības pamatstandartos (Direktīvā 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

3.

Grozītais plāns normālos ekspluatācijas apstākļos diez vai radītu tādu citas dalībvalsts iedzīvotāju apstarojumu, kas būtu ievērojams no veselības aizsardzības viedokļa, ņemot vērā dozas limitu, kas noteikts jaunajos Drošības pamatstandartos (Direktīvā 2013/59/Euratom).

| 4. | Ja notiktu neparedzēta radioaktīvo izmešu noplūde pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas grozītajā plānā, jonizējošā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti jaunajos Drošības pamatstandartos (Direktīvā 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Ja notiktu neparedzēta radioaktīvo izmešu noplūde pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas grozītajā plānā, jonizējošā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti jaunajos Drošības pamatstandartos (Direktīvā 2013/59/Euratom).

Līdz ar to Komisija atzīst, ka, īstenojot to jebkāda veida radioaktīvo atkritumu grozīto apglabāšanas plānu, kuri rodas no kompleksa CIRES konsolidācijas ēkas (Francija), ne normālos apstākļos, ne pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas grozītajā plānā, nevienā citā dalībvalstī nerastos ūdens, zemes vai gaisa telpas radioaktīvais piesārņojums, kas varētu būtiski ietekmēt iedzīvotāju veselību, ņemot vērā noteikumus, kas noteikti jaunajos Drošības pamatstandartos (Direktīvā 2013/59/Euratom).

Briselē, 2015. gada 22. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vidiskie aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem, kas noteikti Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu un Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 27.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 172/3

---

Padomes secinājumi par starpnozaru politikas sadarbības pastiprināšanu, lai efektīvi risinātu sociāli ekonomiskos izaicinājumus, ar kuriem saskaras jaunieši

(2015/C 172/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT ŠĀ JAUTĀJUMA POLITISKO PAMATOJUMU, KAS IZKLĀSTĪTS PIELIKUMĀ, JO ĪPAŠI TURPMĀK MINĒTO:

| 1. | Stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējie mērķi un attiecīgie dalībvalstu mērķi – palielināt jauniešu nodarbinātību, mazināt izglītības priekšlaicīgu pamešanu un palielināt dalību augstākajā izglītībā – ir īpaši nozīmīgi jauniešiem un viņu sociāli ekonomiskajai situācijai. |
| --- | --- |

1.

Stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējie mērķi un attiecīgie dalībvalstu mērķi – palielināt jauniešu nodarbinātību, mazināt izglītības priekšlaicīgu pamešanu un palielināt dalību augstākajā izglītībā – ir īpaši nozīmīgi jauniešiem un viņu sociāli ekonomiskajai situācijai.

| 2. | Atjauninātajā regulējumā Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) (1) ir uzsvērts, ka iniciatīvām ir jāļauj piemērot starpnozaru pieeju, pienācīgi ņemot vērā jaunatnes jautājumus, formulējot, īstenojot un izvērtējot politiku un rīcību citās politikas jomās, kas ievērojami ietekmē jauniešu dzīvi. |
| --- | --- |

2.

Atjauninātajā regulējumā Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) (1) ir uzsvērts, ka iniciatīvām ir jāļauj piemērot starpnozaru pieeju, pienācīgi ņemot vērā jaunatnes jautājumus, formulējot, īstenojot un izvērtējot politiku un rīcību citās politikas jomās, kas ievērojami ietekmē jauniešu dzīvi.

| 3. | Viena no trim galvenajām prioritātēm, kas izklāstītas pašreizējā ES darba plānā jaunatnes jomā 2014.–2015. gadam (2), ir pastiprināt starpnozaru sadarbību ES stratēģiju sistēmā. |
| --- | --- |

3.

Viena no trim galvenajām prioritātēm, kas izklāstītas pašreizējā ES darba plānā jaunatnes jomā 2014.–2015. gadam (2), ir pastiprināt starpnozaru sadarbību ES stratēģiju sistēmā.

| 4. | Padomes secinājumos par jaunatnes politikas potenciāla maksimālu izmantošanu saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem (3) uzsvērts – lai īstenotu efektīvu jaunatnes politiku un sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus jauniešu labā, izšķiroša nozīme ir starpnozaru un iestāžu savstarpējai koordinācijai. |
| --- | --- |

4.

Padomes secinājumos par jaunatnes politikas potenciāla maksimālu izmantošanu saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem (3) uzsvērts – lai īstenotu efektīvu jaunatnes politiku un sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus jauniešu labā, izšķiroša nozīme ir starpnozaru un iestāžu savstarpējai koordinācijai.

APZINOTIES:

| 5. | Pastāvīgos sociāli ekonomiskos izaicinājumus, ar ko pašlaik saskaras jaunieši Eiropas Savienībā, tostarp augstais jauniešu bezdarba līmenis (4) un tā izraisītās sociālās sekas, kam nepieciešami efektīvi starpnozaru politikas risinājumi. |
| --- | --- |

5.

Pastāvīgos sociāli ekonomiskos izaicinājumus, ar ko pašlaik saskaras jaunieši Eiropas Savienībā, tostarp augstais jauniešu bezdarba līmenis (4) un tā izraisītās sociālās sekas, kam nepieciešami efektīvi starpnozaru politikas risinājumi.

UZSKATA, KA:

| 6. | Spēcīgai un pamanāmai, labi definētai un koordinētai jaunatnes politikai ir daudz iespēju sniegt pievienoto vērtību starpnozaru politikas sadarbībā. Tas savukārt var dot pozitīvus rezultātus, jo jaunieši gūst labumu no šādas sadarbības sinerģijas. |
| --- | --- |

6.

Spēcīgai un pamanāmai, labi definētai un koordinētai jaunatnes politikai ir daudz iespēju sniegt pievienoto vērtību starpnozaru politikas sadarbībā. Tas savukārt var dot pozitīvus rezultātus, jo jaunieši gūst labumu no šādas sadarbības sinerģijas.

| 7. | Jaunatnes joma var risināt jautājumus tādā veidā, kādā citas jomas to nevar. Tā var sniegt pierādījumus un zināšanas par vairākiem jautājumiem, kas skar jauniešus, piekļūt lielākam skaitam jauniešu, tostarp tiem, kuriem ir mazāk iespēju, un nodrošināt elastīgu, uz jauniešiem vērstu, nestigmatizētu, holistisku un novatorisku pieeju jauniešu vajadzību risināšanai. |
| --- | --- |

7.

Jaunatnes joma var risināt jautājumus tādā veidā, kādā citas jomas to nevar. Tā var sniegt pierādījumus un zināšanas par vairākiem jautājumiem, kas skar jauniešus, piekļūt lielākam skaitam jauniešu, tostarp tiem, kuriem ir mazāk iespēju, un nodrošināt elastīgu, uz jauniešiem vērstu, nestigmatizētu, holistisku un novatorisku pieeju jauniešu vajadzību risināšanai.

NORĀDA, KA:

| 8. | Kaut gan būtu jāizstrādā sistēmiskas pieejas, lai pastiprinātu starpnozaru sadarbību visos līmeņos, ir ļoti svarīgi uzmanību vērst uz tādu konkrētu un neatliekamu sociāli ekonomisku izaicinājumu risināšanu, ar kuriem jaunieši saskaras pašreiz. |
| --- | --- |

8.

Kaut gan būtu jāizstrādā sistēmiskas pieejas, lai pastiprinātu starpnozaru sadarbību visos līmeņos, ir ļoti svarīgi uzmanību vērst uz tādu konkrētu un neatliekamu sociāli ekonomisku izaicinājumu risināšanu, ar kuriem jaunieši saskaras pašreiz.

| 9. | Starpnozaru pieeja jaunatnes politikai ir nozīmīga ne tikai tāpēc, lai sniegtu efektīvākus risinājumus sociāli ekonomisko izaicinājumu novēršanai, bet arī lai nodrošinātu tādus politikas risinājumus, kuru mērķis ir apmierināt visu jauniešu vajadzības. |
| --- | --- |

9.

Starpnozaru pieeja jaunatnes politikai ir nozīmīga ne tikai tāpēc, lai sniegtu efektīvākus risinājumus sociāli ekonomisko izaicinājumu novēršanai, bet arī lai nodrošinātu tādus politikas risinājumus, kuru mērķis ir apmierināt visu jauniešu vajadzības.

| 10. | Lai palielinātu jaunatnes jomas nozīmi sadarbībā ar citām nozarēm, būtu plaši jāatspoguļo un jāatzīst tās vērtība un ieguldījums. |
| --- | --- |

10.

Lai palielinātu jaunatnes jomas nozīmi sadarbībā ar citām nozarēm, būtu plaši jāatspoguļo un jāatzīst tās vērtība un ieguldījums.

PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU, IDENTIFICĒ ŠĀDAS PRIORITĀTES AR MĒRĶI PASTIPRINĀT STARPNOZARU JAUNATNES POLITIKU, LAI RISINĀTU JAUNIEŠU SOCIĀLI EKONOMISKOS IZAICINĀJUMUS:

| I. | Izstrādāt, īstenot un izvērtēt sistēmisku pieeju starpnozaru politikai jaunatnes jomā |
| --- | --- |

I.

AICINA DALĪBVALSTIS:

| 11. | Pastiprināt iestāžu sadarbību, tostarp uzlabojot saziņu un informācijas apmaiņu valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai nodrošinātu to, ka jaunatnes jautājumus pilnībā ņem vērā, formulējot, īstenojot un izvērtējot rīcībpolitiku citās politikas jomās, tādās kā izglītība un apmācība, nodarbinātība, veselības aprūpe un labklājība, sociālā politika, pilsētvides plānošana, sports un kultūra, – jomās, kurām ir ietekme uz jauniešu sociāli ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

11.

Pastiprināt iestāžu sadarbību, tostarp uzlabojot saziņu un informācijas apmaiņu valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai nodrošinātu to, ka jaunatnes jautājumus pilnībā ņem vērā, formulējot, īstenojot un izvērtējot rīcībpolitiku citās politikas jomās, tādās kā izglītība un apmācība, nodarbinātība, veselības aprūpe un labklājība, sociālā politika, pilsētvides plānošana, sports un kultūra, – jomās, kurām ir ietekme uz jauniešu sociāli ekonomisko situāciju.

| 12. | Izstrādājot jaunatnes politiku vietējā, reģionālā un valsts līmenī, iesaistīt visas attiecīgās nozares gan horizontālajās, gan vertikālajās pārvaldības struktūrās. |
| --- | --- |

12.

Izstrādājot jaunatnes politiku vietējā, reģionālā un valsts līmenī, iesaistīt visas attiecīgās nozares gan horizontālajās, gan vertikālajās pārvaldības struktūrās.

| 13. | Apsvērt tādu visaptverošu jaunatnes stratēģiju īstenošanu, kas sasaista attiecīgas politikas darbības, ar kurām risina jautājumus, ar ko saskaras jaunieši, un vajadzības gadījumā apspriesties ar jauniešiem un jauniešu organizācijām un tos iesaistīt šajā procesā. |
| --- | --- |

13.

Apsvērt tādu visaptverošu jaunatnes stratēģiju īstenošanu, kas sasaista attiecīgas politikas darbības, ar kurām risina jautājumus, ar ko saskaras jaunieši, un vajadzības gadījumā apspriesties ar jauniešiem un jauniešu organizācijām un tos iesaistīt šajā procesā.

| 14. | Izmantot esošos mehānismus vai apsvērt jaunu mehānismu izveidi jauniešu situācijas uzraudzīšanai un izstrādāt uz pierādījumiem un zināšanām balstītu politiku, integrējot datus un pētījumu rezultātus politikas izstrādē starp jomām, tostarp tad, kad tiek plānoti konkrēti politikas pasākumi. |
| --- | --- |

14.

Izmantot esošos mehānismus vai apsvērt jaunu mehānismu izveidi jauniešu situācijas uzraudzīšanai un izstrādāt uz pierādījumiem un zināšanām balstītu politiku, integrējot datus un pētījumu rezultātus politikas izstrādē starp jomām, tostarp tad, kad tiek plānoti konkrēti politikas pasākumi.

AICINA KOMISIJU:

| 15. | Regulāri sniegt Padomei un tās sagatavošanas struktūrām jaunāko informāciju par galvenajiem politikas dokumentiem un iniciatīvām ES līmenī, kas skar jauniešu sociāli ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

15.

Regulāri sniegt Padomei un tās sagatavošanas struktūrām jaunāko informāciju par galvenajiem politikas dokumentiem un iniciatīvām ES līmenī, kas skar jauniešu sociāli ekonomisko situāciju.

| 16. | Apsvērt, kā efektīvi piemērot jauno, saskaņoto Komisijas kopu politikas pieeju, pievēršoties izaicinājumiem, ar kuriem saskaras jaunieši, un izstrādājot konkrētas starpnozaru darbības. |
| --- | --- |

16.

Apsvērt, kā efektīvi piemērot jauno, saskaņoto Komisijas kopu politikas pieeju, pievēršoties izaicinājumiem, ar kuriem saskaras jaunieši, un izstrādājot konkrētas starpnozaru darbības.

| 17. | Izmantojot ES ziņojumu par jaunatni vai citus attiecīgus instrumentus, izvērtēt, kā jaunatnes jautājumi tiek ņemti vērā citās politikas jomās, kurām ir nozīmīga ietekme uz jauniešu dzīvi. |
| --- | --- |

17.

Izmantojot ES ziņojumu par jaunatni vai citus attiecīgus instrumentus, izvērtēt, kā jaunatnes jautājumi tiek ņemti vērā citās politikas jomās, kurām ir nozīmīga ietekme uz jauniešu dzīvi.

| 18. | Vēl vairāk veicināt uz pierādījumiem balstītas politikas attīstību, izstrādājot pētniecības projektus sadarbībā ar citām attiecīgām politikas jomām. |
| --- | --- |

18.

Vēl vairāk veicināt uz pierādījumiem balstītas politikas attīstību, izstrādājot pētniecības projektus sadarbībā ar citām attiecīgām politikas jomām.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| 19. | Starpnozaru pieeju paredzēt kā vienu no īstenošanas principiem nākotnes ES mēroga jaunatnes politikā, tostarp iespējamā turpmākā ES darba plānā jaunatnes jomā, un paredzēt konkrētus starpnozaru pasākumus programmā sadarbībai jaunatnes jomā pēc 2018. gada. |
| --- | --- |

19.

Starpnozaru pieeju paredzēt kā vienu no īstenošanas principiem nākotnes ES mēroga jaunatnes politikā, tostarp iespējamā turpmākā ES darba plānā jaunatnes jomā, un paredzēt konkrētus starpnozaru pasākumus programmā sadarbībai jaunatnes jomā pēc 2018. gada.

| 20. | Stiprināt starpnozaru sadarbību, pilnībā izmantojot programmas Erasmus+ sniegtās iespējas, tostarp tās, kas paredzētas politikas reformas atbalstam. |
| --- | --- |

20.

Stiprināt starpnozaru sadarbību, pilnībā izmantojot programmas Erasmus+ sniegtās iespējas, tostarp tās, kas paredzētas politikas reformas atbalstam.

| 21. | Savākt pierādījumus, tostarp ekspertu grupu ietvaros, kas izveidotas saskaņā ar ES darba plānu jaunatnes jomā, par to, kā starpnozaru politikas sadarbība var dot pozitīvus rezultātus un labvēlīgi ietekmēt citas sabiedrības jomas, gūstot labumu no pastiprinātā sadarbībā sasniegtās sinerģiskās iedarbības. |
| --- | --- |

21.

Savākt pierādījumus, tostarp ekspertu grupu ietvaros, kas izveidotas saskaņā ar ES darba plānu jaunatnes jomā, par to, kā starpnozaru politikas sadarbība var dot pozitīvus rezultātus un labvēlīgi ietekmēt citas sabiedrības jomas, gūstot labumu no pastiprinātā sadarbībā sasniegtās sinerģiskās iedarbības.

| 22. | Izstrādājot ES ziņojumu par jaunatni, veicināt sadarbību ar citām politikas jomām, un ziņojuma secinājumus ņemt vērā stratēģijas “Eiropa 2020” uzraudzībā. |
| --- | --- |

22.

Izstrādājot ES ziņojumu par jaunatni, veicināt sadarbību ar citām politikas jomām, un ziņojuma secinājumus ņemt vērā stratēģijas “Eiropa 2020” uzraudzībā.

| II. | Izmantot īpaši pielāgotas starpnozaru pieejas projektiem, iniciatīvām un programmām, kas risina sociāli ekonomiskos izaicinājumus, ar kuriem saskaras jaunieši |
| --- | --- |

II.

AICINA DALĪBVALSTIS:

| 23. | Pastiprināt partnerības pieejas starp nozarēm attiecībā uz Jauniešu garantijas un citu pasākumu īstenošanu un apmainīties ar labo praksi, jo īpaši attiecībā uz to, kā sasniegt jauniešus. |
| --- | --- |

23.

Pastiprināt partnerības pieejas starp nozarēm attiecībā uz Jauniešu garantijas un citu pasākumu īstenošanu un apmainīties ar labo praksi, jo īpaši attiecībā uz to, kā sasniegt jauniešus.

| 24. | Meklēt pienācīgu atbalstu tādu pasākumu ilgtermiņa izstrādei un īstenošanai, ko pašreiz finansē saskaņā ar Jauniešu garantijas iniciatīvām un kuros iesaistīta jaunatnes joma. |
| --- | --- |

24.

Meklēt pienācīgu atbalstu tādu pasākumu ilgtermiņa izstrādei un īstenošanai, ko pašreiz finansē saskaņā ar Jauniešu garantijas iniciatīvām un kuros iesaistīta jaunatnes joma.

| 25. | Lai pievērstos izglītības priekšlaicīgai pamešanai un stiprinātu kompetenču holistisku attīstīšanu, pastiprināt mērķtiecīgu sadarbību starp formālās izglītības iestādēm un neformālās izglītības nodrošinātājiem, tostarp izmantojot elastīgas un jauniešiem piemērotas pieejas. |
| --- | --- |

25.

Lai pievērstos izglītības priekšlaicīgai pamešanai un stiprinātu kompetenču holistisku attīstīšanu, pastiprināt mērķtiecīgu sadarbību starp formālās izglītības iestādēm un neformālās izglītības nodrošinātājiem, tostarp izmantojot elastīgas un jauniešiem piemērotas pieejas.

| 26. | Veicināt sadarbību starp darbā ar jauniešiem iesaistītajiem un sociālajiem dienestiem, lai kopīgi pievērstos jauniešu sociālajai iekļaušanai un vajadzības gadījumā nodrošinātu savlaicīgu rīcību. |
| --- | --- |

26.

Veicināt sadarbību starp darbā ar jauniešiem iesaistītajiem un sociālajiem dienestiem, lai kopīgi pievērstos jauniešu sociālajai iekļaušanai un vajadzības gadījumā nodrošinātu savlaicīgu rīcību.

| 27. | Plānojot un īstenojot iniciatīvas, kas vērstas uz jauniešu kompetenču attīstīšanu, iesaistīt darba pasauli. |
| --- | --- |

27.

Plānojot un īstenojot iniciatīvas, kas vērstas uz jauniešu kompetenču attīstīšanu, iesaistīt darba pasauli.

| 28. | Sadarbībā ar vietējām pārvaldes iestādēm, jaunatnes darbiniekiem un citiem profesionāļiem, kas strādā ar jauniešiem, vajadzības gadījumā stiprināt visus pakalpojumus, kas vērsti uz jauniešiem. |
| --- | --- |

28.

Sadarbībā ar vietējām pārvaldes iestādēm, jaunatnes darbiniekiem un citiem profesionāļiem, kas strādā ar jauniešiem, vajadzības gadījumā stiprināt visus pakalpojumus, kas vērsti uz jauniešiem.

AICINA KOMISIJU:

| 29. | Atvieglot sakaru veidošanu un labās prakses apmaiņu Eiropas līmenī starp jaunatnes politikas veidotājiem un nevalstiskām organizācijām, kas iesaistīti Jauniešu garantijas īstenošanā. |
| --- | --- |

29.

Atvieglot sakaru veidošanu un labās prakses apmaiņu Eiropas līmenī starp jaunatnes politikas veidotājiem un nevalstiskām organizācijām, kas iesaistīti Jauniešu garantijas īstenošanā.

| 30. | Pastiprināt iekšējo koordināciju starp attiecīgiem Komisijas dienestiem saistībā ar tādu iniciatīvu izstrādi, kas vērstas uz jauniešiem, un pastiprināt diskusijas ES līmenī par jaunatnes jautājumiem. |
| --- | --- |

30.

Pastiprināt iekšējo koordināciju starp attiecīgiem Komisijas dienestiem saistībā ar tādu iniciatīvu izstrādi, kas vērstas uz jauniešiem, un pastiprināt diskusijas ES līmenī par jaunatnes jautājumiem.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| 31. | Lai ar konkrētiem starpnozaru projektiem efektīvāk pievērstos jauniešu sociāli ekonomiskajiem izaicinājumiem, apsvērt Eiropas struktūrfondu un programmas Erasmus+ finansējuma iespēju izmantošanu. |
| --- | --- |

31.

Lai ar konkrētiem starpnozaru projektiem efektīvāk pievērstos jauniešu sociāli ekonomiskajiem izaicinājumiem, apsvērt Eiropas struktūrfondu un programmas Erasmus+ finansējuma iespēju izmantošanu.

| 32. | Pievērsties iepriekš minētajiem jautājumiem gaidāmajā dalībvalstu savstarpējās mācīšanās procesā saistībā ar starpnozaru jaunatnes politikas pastiprināšanu valsts līmenī, ko organizē saskaņā ar ES darba plānu jaunatnes jomā. |
| --- | --- |

32.

Pievērsties iepriekš minētajiem jautājumiem gaidāmajā dalībvalstu savstarpējās mācīšanās procesā saistībā ar starpnozaru jaunatnes politikas pastiprināšanu valsts līmenī, ko organizē saskaņā ar ES darba plānu jaunatnes jomā.

| 33. | Attiecīgā gadījumā uzaicināt citu nozaru ieinteresētās personas piedalīties pasākumos, piemēram, Eiropas Jaunatnes nedēļā un ES jaunatnes konferencēs, un veicināt informācijas apmaiņu un diskusijas starp nozarēm. |
| --- | --- |

33.

Attiecīgā gadījumā uzaicināt citu nozaru ieinteresētās personas piedalīties pasākumos, piemēram, Eiropas Jaunatnes nedēļā un ES jaunatnes konferencēs, un veicināt informācijas apmaiņu un diskusijas starp nozarēm.

| III. | Pastiprināt darba ar jauniešiem un citu jaunatnes politikas instrumentu vērtības redzamību un to papildinošo nozīmi efektīvā jauniešu izaicinājumu risināšanā |
| --- | --- |

III.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| 34. | Iesaistīt jauniešus nozīmīgos politikas lēmumos, kas tos skar, izmantojot esošus vai jaunus kanālus jauniešu līdzdalībai, tostarp strukturētā dialoga procesu. |
| --- | --- |

34.

Iesaistīt jauniešus nozīmīgos politikas lēmumos, kas tos skar, izmantojot esošus vai jaunus kanālus jauniešu līdzdalībai, tostarp strukturētā dialoga procesu.

| 35. | Turpināt veicināt darba ar jauniešiem un neformālās mācīšanās un konkrētu instrumentu, piemēram, Youthpass, atzīšanu citās nozarēs, tādās kā nodarbinātība, izglītība, apmācība un kultūra, un citu attiecīgo ieinteresēto pušu vidū. |
| --- | --- |

35.

Turpināt veicināt darba ar jauniešiem un neformālās mācīšanās un konkrētu instrumentu, piemēram, Youthpass, atzīšanu citās nozarēs, tādās kā nodarbinātība, izglītība, apmācība un kultūra, un citu attiecīgo ieinteresēto pušu vidū.

| 36. | Turpināt darba ar jauniešiem un ikdienējās un neformālās mācīšanās atzīšanu un validēšanu, izpētot iespējas, kā ieviest Youthpass sertifikātu ārpus programmas Erasmus+, un attiecīgos gadījumos izmantot to kā valsts instrumentu atzīšanai. |
| --- | --- |

36.

Turpināt darba ar jauniešiem un ikdienējās un neformālās mācīšanās atzīšanu un validēšanu, izpētot iespējas, kā ieviest Youthpass sertifikātu ārpus programmas Erasmus+, un attiecīgos gadījumos izmantot to kā valsts instrumentu atzīšanai.

| 37. | Veicināt un regulāri vairot citu nozaru informētību par sasniegumiem profesionālā un brīvprātīgā darbā ar jauniešiem. |
| --- | --- |

37.

Veicināt un regulāri vairot citu nozaru informētību par sasniegumiem profesionālā un brīvprātīgā darbā ar jauniešiem.

| 38. | Izstrādāt iniciatīvas, kas vērstas uz to, lai par brīvprātīgo darbu zinātu, to izprastu, izmantotu un atzītu kā neformālās mācīšanās procesu. |
| --- | --- |

38.

Izstrādāt iniciatīvas, kas vērstas uz to, lai par brīvprātīgo darbu zinātu, to izprastu, izmantotu un atzītu kā neformālās mācīšanās procesu.

| 39. | Atbalstīt un veicināt sadarbības iniciatīvu īstenošanu starp formālas un neformālas mācīšanās vidi, kas varētu maksimāli uzlabot mācīšanās rezultātus. |
| --- | --- |

39.

Atbalstīt un veicināt sadarbības iniciatīvu īstenošanu starp formālas un neformālas mācīšanās vidi, kas varētu maksimāli uzlabot mācīšanās rezultātus.

AICINA KOMISIJU:

| 40. | Radīt iespējas un atbalstīt dalībvalstu centienus attiecīgos gadījumos izmantot Youthpass sertifikātu ārpus programmas Erasmus+ kā valsts instrumentu atzīšanai. |
| --- | --- |

40.

Radīt iespējas un atbalstīt dalībvalstu centienus attiecīgos gadījumos izmantot Youthpass sertifikātu ārpus programmas Erasmus+ kā valsts instrumentu atzīšanai.

---

(1)  OV C 311, 19.12.2009., 1. lpp.

(2)  OV C 183, 14.6.2014., 5. lpp.

(3)  OV C 224, 3.8.2013., 2. lpp.

(4)  2014. gada otrajā ceturksnī vairāk nekā pieci miljoni jauniešu (vecumā līdz 25 gadiem) 28 ES dalībvalstīs bija bezdarbnieki. Tātad bezdarba līmenis bija 21,7 %, savukārt NEET (jaunieši, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā) īpatsvars bija 13 %. Avots: Eurostat

---

PIELIKUMS

ATGĀDINOT ŠĀ JAUTĀJUMA POLITISKO PAMATOJUMU

Politiskais pamatojums

| 1. | Padomes secinājumi par to jauniešu sociālo iekļaušanu, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā, un kuros norādīts, ka būtu jānodrošina holistiska pieeja un starpnozaru sadarbība. Visi politikas instrumenti, pasākumi un darbības būtu jākoordinē vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, un jauniešu sociālās iekļaušanas pasākumu izstrādē un izpildē būtu jāiesaista plašs ieinteresēto personu loks (1). |
| --- | --- |

1.

Padomes secinājumi par to jauniešu sociālo iekļaušanu, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā, un kuros norādīts, ka būtu jānodrošina holistiska pieeja un starpnozaru sadarbība. Visi politikas instrumenti, pasākumi un darbības būtu jākoordinē vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, un jauniešu sociālās iekļaušanas pasākumu izstrādē un izpildē būtu jāiesaista plašs ieinteresēto personu loks (1).

| 2. | Padomes ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi saskaņā ar jauniešu nodarbinātības tiesību aktu kopumu (2). |
| --- | --- |

2.

Padomes ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi saskaņā ar jauniešu nodarbinātības tiesību aktu kopumu (2).

| 3. | Padomes secinājumi par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un 2013. gada izaugsmes pētījums (3). |
| --- | --- |

3.

Padomes secinājumi par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un 2013. gada izaugsmes pētījums (3).

| 4. | Padomes Ieteikums par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, kurā uzsvērta vajadzība veikt visaptverošus starpnozaru politikas pasākumus, lai veidotu spēcīgāku saikni starp izglītības un apmācības sistēmām un nodarbinātības jomu (4). |
| --- | --- |

4.

Padomes Ieteikums par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, kurā uzsvērta vajadzība veikt visaptverošus starpnozaru politikas pasākumus, lai veidotu spēcīgāku saikni starp izglītības un apmācības sistēmām un nodarbinātības jomu (4).

| 5. | Padomes Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (5). |
| --- | --- |

5.

Padomes Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (5).

| 6. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (6), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+. |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (6), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+.

---

(1)  OV C 30, 1.2.2014., 5. lpp.

(2)  OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.

(3)  OV C 64, 5.3.2013., 5. lpp.

(4)  OV C 191, 1.7.2011., 1. lpp.

(5)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

---

| 27.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 172/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 172/8

---

Padomes secinājumi par to, kā maksimāli palielināt tautas sporta nozīmi caurviju prasmju attīstīšanā, īpaši jauniešu vidū

(2015/C 172/03)

ES PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT ŠĀ JAUTĀJUMA POLITISKO KONTEKSTU, KAS IZKLĀSTĪTS PIELIKUMĀ, UN JO ĪPAŠI TURPMĀK MINĒTO:

| 1. | stratēģiju “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvas, kurās uzsvērta vajadzība nodrošināt jauniešiem nepieciešamās prasmes un kompetences un risināt augsto jauniešu bezdarba līmeni Eiropā, kā arī kopsavilkuma ziņojumu par stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu (1), kur kā viens no galvenajiem rezultātiem ir minēta sporta nozares – kā sociālās kohēzijas un iekļaušanas instrumenta – lielā nozīme; |
| --- | --- |

1.

stratēģiju “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvas, kurās uzsvērta vajadzība nodrošināt jauniešiem nepieciešamās prasmes un kompetences un risināt augsto jauniešu bezdarba līmeni Eiropā, kā arī kopsavilkuma ziņojumu par stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu (1), kur kā viens no galvenajiem rezultātiem ir minēta sporta nozares – kā sociālās kohēzijas un iekļaušanas instrumenta – lielā nozīme;

| 2. | Eiropas Savienības sporta darba plānu 2014.–2017. gadam (2), kurā uzsvērts sporta nozīmīgais devums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējo mērķu sasniegšanā, ņemot vērā nozares milzīgo potenciālu veicināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Vienā no trim darba plāna prioritātēm – “Sports un sabiedrība” – ir akcentēta sporta saikne ar nodarbinātību, izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības sporta darba plānu 2014.–2017. gadam (2), kurā uzsvērts sporta nozīmīgais devums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējo mērķu sasniegšanā, ņemot vērā nozares milzīgo potenciālu veicināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Vienā no trim darba plāna prioritātēm – “Sports un sabiedrība” – ir akcentēta sporta saikne ar nodarbinātību, izglītību un apmācību;

| 3. | Padomes Rezolūciju (2006. gada 20. jūlijs) par neformālās un dzīves izglītības nozīmes atzīšanu Eiropas jaunatnes jomā (3), kurā uzsvērts, ka neformālā un ikdienējā mācīšanās var dot jauniešiem iespēju apgūt jaunas zināšanas, prasmes un kompetences un veicināt viņu personīgo attīstību, sociālo iekļaušanu un aktīvu pilsoniskumu, tādējādi uzlabojot viņu izredzes atrast darbu, un ka darba devējiem, formālajai izglītībai un pilsoniskajai sabiedrībai kopumā būtu pienācīgi jāapsver to plašāka atzīšana; |
| --- | --- |

3.

Padomes Rezolūciju (2006. gada 20. jūlijs) par neformālās un dzīves izglītības nozīmes atzīšanu Eiropas jaunatnes jomā (3), kurā uzsvērts, ka neformālā un ikdienējā mācīšanās var dot jauniešiem iespēju apgūt jaunas zināšanas, prasmes un kompetences un veicināt viņu personīgo attīstību, sociālo iekļaušanu un aktīvu pilsoniskumu, tādējādi uzlabojot viņu izredzes atrast darbu, un ka darba devējiem, formālajai izglītībai un pilsoniskajai sabiedrībai kopumā būtu pienācīgi jāapsver to plašāka atzīšana;

| 4. | Padomes Ieteikumu (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (4), kurā apzinātas iespējas un mehānismi, kas nodrošina, ka neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā iegūtajām zināšanām, prasmēm un kompetencēm var būt svarīga nozīme nodarbināmības un mobilitātes uzlabošanā, kā arī motivācijas mūžizglītībai stiprināšanā; |
| --- | --- |

4.

Padomes Ieteikumu (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (4), kurā apzinātas iespējas un mehānismi, kas nodrošina, ka neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā iegūtajām zināšanām, prasmēm un kompetencēm var būt svarīga nozīme nodarbināmības un mobilitātes uzlabošanā, kā arī motivācijas mūžizglītībai stiprināšanā;

ATZĪST, KA:

| 5. | līdzdalība tautas sportā (5) pirmkārt un galvenokārt ir fiziska aktivitāte brīvajā laikā, tomēr tā rada arī papildu pievienoto vērtību attiecībā uz veselīgāku un kopumā iekļaujošāku un ilgtspējīgāku sabiedrību Eiropā. Tā var veidot pozitīvu sabiedrības attieksmi un vērtības, kā arī katra indivīda prasmes un kompetences, tostarp caurviju prasmes (6), tādas kā spēja kritiski domāt, uzņemties iniciatīvu, risināt problēmas un sadarboties ar citiem (7); |
| --- | --- |

5.

līdzdalība tautas sportā (5) pirmkārt un galvenokārt ir fiziska aktivitāte brīvajā laikā, tomēr tā rada arī papildu pievienoto vērtību attiecībā uz veselīgāku un kopumā iekļaujošāku un ilgtspējīgāku sabiedrību Eiropā. Tā var veidot pozitīvu sabiedrības attieksmi un vērtības, kā arī katra indivīda prasmes un kompetences, tostarp caurviju prasmes (6), tādas kā spēja kritiski domāt, uzņemties iniciatīvu, risināt problēmas un sadarboties ar citiem (7);

| 6. | ir jāreaģē uz pieaugošo vajadzību pēc attīstītas uz zināšanām balstītas ekonomikas, īpaši attiecībā uz caurviju prasmju attīstīšanu un spēju efektīvi piemērot šādas prasmes dažādās nozarēs; laikā, kad prasības darba tirgū strauji mainās, darba devēji augstu vērtē caurviju prasmes, taču bieži norāda, ka jaunajiem darbiniekiem trūkst šādu prasmju; |
| --- | --- |

6.

ir jāreaģē uz pieaugošo vajadzību pēc attīstītas uz zināšanām balstītas ekonomikas, īpaši attiecībā uz caurviju prasmju attīstīšanu un spēju efektīvi piemērot šādas prasmes dažādās nozarēs; laikā, kad prasības darba tirgū strauji mainās, darba devēji augstu vērtē caurviju prasmes, taču bieži norāda, ka jaunajiem darbiniekiem trūkst šādu prasmju;

| 7. | pastāv neizmantots potenciāls attiecībā uz sporta ieguldījumu caurviju prasmju attīstīšanā, īpaši jauniešiem, jo neformālās (8) un ikdienējās mācīšanās (9) ceļā iegūtās prasmes ir noderīgas personīgajai un profesionālajai attīstībai, tostarp darba tirgū un mūžizglītībā (10); |
| --- | --- |

7.

pastāv neizmantots potenciāls attiecībā uz sporta ieguldījumu caurviju prasmju attīstīšanā, īpaši jauniešiem, jo neformālās (8) un ikdienējās mācīšanās (9) ceļā iegūtās prasmes ir noderīgas personīgajai un profesionālajai attīstībai, tostarp darba tirgū un mūžizglītībā (10);

| 8. | pirmie soļi, kas veicami, lai atzītu neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā ar tautas sporta palīdzību iegūto caurviju prasmju nozīmi, ir izpratnes veicināšana un redzamība vispirms pašu dalībnieku, vecāku, brīvprātīgo un personāla vidū, kā arī visā sabiedrībā kopumā, tostarp darba devēju vidū; |
| --- | --- |

8.

pirmie soļi, kas veicami, lai atzītu neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā ar tautas sporta palīdzību iegūto caurviju prasmju nozīmi, ir izpratnes veicināšana un redzamība vispirms pašu dalībnieku, vecāku, brīvprātīgo un personāla vidū, kā arī visā sabiedrībā kopumā, tostarp darba devēju vidū;

UZSVER, KA:

| 9. | sports veicina Savienības stratēģisko izaugsmes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas mērķu sasniegšanu, tostarp steidzamu problēmu risināšanu, ar kurām pašlaik saskaras Eiropa, tādu kā pastāvīgi augstie jauniešu bezdarba rādītāji (11) Eiropā. Lai visu sporta potenciālu šajā sakarā tālāk attīstītu arī turpmāk, ir svarīgi virzīties uz starpnozaru pieeju, ietverot citas politikas jomas, tādas kā izglītība un apmācība, jaunatne un nodarbinātība, sociālās lietas un sabiedrības veselība; |
| --- | --- |

9.

sports veicina Savienības stratēģisko izaugsmes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas mērķu sasniegšanu, tostarp steidzamu problēmu risināšanu, ar kurām pašlaik saskaras Eiropa, tādu kā pastāvīgi augstie jauniešu bezdarba rādītāji (11) Eiropā. Lai visu sporta potenciālu šajā sakarā tālāk attīstītu arī turpmāk, ir svarīgi virzīties uz starpnozaru pieeju, ietverot citas politikas jomas, tādas kā izglītība un apmācība, jaunatne un nodarbinātība, sociālās lietas un sabiedrības veselība;

| 10. | netradicionālie sporta veidi (12) nereti jo īpaši piesaista jauniešus, tostarp tos, kam ir mazāk iespēju, un šo sporta veidu piedāvātās iespējas varētu izpētīt vēl sīkāk; |
| --- | --- |

10.

netradicionālie sporta veidi (12) nereti jo īpaši piesaista jauniešus, tostarp tos, kam ir mazāk iespēju, un šo sporta veidu piedāvātās iespējas varētu izpētīt vēl sīkāk;

| 11. | tautas sportā, lai veicinātu izpratni, radītu papildu vērtību un ieguvumus, ko tas var piedāvāt attiecībā uz caurviju prasmju attīstīšanu, ļoti svarīgs ir kompetents personāls, tostarp brīvprātīgie; |
| --- | --- |

11.

tautas sportā, lai veicinātu izpratni, radītu papildu vērtību un ieguvumus, ko tas var piedāvāt attiecībā uz caurviju prasmju attīstīšanu, ļoti svarīgs ir kompetents personāls, tostarp brīvprātīgie;

ŠAJĀ SAKARĀ AICINA ES DALĪBVALSTIS, PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 12. | tautas sportā ieinteresēto personu vidū, sabiedrībā un darba devēju vidū vairot izpratni par to, ka caurviju prasmēm, kas iegūtas, piedaloties tautas sportā, ir personīgā, sociālā un ekonomiskā papildu vērtība, ko var izmantot citās nozarēs; |
| --- | --- |

12.

tautas sportā ieinteresēto personu vidū, sabiedrībā un darba devēju vidū vairot izpratni par to, ka caurviju prasmēm, kas iegūtas, piedaloties tautas sportā, ir personīgā, sociālā un ekonomiskā papildu vērtība, ko var izmantot citās nozarēs;

| 13. | ar citām attiecīgajām nozarēm un starp ES dalībvalstīm sadarboties un apmainīties ar labo praksi par pozitīvajiem ieguvumiem, ko sniedz prasmes, kas iegūtas tautas sporta jomā ārpus formālās izglītības ar neformālās un ikdienējās mācīšanās palīdzību; |
| --- | --- |

13.

ar citām attiecīgajām nozarēm un starp ES dalībvalstīm sadarboties un apmainīties ar labo praksi par pozitīvajiem ieguvumiem, ko sniedz prasmes, kas iegūtas tautas sporta jomā ārpus formālās izglītības ar neformālās un ikdienējās mācīšanās palīdzību;

| 14. | veicināt kompetenta personāla, tostarp brīvprātīgo, zināšanu, prasmju un kompetenču attīstību tautas sporta jomā, lai ar tautas sporta palīdzību vairotu sociālās un izglītojošās vērtības, kā arī caurviju prasmes; |
| --- | --- |

14.

veicināt kompetenta personāla, tostarp brīvprātīgo, zināšanu, prasmju un kompetenču attīstību tautas sporta jomā, lai ar tautas sporta palīdzību vairotu sociālās un izglītojošās vērtības, kā arī caurviju prasmes;

| 15. | veicināt inovatīvas partnerības starp formālās un neformālās mācīšanās nodrošinātājiem, kā arī jaunatnes nozarē un sporta nozarē, lai izstrādātu mācīšanās pieejas, kas varētu būt noderīgas tautas sporta nozarē; |
| --- | --- |

15.

veicināt inovatīvas partnerības starp formālās un neformālās mācīšanās nodrošinātājiem, kā arī jaunatnes nozarē un sporta nozarē, lai izstrādātu mācīšanās pieejas, kas varētu būt noderīgas tautas sporta nozarē;

| 16. | sekmēt prasmju pašnovērtējumu, īpaši jauniešu vidū, kas ietver ar tautas sporta palīdzību iegūtās caurviju prasmes, kā arī izplatītāko prasmju apliecinājumu un CV veidņu, īpaši Europass, izmantošanu; |
| --- | --- |

16.

sekmēt prasmju pašnovērtējumu, īpaši jauniešu vidū, kas ietver ar tautas sporta palīdzību iegūtās caurviju prasmes, kā arī izplatītāko prasmju apliecinājumu un CV veidņu, īpaši Europass, izmantošanu;

| 17. | izmantot esošos mehānismus, kuru mērķis ir dot iespēju atzīt prasmes un pieredzi, kas iegūtas neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā sporta jomā; |
| --- | --- |

17.

izmantot esošos mehānismus, kuru mērķis ir dot iespēju atzīt prasmes un pieredzi, kas iegūtas neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā sporta jomā;

| 18. | vēl vairāk uzlabot jauniešu, tostarp to, kam ir mazāk iespēju, vispārējo līdzdalību tautas sportā valsts un vietējā līmenī, un šajā sakarā pētīt netradicionālo sporta veidu pozitīvo potenciālu; |
| --- | --- |

18.

vēl vairāk uzlabot jauniešu, tostarp to, kam ir mazāk iespēju, vispārējo līdzdalību tautas sportā valsts un vietējā līmenī, un šajā sakarā pētīt netradicionālo sporta veidu pozitīvo potenciālu;

AICINA EIROPAS KOMISIJU UN DALĪBVALSTIS SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS:

| 19. | popularizēt to caurviju prasmju nozīmi, kuras audzēkņi ieguvuši ar tautas sporta palīdzību, lai tās varētu efektīvi izmantot visās nozarēs nodarbinātības, mācību mobilitātes vai mūžizglītības nolūkos; |
| --- | --- |

19.

popularizēt to caurviju prasmju nozīmi, kuras audzēkņi ieguvuši ar tautas sporta palīdzību, lai tās varētu efektīvi izmantot visās nozarēs nodarbinātības, mācību mobilitātes vai mūžizglītības nolūkos;

| 20. | ar tautas sporta nozares palīdzību attīstīto caurviju prasmju pozitīvos rezultātus atzīt un integrēt valstu un Eiropas politikā un stratēģijās, kas attiecas uz sportu, jaunatni, sociālām lietām, veselību, izglītību un nodarbinātību; |
| --- | --- |

20.

ar tautas sporta nozares palīdzību attīstīto caurviju prasmju pozitīvos rezultātus atzīt un integrēt valstu un Eiropas politikā un stratēģijās, kas attiecas uz sportu, jaunatni, sociālām lietām, veselību, izglītību un nodarbinātību;

| 21. | atzīt un atbalstīt tautas sporta organizāciju ieguldījumus neformālās mācīšanās iespēju nodrošināšanā; |
| --- | --- |

21.

atzīt un atbalstīt tautas sporta organizāciju ieguldījumus neformālās mācīšanās iespēju nodrošināšanā;

| 22. | izpētīt iespējas sadarbībai ar jaunatnes nozari, īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  a) | piemērot neformālās mācīšanās metodes un rīkus sporta nozarē; |
| --- | --- | --- |

22.

izpētīt iespējas sadarbībai ar jaunatnes nozari, īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

a)

piemērot neformālās mācīšanās metodes un rīkus sporta nozarē;

| b) | izmantot sporta aktivitātes neformālajās mācīšanās metodēs jaunatnes nozarē; |
| --- | --- |

b)

izmantot sporta aktivitātes neformālajās mācīšanās metodēs jaunatnes nozarē;

| c) | rosināt Eiropas Brīvprātīgo dienesta finansēto projektu plašāku izmantošanu, iesaistot brīvprātīgos jauniešus no bezpeļņas organizācijām sporta nozarē; |
| --- | --- |

c)

rosināt Eiropas Brīvprātīgo dienesta finansēto projektu plašāku izmantošanu, iesaistot brīvprātīgos jauniešus no bezpeļņas organizācijām sporta nozarē;

| d) | izmantot sporta aktivitātes kā sociālās iekļaušanas un informēšanas instrumentu, tostarp attiecībā uz tā ieguldījumu garantijas jauniešiem īstenošanā Eiropā; |
| --- | --- |

d)

izmantot sporta aktivitātes kā sociālās iekļaušanas un informēšanas instrumentu, tostarp attiecībā uz tā ieguldījumu garantijas jauniešiem īstenošanā Eiropā;

| 23. | attiecīgā gadījumā, tostarp Eiropas Sporta nedēļas ietvaros, veicināt iniciatīvas par sporta, kā arī sociāli iekļaujošas sabiedrības veicināšanas izglītojošo nozīmi; |
| --- | --- |

23.

attiecīgā gadījumā, tostarp Eiropas Sporta nedēļas ietvaros, veicināt iniciatīvas par sporta, kā arī sociāli iekļaujošas sabiedrības veicināšanas izglītojošo nozīmi;

| 24. | sadarboties, lai paaugstinātu standartus apmācībā un treniņos un treneru un instruktoru, kā arī brīvprātīgo izglītībā, sekmējot informācijas un pieredzes apmaiņu starp politikas veidotājiem un sportā ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

24.

sadarboties, lai paaugstinātu standartus apmācībā un treniņos un treneru un instruktoru, kā arī brīvprātīgo izglītībā, sekmējot informācijas un pieredzes apmaiņu starp politikas veidotājiem un sportā ieinteresētajām personām;

| 25. | sekmēt brīvprātīgo darbu sporta nozarē un veicināt izpratni par brīvprātīgā darba nozīmi sportā, jo īpaši apgūstot caurviju prasmes, atzīstot brīvprātīgo darbu kā būtisku neformālās mācīšanās veidu un pastiprinot brīvprātīgo jauniešu valsts un pārrobežu mobilitāti; |
| --- | --- |

25.

sekmēt brīvprātīgo darbu sporta nozarē un veicināt izpratni par brīvprātīgā darba nozīmi sportā, jo īpaši apgūstot caurviju prasmes, atzīstot brīvprātīgo darbu kā būtisku neformālās mācīšanās veidu un pastiprinot brīvprātīgo jauniešu valsts un pārrobežu mobilitāti;

| 26. | veicināt to, lai tiktu efektīvi izmantoti ES finansēšanas instrumenti, tādi kā Erasmus+ programma, kas ir iespēja attīstīt caurviju prasmes, īpaši jauniešu vidū, kā arī sekmēt sociālo iekļaušanu, aktīvu pilsoniskumu un lielāku līdzdalību tautas sportā; |
| --- | --- |

26.

veicināt to, lai tiktu efektīvi izmantoti ES finansēšanas instrumenti, tādi kā Erasmus+ programma, kas ir iespēja attīstīt caurviju prasmes, īpaši jauniešu vidū, kā arī sekmēt sociālo iekļaušanu, aktīvu pilsoniskumu un lielāku līdzdalību tautas sportā;

| 27. | izmantot Padomes Ieteikumā (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu paredzēto pārbaudes procesu, lai pievērstos jautājumam par caurviju prasmēm, kas iegūtas ar sporta starpniecību; |
| --- | --- |

27.

izmantot Padomes Ieteikumā (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu paredzēto pārbaudes procesu, lai pievērstos jautājumam par caurviju prasmēm, kas iegūtas ar sporta starpniecību;

AICINA EIROPAS KOMISIJU:

| 28. | veikt pētījumu par sporta ieguldījumu jauniešu nodarbināmībā stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā, tostarp par tādu caurviju prasmju aspektiem, kuras iegūtas, piedaloties tautas sportā; |
| --- | --- |

28.

veikt pētījumu par sporta ieguldījumu jauniešu nodarbināmībā stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā, tostarp par tādu caurviju prasmju aspektiem, kuras iegūtas, piedaloties tautas sportā;

| 29. | iekļaut sporta aspektu esošās prasmju politikas diskusijās un pasākumos, lai veicinātu izpratni un izpētītu konkrētākus paņēmienus, kā sportā un ar sporta palīdzību apgūt caurviju prasmes; |
| --- | --- |

29.

iekļaut sporta aspektu esošās prasmju politikas diskusijās un pasākumos, lai veicinātu izpratni un izpētītu konkrētākus paņēmienus, kā sportā un ar sporta palīdzību apgūt caurviju prasmes;

| 30. | turpināt, tostarp to ekspertu grupu pilnvaru robežās, kuras izveidotas ar ES sporta darba plānu, apkopot datus, labo praksi un analīzi par sporta sociālo un ekonomisko nozīmi un par to, kā tautas sports sniedz ieguldījumu tādās jomās kā nodarbinātība, izglītība un apmācība, tostarp pievēršoties personīgo un caurviju prasmju attīstīšanai; |
| --- | --- |

30.

turpināt, tostarp to ekspertu grupu pilnvaru robežās, kuras izveidotas ar ES sporta darba plānu, apkopot datus, labo praksi un analīzi par sporta sociālo un ekonomisko nozīmi un par to, kā tautas sports sniedz ieguldījumu tādās jomās kā nodarbinātība, izglītība un apmācība, tostarp pievēršoties personīgo un caurviju prasmju attīstīšanai;

| 31. | atvieglot informācijas un labās prakses apmaiņu, efektīvu mācīšanos no līdzbiedriem un sadarbības tīklu veidošanu starp dalībvalstīm, īpaši attiecībā uz pieejamāka, pievilcīgāka un daudzveidīgāka tautas sporta attīstību, jo īpaši jauniešiem; |
| --- | --- |

31.

atvieglot informācijas un labās prakses apmaiņu, efektīvu mācīšanos no līdzbiedriem un sadarbības tīklu veidošanu starp dalībvalstīm, īpaši attiecībā uz pieejamāka, pievilcīgāka un daudzveidīgāka tautas sporta attīstību, jo īpaši jauniešiem;

AICINA SPORTA KUSTĪBU APSVĒRT IESPĒJU:

| 32. | veidot izpratni, īpaši jauniešu un viņu vecāku vidū, par to, ka prasmēm, kas iegūtas sportā un ar sporta palīdzību, var būt īpaša vērtība, ko var izmantot citās nozarēs; |
| --- | --- |

32.

veidot izpratni, īpaši jauniešu un viņu vecāku vidū, par to, ka prasmēm, kas iegūtas sportā un ar sporta palīdzību, var būt īpaša vērtība, ko var izmantot citās nozarēs;

| 33. | ieguldīt kompetentā personālā, kas savā darbā izmanto vismodernākās metodes, kuras tam ļauj pilnībā izmantot papildu vērtības, ko var nodrošināt sports, tostarp apgūt prasmes; |
| --- | --- |

33.

ieguldīt kompetentā personālā, kas savā darbā izmanto vismodernākās metodes, kuras tam ļauj pilnībā izmantot papildu vērtības, ko var nodrošināt sports, tostarp apgūt prasmes;

| 34. | sporta personāla vidū veicināt izpratni par pozitīvajiem ieguvumiem, ko sniedz caurviju prasmes, kas iegūtas sporta aktivitātēs ar neformālās un ikdienējās mācīšanās palīdzību, un tautas sporta radīto vispārējo sociālo un saimniecisko papildu vērtību; |
| --- | --- |

34.

sporta personāla vidū veicināt izpratni par pozitīvajiem ieguvumiem, ko sniedz caurviju prasmes, kas iegūtas sporta aktivitātēs ar neformālās un ikdienējās mācīšanās palīdzību, un tautas sporta radīto vispārējo sociālo un saimniecisko papildu vērtību;

| 35. | izpētīt iespējas sadarbībai un labās prakses apmaiņai ar jaunatnes organizācijām, īpaši attiecībā uz neformālās mācīšanās metožu un rīku piemērošanu sporta nozarē; |
| --- | --- |

35.

izpētīt iespējas sadarbībai un labās prakses apmaiņai ar jaunatnes organizācijām, īpaši attiecībā uz neformālās mācīšanās metožu un rīku piemērošanu sporta nozarē;

| 36. | apmainīties ar labo praksi par to, kā veicināt un dažādot tautas sporta kustību, un apmainīties ar labo praksi attiecībā uz jaunu tautas sporta veidu, piemēram, netradicionālu sporta veidu, attīstību. |
| --- | --- |

36.

apmainīties ar labo praksi par to, kā veicināt un dažādot tautas sporta kustību, un apmainīties ar labo praksi attiecībā uz jaunu tautas sporta veidu, piemēram, netradicionālu sporta veidu, attīstību.

---

(1)  Dok. 16559/14.

(2)  OV C 183, 14.6.2014., 12. lpp.

(3)  OV C 168, 20.7.2006., 1. lpp.

(4)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(5)  “Tautas sports” ir organizēts sports, ar ko vietējā līmenī nodarbojas sportisti amatieri, un visiem pieejams sports. Avots: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

(6)  Dažādas aģentūras un organizācijas ir devušas dažādus apzīmējumus šīm prasmēm, sākot no “pamatprasmēm” līdz “sociālām prasmēm”, “nododamām prasmēm” vai “būtiskām prasmēm”, “darba pamatprasmēm” vai “nodarbināmībai nepieciešamajām pamatprasmēm”. Saskaņā ar Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīkla glosāriju caurviju prasmes attiecas uz citām darbvietām un profesijām, kas nav tās, kurās tie pašlaik strādā vai nesen ir strādājuši. Šīs prasmes var būt iegūtas arī ārpusdarba vai brīvā laika aktivitātēs vai ar līdzdalību izglītībā vai apmācībā. Kopumā tās ir prasmes, kas iegūtas vienā situācijā vai lai pārvarētu īpašu situāciju/problēmu un var tikt nodotas tālāk citā situācijā.

(7)  COM(2012) 669 final.

(8)  Definīcija: “neformāla mācīšanās” ir mācīšanās, kas notiek, īstenojot plānotas darbības (mācīšanās mērķu un mācīšanās laika ziņā), un kurā pastāv kādas mācīšanās atbalsta formas (piemēram, studenta un pasniedzēja kontakts), bet kura nav daļa no formālās izglītības un apmācību sistēmas. Avots:
  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(9)  Definīcija: “ikdienējā mācīšanās” ir mācīšanās, kas notiek ikdienas darbībās, kuras saistītas ar darbu, ģimeni vai brīvo laiku, kas nav organizēta vai strukturēta mērķu, laika vai mācīšanās atbalsta ziņā; attiecīgā persona to var neapzināties kā mācīšanos. Avots:
  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(10)  Pierādījumi liecina, ka attiecībā uz prasmju iegūšanu ārpus formālās izglītības 52 % eiropiešu uzskata, ka ir iespējams apgūt prasmes, ko vēlāk var izmantot citās nozarēs (piemēram, prasmi risināt problēmas, strādāt komandā utt.). Avots: Eurobarometer īpašais pētījums 417 (2014) “Eiropas prasmju un kvalifikāciju telpa”, 12. lpp.

(11)  2014. gada otrajā ceturksnī vairāk nekā pieci miljoni jauniešu (vecumā līdz 25 gadiem) 28 ES dalībvalstīs bija bezdarbnieki. Tātad bezdarba līmenis bija 21,7 %, savukārt NEET (jaunieši, kas nav nodarbināti, neizglītojas vai nav iesaistīti apmācībā) īpatsvars bija 13 %. Avots: Eurostat

(12)  Jauni, nesen radušies un jauniešiem pievilcīgi sporta veidi, piemēram, ielu futbols, vingrošana pilsētvidē un parkūrs (parkour), skeitbords/longbords, skrituļošana, izpildot trikus, strītbols un ielu dejas.

---

PIELIKUMS

ATGĀDINOT ŠĀ JAUTĀJUMA POLITISKO PAMATOJUMU

| 1. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (1), kur sociālā kompetence ir saistīta ar personisko un sociālo labklājību, kam nepieciešama izpratne par to, kā indivīdi var nodrošināt optimālu fizisko un garīgo veselību, kas tostarp ir paša cilvēka, viņa ģimenes un tuvākās sociālās vides resursi, kā arī zināšanas par to, kā veselīgs dzīvesveids var to veicināt. Veiksmīgai starppersonu un sociālai līdzdalībai ir būtiski izprast dažādās sabiedrībās un vidēs (piemēram, darbavietā) vispārpieņemtos uzvedības un izturēšanās kodeksus. Šīs kompetences pamatprasmes ietver spēju lietišķi komunicēt dažādās vidēs, būt iecietīgiem, izteikt un saprast atšķirīgus viedokļus, sarunāties, spējot radīt uzticību, un just empātiju. Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem pārvarēt stresu un frustrāciju un runāt par to lietišķi, kā arī atšķirt personisko sfēru no profesionālās. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (1), kur sociālā kompetence ir saistīta ar personisko un sociālo labklājību, kam nepieciešama izpratne par to, kā indivīdi var nodrošināt optimālu fizisko un garīgo veselību, kas tostarp ir paša cilvēka, viņa ģimenes un tuvākās sociālās vides resursi, kā arī zināšanas par to, kā veselīgs dzīvesveids var to veicināt. Veiksmīgai starppersonu un sociālai līdzdalībai ir būtiski izprast dažādās sabiedrībās un vidēs (piemēram, darbavietā) vispārpieņemtos uzvedības un izturēšanās kodeksus. Šīs kompetences pamatprasmes ietver spēju lietišķi komunicēt dažādās vidēs, būt iecietīgiem, izteikt un saprast atšķirīgus viedokļus, sarunāties, spējot radīt uzticību, un just empātiju. Indivīdiem vajadzētu būt spējīgiem pārvarēt stresu un frustrāciju un runāt par to lietišķi, kā arī atšķirt personisko sfēru no profesionālās.

| 2. | Eiropas pamatnostādnēs neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai (2) ir uzsvērts, ka neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšana arvien biežāk tiek uzskatīta par veidu, kā uzlabot mūžizglītību visās dzīves jomās. Aizvien lielāks skaits Eiropas valstu uzsver, cik svarīgi ir panākt tādas mācīšanās redzamību un vērtības atzīšanu, kas notiek ārpus formālās izglītības un apmācības iestādēm, piemēram, darbā, brīvā laika aktivitātēs un mājās. |
| --- | --- |

2.

Eiropas pamatnostādnēs neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai (2) ir uzsvērts, ka neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšana arvien biežāk tiek uzskatīta par veidu, kā uzlabot mūžizglītību visās dzīves jomās. Aizvien lielāks skaits Eiropas valstu uzsver, cik svarīgi ir panākt tādas mācīšanās redzamību un vērtības atzīšanu, kas notiek ārpus formālās izglītības un apmācības iestādēm, piemēram, darbā, brīvā laika aktivitātēs un mājās.

| 3. | Padomes 2010. gada 18. novembra secinājumos par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku (3) ir uzsvērts, ka piekļuve dažādiem sporta aspektiem un līdzdalība tajos ir svarīga personiskajai izaugsmei un indivīda identitātes un piederības izjūtai, fiziskai un garīgai labklājībai, iespēju nodrošināšanai, sociālo kompetenču un sadarbības tīklu izveidei, starpkultūru komunikācijai un nodarbināmībai. |
| --- | --- |

3.

Padomes 2010. gada 18. novembra secinājumos par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku (3) ir uzsvērts, ka piekļuve dažādiem sporta aspektiem un līdzdalība tajos ir svarīga personiskajai izaugsmei un indivīda identitātes un piederības izjūtai, fiziskai un garīgai labklājībai, iespēju nodrošināšanai, sociālo kompetenču un sadarbības tīklu izveidei, starpkultūru komunikācijai un nodarbināmībai.

| 4. | Padomes 2011. gada 29. novembra secinājumos par sporta nozarē veikto brīvprātīgo darbību nozīmi pilsoniskās aktivitātes veicināšanā (4) ir uzsvērta vajadzība veicināt sporta nozarē veiktas brīvprātīgas darbības, kas ir svarīgs instruments kompetenču un prasmju uzlabošanā, arī neformālas un ikdienējās mācīšanās veidā. |
| --- | --- |

4.

Padomes 2011. gada 29. novembra secinājumos par sporta nozarē veikto brīvprātīgo darbību nozīmi pilsoniskās aktivitātes veicināšanā (4) ir uzsvērta vajadzība veicināt sporta nozarē veiktas brīvprātīgas darbības, kas ir svarīgs instruments kompetenču un prasmju uzlabošanā, arī neformālas un ikdienējās mācīšanās veidā.

| 5. | Padomes 2013. gada 15. februāra secinājumos par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un “2013. gada izaugsmes pētījumu” (5) dalībvalstis tiek aicinātas ieviest pasākumus, lai attīstītu caurviju prasmes un kompetences, kā tas izklāstīts 2006. gada Ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā. |
| --- | --- |

5.

Padomes 2013. gada 15. februāra secinājumos par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un “2013. gada izaugsmes pētījumu” (5) dalībvalstis tiek aicinātas ieviest pasākumus, lai attīstītu caurviju prasmes un kompetences, kā tas izklāstīts 2006. gada Ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā.

| 6. | Padomes 2013. gada 26. novembra secinājumos par sporta ieguldījumu ES ekonomikā un jo īpaši jaunatnes bezdarba un sociālās iekļaušanas jautājumu risināšanā (6) ir atzīts, ka, iesaistoties sportā, jaunieši iegūst konkrētas individuālās un profesionālās prasmes un kompetences, kas uzlabo viņu nodarbināmību. Starp tām ir mācīšanās mācīties, sociālās un pilsoniskās kompetences, vadītāja prasmes, saziņas prasmes, darbs komandā, disciplīna, radošums, uzņēmīgums. |
| --- | --- |

6.

Padomes 2013. gada 26. novembra secinājumos par sporta ieguldījumu ES ekonomikā un jo īpaši jaunatnes bezdarba un sociālās iekļaušanas jautājumu risināšanā (6) ir atzīts, ka, iesaistoties sportā, jaunieši iegūst konkrētas individuālās un profesionālās prasmes un kompetences, kas uzlabo viņu nodarbināmību. Starp tām ir mācīšanās mācīties, sociālās un pilsoniskās kompetences, vadītāja prasmes, saziņas prasmes, darbs komandā, disciplīna, radošums, uzņēmīgums.

---

(1)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(2)  Eiropas pamatnostādnes neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai. Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop) (2009).

(3)  OV C 326, 3.12.2010., 5. lpp.

(4)  OV C 372, 20.12.2011., 24. lpp.

(5)  OV C 64, 5.3.2013., 5. lpp.

(6)  OV C 32, 4.2.2014., 2. lpp.

---

| 27.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 172/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 172/13

---

Padomes secinājumi par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu – inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai

(2015/C 172/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATZĪSTOT, KA

| 1. | kultūras un radošās nozares ir gan kultūras, gan ekonomiskas vērtības avots. Pēdējos gados ir paveikts nozīmīgs darbs, lai kultūras un radošās nozares nostiprinātu kā būtisku Eiropas sabiedrības un ekonomikas sastāvdaļu un izaugsmes, darbvietu un pārticības avotu. Tomēr to plašāks ieguldījums vēl nav pilnībā atzīts, jo īpaši kultūras un mākslinieciskā radošuma potenciāls rosināt inovācijas citās ekonomikas jomās, sabiedrībā kopumā un katra cilvēka labbūtībai; |
| --- | --- |

1.

kultūras un radošās nozares ir gan kultūras, gan ekonomiskas vērtības avots. Pēdējos gados ir paveikts nozīmīgs darbs, lai kultūras un radošās nozares nostiprinātu kā būtisku Eiropas sabiedrības un ekonomikas sastāvdaļu un izaugsmes, darbvietu un pārticības avotu. Tomēr to plašāks ieguldījums vēl nav pilnībā atzīts, jo īpaši kultūras un mākslinieciskā radošuma potenciāls rosināt inovācijas citās ekonomikas jomās, sabiedrībā kopumā un katra cilvēka labbūtībai;

| 2. | pārnesi starp kultūras un radošajām nozarēm un citām nozarēm var uztvert kā procesu, kurā kultūras un radošajām nozarēm raksturīgās zināšanas un prasmes saplūst ar citu nozaru zināšanām un prasmēm, lai radītu inovatīvus un gudrus risinājumus problēmām, ar kurām saskaras mūsdienu sabiedrība; |
| --- | --- |

2.

pārnesi starp kultūras un radošajām nozarēm un citām nozarēm var uztvert kā procesu, kurā kultūras un radošajām nozarēm raksturīgās zināšanas un prasmes saplūst ar citu nozaru zināšanām un prasmēm, lai radītu inovatīvus un gudrus risinājumus problēmām, ar kurām saskaras mūsdienu sabiedrība;

| 3. | kultūras un radošo nozaru pārneses efekts var dot ieguvumu visām iesaistītajām nozarēm, jo īpaši, ja tās piedalās ar vienlīdzīgiem nosacījumiem, |
| --- | --- |

3.

kultūras un radošo nozaru pārneses efekts var dot ieguvumu visām iesaistītajām nozarēm, jo īpaši, ja tās piedalās ar vienlīdzīgiem nosacījumiem,

UZSKATA, KA

| 4. | kultūras un radošo nozaru pārnese uz citām nozarēm var sniegt daudz un dažādus ieguvumus (1), tostarp šādus:






  — | klientu apkalpošanas, darbinieku apmierinātības un organizācijas efektivitātes uzlabošana uzņēmējdarbības sektorā un publiskajā sektorā, inovatīvu un lietotājdraudzīgu risinājumu izstrādē iesaistot dizainerus, māksliniekus un citus radošus profesionāļus un veidojot daudzdisciplināras komandas, |
| --- | --- | --- |

4.

kultūras un radošo nozaru pārnese uz citām nozarēm var sniegt daudz un dažādus ieguvumus (1), tostarp šādus:

—

klientu apkalpošanas, darbinieku apmierinātības un organizācijas efektivitātes uzlabošana uzņēmējdarbības sektorā un publiskajā sektorā, inovatīvu un lietotājdraudzīgu risinājumu izstrādē iesaistot dizainerus, māksliniekus un citus radošus profesionāļus un veidojot daudzdisciplināras komandas,

| — | audzēkņu apmeklētības un sekmju rādītāju uzlabošana, radošas mācīšanās un audzēkņu labbūtības veicināšana un vecāku iesaistes palielināšana, skolu darbā pieaicinot māksliniekus un radošos profesionāļus, |
| --- | --- |

—

audzēkņu apmeklētības un sekmju rādītāju uzlabošana, radošas mācīšanās un audzēkņu labbūtības veicināšana un vecāku iesaistes palielināšana, skolu darbā pieaicinot māksliniekus un radošos profesionāļus,

| — | medicīnas izdevumu un hospitalizācijas rādītāju samazināšana, ar mākslas un radošām nodarbēm uzlabojot slimību profilaksi un pacientu rehabilitācijas procesu, |
| --- | --- |

—

medicīnas izdevumu un hospitalizācijas rādītāju samazināšana, ar mākslas un radošām nodarbēm uzlabojot slimību profilaksi un pacientu rehabilitācijas procesu,

| — | industriālo zonu un pilsētvides objektu reģenerācija un tūrisma nostiprināšana, kultūras un radošuma aspektus integrējot vietējās un reģionālās attīstības ilgtermiņa stratēģijās, |
| --- | --- |

—

industriālo zonu un pilsētvides objektu reģenerācija un tūrisma nostiprināšana, kultūras un radošuma aspektus integrējot vietējās un reģionālās attīstības ilgtermiņa stratēģijās,

| — | uz vides saudzēšanu vērstas uzvedības veicināšana patērētāju un ražošanas industriju vidū, enerģijas patēriņa un resursu izmantošanas samazināšana, iesaistot dizainerus, māksliniekus un citus radošus profesionāļus izlietotu materiālu un atkritumu reciklēšanas procesā, lai radītu jaunus, inovatīvus un funkcionālus produktus ar pievienotu vērtību, |
| --- | --- |

—

uz vides saudzēšanu vērstas uzvedības veicināšana patērētāju un ražošanas industriju vidū, enerģijas patēriņa un resursu izmantošanas samazināšana, iesaistot dizainerus, māksliniekus un citus radošus profesionāļus izlietotu materiālu un atkritumu reciklēšanas procesā, lai radītu jaunus, inovatīvus un funkcionālus produktus ar pievienotu vērtību,

| — | sociālās iekļaušanas un kopienas dzīves uzlabošana ar kultūras un radošo darbību starpniecību un integrējot mūsdienu arhitektūru, mākslu un dizainu publiskajā telpā un ēkās ar kultūras un vēsturisko vērtību; |
| --- | --- |

—

sociālās iekļaušanas un kopienas dzīves uzlabošana ar kultūras un radošo darbību starpniecību un integrējot mūsdienu arhitektūru, mākslu un dizainu publiskajā telpā un ēkās ar kultūras un vēsturisko vērtību;

ATZĪMĒJOT, KA

| 5. | trūkst izpratnes par to, kāds potenciāls ir mākslas, kultūras un radošuma apvienošanai ar tehnoloģijām, zinātni un uzņēmējdarbību, kā arī nenotiek pietiekama apmaiņa ar labas prakses piemēriem. Konkrēti, kultūras un mākslas katalizatora ietekme uz inovācijām visās nozarēs joprojām netiek pietiekami novērtēta un izmantota; |
| --- | --- |

5.

trūkst izpratnes par to, kāds potenciāls ir mākslas, kultūras un radošuma apvienošanai ar tehnoloģijām, zinātni un uzņēmējdarbību, kā arī nenotiek pietiekama apmaiņa ar labas prakses piemēriem. Konkrēti, kultūras un mākslas katalizatora ietekme uz inovācijām visās nozarēs joprojām netiek pietiekami novērtēta un izmantota;

| 6. | pārneses efekts rodas dažādu nozaru saskares punktos. Tomēr nozares un politika vēl joprojām bieži tiek organizēta vienas nozares ietvaros, ierobežojot sinerģijas iespējas un inovatīvu risinājumu rašanos. Lai pārvarētu domāšanu vienas nozares ietvaros un veicinātu pārneses efektu, ir vajadzīga plaša stratēģiska pieeja, iesaistot visus dalībniekus – sākot no vietējā un beidzot ar ES līmeni; |
| --- | --- |

6.

pārneses efekts rodas dažādu nozaru saskares punktos. Tomēr nozares un politika vēl joprojām bieži tiek organizēta vienas nozares ietvaros, ierobežojot sinerģijas iespējas un inovatīvu risinājumu rašanos. Lai pārvarētu domāšanu vienas nozares ietvaros un veicinātu pārneses efektu, ir vajadzīga plaša stratēģiska pieeja, iesaistot visus dalībniekus – sākot no vietējā un beidzot ar ES līmeni;

| 7. | ir vajadzīgi uzticami un salīdzināmi dati par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu, kuri ļautu apzināt un analizēt to ieguldījumu kopējā ekonomikā un ietekmi uz plašāku sabiedrību visos līmeņos; |
| --- | --- |

7.

ir vajadzīgi uzticami un salīdzināmi dati par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu, kuri ļautu apzināt un analizēt to ieguldījumu kopējā ekonomikā un ietekmi uz plašāku sabiedrību visos līmeņos;

| 8. | radošo prasmju un kritiskas domāšanas attīstīšana visā formālās izglītības gaitā, kā arī neformālā un ikdienējā mācīšanās procesā, ļautu cilvēkiem labāk izpildīt prasības, kuras tiem izvirza aizvien daudzveidīgāka un uz zināšanām balstīta sabiedrība, kā arī prasīgs un strauji mainīgs darba tirgus; |
| --- | --- |

8.

radošo prasmju un kritiskas domāšanas attīstīšana visā formālās izglītības gaitā, kā arī neformālā un ikdienējā mācīšanās procesā, ļautu cilvēkiem labāk izpildīt prasības, kuras tiem izvirza aizvien daudzveidīgāka un uz zināšanām balstīta sabiedrība, kā arī prasīgs un strauji mainīgs darba tirgus;

| 9. | Eiropas digitālajam vienotajam tirgum vajadzētu veicināt kvalitatīva satura izveidi un izplatīšanu, kura pamatā ir Eiropas kultūras un valodu daudzveidība, un nodrošināt līdzsvarotu ietvaru tiesībām un pienākumiem visā vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

9.

Eiropas digitālajam vienotajam tirgum vajadzētu veicināt kvalitatīva satura izveidi un izplatīšanu, kura pamatā ir Eiropas kultūras un valodu daudzveidība, un nodrošināt līdzsvarotu ietvaru tiesībām un pienākumiem visā vērtību ķēdē;

| 10. | investīcijas kultūras un radošajās nozarēs nereti tiek uztvertas kā riskantas un nestabilas, jo to pamatā ir nemateriāli aktīvi. Tāpēc ir jāizstrādā inovatīvi finanšu instrumenti, kas īpaši paredzēti kultūras un radošajām nozarēm un kas nostiprinās to spēju iesaistīties pārnozaru sadarbībā, tostarp starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

10.

investīcijas kultūras un radošajās nozarēs nereti tiek uztvertas kā riskantas un nestabilas, jo to pamatā ir nemateriāli aktīvi. Tāpēc ir jāizstrādā inovatīvi finanšu instrumenti, kas īpaši paredzēti kultūras un radošajām nozarēm un kas nostiprinās to spēju iesaistīties pārnozaru sadarbībā, tostarp starptautiskā līmenī;

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENČU JOMĀS UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU

| 11. | vairot visu ieinteresēto personu – jo īpaši politikas veidotāju, radošās jomas profesionāļu, industriju, uzņēmumu un investoru – informētību par to, kādu vērtību kultūrai, ekonomikai un sabiedrībai sniedz pārnozaru sadarbības ceļā īstenots radošums un inovācijas. Šajā nolūkā ir svarīgi veicināt to, lai tiktu plaši izplatīta informācija par labas prakses piemēriem pārnozaru sadarbībā, sasniegtajiem rezultātiem un gūto pieredzi, kā arī veicināt ekspertu tīklošanos un mācīšanos citam no cita; |
| --- | --- |

11.

vairot visu ieinteresēto personu – jo īpaši politikas veidotāju, radošās jomas profesionāļu, industriju, uzņēmumu un investoru – informētību par to, kādu vērtību kultūrai, ekonomikai un sabiedrībai sniedz pārnozaru sadarbības ceļā īstenots radošums un inovācijas. Šajā nolūkā ir svarīgi veicināt to, lai tiktu plaši izplatīta informācija par labas prakses piemēriem pārnozaru sadarbībā, sasniegtajiem rezultātiem un gūto pieredzi, kā arī veicināt ekspertu tīklošanos un mācīšanos citam no cita;

| 12. | pārvarēt vienas nozares ietvaros orientētu domāšanu tradicionālajās politikas jomās, kultūras un mākslinieciskā radošuma aspektus labāk integrējot ekonomikas izaugsmes, sociālās politikas, pilsētu un reģionālās attīstības, kā arī ilgtspējīgas attīstības stratēģijās; |
| --- | --- |

12.

pārvarēt vienas nozares ietvaros orientētu domāšanu tradicionālajās politikas jomās, kultūras un mākslinieciskā radošuma aspektus labāk integrējot ekonomikas izaugsmes, sociālās politikas, pilsētu un reģionālās attīstības, kā arī ilgtspējīgas attīstības stratēģijās;

| 13. | turpināt apzināt pastāvošo rīcībpolitiku un tendences, kuras saistītas ar kultūras un radošo nozaru pārneses efektu, un uzlabot datu vākšanu, lai nostiprinātu uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanu. Tas ietver jaunu metodoloģiju izstrādi, ar ko izvērtēt kultūras un radošo nozaru pārneses efektu uz citām industrijām, lai tādējādi labāk apzinātu tā inovatīvo ieguldījumu un izprastu tā plašāko ietekmi; |
| --- | --- |

13.

turpināt apzināt pastāvošo rīcībpolitiku un tendences, kuras saistītas ar kultūras un radošo nozaru pārneses efektu, un uzlabot datu vākšanu, lai nostiprinātu uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanu. Tas ietver jaunu metodoloģiju izstrādi, ar ko izvērtēt kultūras un radošo nozaru pārneses efektu uz citām industrijām, lai tādējādi labāk apzinātu tā inovatīvo ieguldījumu un izprastu tā plašāko ietekmi;

| 14. | veicināt radošu ekosistēmu un daudzdisciplināras vides veidošanu kultūras un radošajās nozarēs, izmantojot tādas struktūras kā inovāciju un uzņēmējdarbības centri, jaunizveidotu uzņēmumu atbalsta centri, inkubatori, radošie centri, koprades telpas un tīklošanās programmas; |
| --- | --- |

14.

veicināt radošu ekosistēmu un daudzdisciplināras vides veidošanu kultūras un radošajās nozarēs, izmantojot tādas struktūras kā inovāciju un uzņēmējdarbības centri, jaunizveidotu uzņēmumu atbalsta centri, inkubatori, radošie centri, koprades telpas un tīklošanās programmas;

| 15. | veicināt kultūras un radošo klasteru un tīklu izveidi valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī, lai veicinātu kultūras un radošo eksportu un uzlabotu piekļuvi jauniem tirgiem; |
| --- | --- |

15.

veicināt kultūras un radošo klasteru un tīklu izveidi valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī, lai veicinātu kultūras un radošo eksportu un uzlabotu piekļuvi jauniem tirgiem;

| 16. | veicināt ar tehnoloģijām nesaistītu, sociālu un pakalpojumu inovāciju izmantošanu tradicionālajās industrijās, piemēram, šajās industrijās ieviešot dizaina domāšanas pieeju (2) un kultūrā balstītu radošumu; |
| --- | --- |

16.

veicināt ar tehnoloģijām nesaistītu, sociālu un pakalpojumu inovāciju izmantošanu tradicionālajās industrijās, piemēram, šajās industrijās ieviešot dizaina domāšanas pieeju (2) un kultūrā balstītu radošumu;

| 17. | mudināt kultūras un radošās nozares izmantot nākotnes digitālā vienotā tirgus piedāvātās iespējas, |
| --- | --- |

17.

mudināt kultūras un radošās nozares izmantot nākotnes digitālā vienotā tirgus piedāvātās iespējas,

AICINA DALĪBVALSTIS, PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU,

| 18. | rosināt kultūras un radošo nozaru pārnesi vietējā un reģionālā līmenī, ja iespējams, izmantojot jau pastāvošās iniciatīvas, ciešā sadarbībā ar vietējiem dalībniekiem, NVO, organizācijām un uzņēmumiem. Varētu apsvērt arī daudzdisciplināru klasteru izveidi, aktīvi iesaistoties vietējām un reģionālām iestādēm; |
| --- | --- |

18.

rosināt kultūras un radošo nozaru pārnesi vietējā un reģionālā līmenī, ja iespējams, izmantojot jau pastāvošās iniciatīvas, ciešā sadarbībā ar vietējiem dalībniekiem, NVO, organizācijām un uzņēmumiem. Varētu apsvērt arī daudzdisciplināru klasteru izveidi, aktīvi iesaistoties vietējām un reģionālām iestādēm;

| 19. | atbalstīt iniciatīvas, ar kurām veicina kultūras un radošo nozaru interešu kopīgu aizstāvību, lai varētu pārvarēt nozaru izolāciju un izstrādāt visaptverošas stratēģiskas pieejas; |
| --- | --- |

19.

atbalstīt iniciatīvas, ar kurām veicina kultūras un radošo nozaru interešu kopīgu aizstāvību, lai varētu pārvarēt nozaru izolāciju un izstrādāt visaptverošas stratēģiskas pieejas;

| 20. | veicināt to, ka publiskajā sektorā, risinot sarežģītus jautājumus un izstrādājot uz lietotāju vērstus un efektīvus pakalpojumus, tiek izmantota dizaina domāšanas pieeja (3); |
| --- | --- |

20.

veicināt to, ka publiskajā sektorā, risinot sarežģītus jautājumus un izstrādājot uz lietotāju vērstus un efektīvus pakalpojumus, tiek izmantota dizaina domāšanas pieeja (3);

| 21. | veicināt labvēlīgus apstākļus kultūras un radošajām nozarēm, lai tālāk attīstītu to potenciālu pārnozaru partnerību kontekstā, tostarp, apsverot Eiropas radošo industriju alianses ieteikumus (4), īstenojot atbilstošus pasākumus, tostarp:






  — | nozares vajadzībām un īpatnībām pielāgoti inovatīvi finanšu instrumenti, piemēram, radošas inovāciju vaučeru shēmas (5), darbības uzsākšanas finansējums (6), kolektīvā finansēšana, aizdevumu garantiju mehānismi, riska kapitāla fondi (tādi kā biznesa eņģeļi un riska kapitāls) un atmaksājamas iemaksas (7), lai daudzveidotu finansiālu atbalstu kultūras un radošajām nozarēm. Varētu apsvērt arī pilotprojektus, kuri veicina eksperimentēšanu un riska uzņemšanos kā inovācijas veicināšanas veidu, |
| --- | --- | --- |

21.

veicināt labvēlīgus apstākļus kultūras un radošajām nozarēm, lai tālāk attīstītu to potenciālu pārnozaru partnerību kontekstā, tostarp, apsverot Eiropas radošo industriju alianses ieteikumus (4), īstenojot atbilstošus pasākumus, tostarp:

—

nozares vajadzībām un īpatnībām pielāgoti inovatīvi finanšu instrumenti, piemēram, radošas inovāciju vaučeru shēmas (5), darbības uzsākšanas finansējums (6), kolektīvā finansēšana, aizdevumu garantiju mehānismi, riska kapitāla fondi (tādi kā biznesa eņģeļi un riska kapitāls) un atmaksājamas iemaksas (7), lai daudzveidotu finansiālu atbalstu kultūras un radošajām nozarēm. Varētu apsvērt arī pilotprojektus, kuri veicina eksperimentēšanu un riska uzņemšanos kā inovācijas veicināšanas veidu,

| — | apmaiņas platformas un apmācības investoriem, lai palielinātu to informētību par kultūras un radošo nozaru potenciālu, un šajās nozarēs strādājošajiem profesionāļiem, lai pilnveidotu to vadības un uzņēmējdarbības prasmes; |
| --- | --- |

—

apmaiņas platformas un apmācības investoriem, lai palielinātu to informētību par kultūras un radošo nozaru potenciālu, un šajās nozarēs strādājošajiem profesionāļiem, lai pilnveidotu to vadības un uzņēmējdarbības prasmes;

| 22. | veicināt tādu caurviju prasmju attīstīšanu kā radošums, kultūras izpratne un uzņēmējdarbības gars formālās izglītības un neformālās mācīšanās ietvaros. Attiecīgos gadījumos veicināt pārnozaru pieejas starp dažādām jomām augstākās izglītības mācību iestādēs, piemēram, īstenojot kopīgas programmas starp mākslu un kultūru, zinātni, inženierzinātni, tehnoloģiju, uzņēmējdarbību un citām attiecīgām jomām, |
| --- | --- |

22.

veicināt tādu caurviju prasmju attīstīšanu kā radošums, kultūras izpratne un uzņēmējdarbības gars formālās izglītības un neformālās mācīšanās ietvaros. Attiecīgos gadījumos veicināt pārnozaru pieejas starp dažādām jomām augstākās izglītības mācību iestādēs, piemēram, īstenojot kopīgas programmas starp mākslu un kultūru, zinātni, inženierzinātni, tehnoloģiju, uzņēmējdarbību un citām attiecīgām jomām,

AICINA KOMISIJU

| 23. | izstrādāt plašu stratēģisku pieeju, lai veicinātu kultūras un radošo industriju konkurētspēju un attīstību, reizē uzsverot to lomu inovācijas procesā kopumā visās industrijās; |
| --- | --- |

23.

izstrādāt plašu stratēģisku pieeju, lai veicinātu kultūras un radošo industriju konkurētspēju un attīstību, reizē uzsverot to lomu inovācijas procesā kopumā visās industrijās;

| 24. | labāk pielāgot un izplatīt informāciju par pastāvošajām ES programmām un fondiem kultūras un radošajām nozarēm, lai nostiprinātu pārnesi ar citām politikas jomām; |
| --- | --- |

24.

labāk pielāgot un izplatīt informāciju par pastāvošajām ES programmām un fondiem kultūras un radošajām nozarēm, lai nostiprinātu pārnesi ar citām politikas jomām;

| 25. | apsvērt iespēju izmantot finansējumu, kas pieejams saskaņā ar pastāvošajiem ES finanšu instrumentiem, tostarp “Radošo Eiropu”, “Apvārsni 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, Erasmus+ un COSME, pārneses projektiem, kuru mērķis ir, piemēram:






  — | atbalstīt daudzdisciplināras komandas, kurās darbojas mākslinieki, pētnieki un tehnoloģijas eksperti, |
| --- | --- | --- |

25.

apsvērt iespēju izmantot finansējumu, kas pieejams saskaņā ar pastāvošajiem ES finanšu instrumentiem, tostarp “Radošo Eiropu”, “Apvārsni 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, Erasmus+ un COSME, pārneses projektiem, kuru mērķis ir, piemēram:

—

atbalstīt daudzdisciplināras komandas, kurās darbojas mākslinieki, pētnieki un tehnoloģijas eksperti,

| — | labāk atbalstīt ar tehnoloģijām nesaistītu, sociālās jomas un pakalpojumu inovāciju, |
| --- | --- |

—

labāk atbalstīt ar tehnoloģijām nesaistītu, sociālās jomas un pakalpojumu inovāciju,

| — | pilnveidot caurviju prasmes, tādas kā kritiska domāšana un iniciatīvas uzņemšanās, |
| --- | --- |

—

pilnveidot caurviju prasmes, tādas kā kritiska domāšana un iniciatīvas uzņemšanās,

| — | atbalstīt māksliniecisku praksi pilsētattīstībā kā daļu no viedām un radošām pilsētām, |
| --- | --- |

—

atbalstīt māksliniecisku praksi pilsētattīstībā kā daļu no viedām un radošām pilsētām,

| — | veicināt uz lietotāju vērstu pieeju, modernizējot publiskos pakalpojumus, piemēram, pielietojot dizaina domāšanu, |
| --- | --- |

—

veicināt uz lietotāju vērstu pieeju, modernizējot publiskos pakalpojumus, piemēram, pielietojot dizaina domāšanu,

un bez kavēšanās sākt sagatavošanas darbības, kuras nepieciešamas, lai 2016. gadā uzsāktu Kultūras un radošo nozaru garantiju fonda (8) darbību;

| 26. | turpināt darbu, ko sākuši tās dienesti, piemēram, Eurostat un Kopīgais pētniecības centrs, lai izstrādātu informāciju un datus attiecībā uz kultūras un radošo nozaru pārnesi uz citām ekonomikas jomām un politikas jomām, kā arī uz izaugsmi kopumā, |
| --- | --- |

26.

turpināt darbu, ko sākuši tās dienesti, piemēram, Eurostat un Kopīgais pētniecības centrs, lai izstrādātu informāciju un datus attiecībā uz kultūras un radošo nozaru pārnesi uz citām ekonomikas jomām un politikas jomām, kā arī uz izaugsmi kopumā,

VIENOJAS

| 27. | 2018. gadā izvērtēt šo secinājumu īstenošanu. Izvērtēšanas mērķis būs novērtēt dalībvalstu un Komisijas gūtos panākumus, veicot pasākumus saskaņā ar šiem secinājumiem (9). Par izvērtēšanas formu un apmēru vajadzētu konsultēties ar dalībvalstīm, un tai vajadzētu būt vieglai un lietderīgai. |
| --- | --- |

27.

2018. gadā izvērtēt šo secinājumu īstenošanu. Izvērtēšanas mērķis būs novērtēt dalībvalstu un Komisijas gūtos panākumus, veicot pasākumus saskaņā ar šiem secinājumiem (9). Par izvērtēšanas formu un apmēru vajadzētu konsultēties ar dalībvalstīm, un tai vajadzētu būt vieglai un lietderīgai.

---

(1)  Pamatojoties uz politikas rokasgrāmatu par Radošu partnerību veicināšanu, kuru sagatavojusi atvērtās koordinācijas metodes darba grupa (2014. gads), http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf

(2)  Dizaina domāšanu var raksturot kā uz risinājumu vērstas domāšanas veidu, kurš sākas ar mērķi (labāka nākotnes situācija), nevis tiecas atrisināt konkrētu problēmu. Tā paredz visaptverošu un radošu pieeju, ko var izmantot, lai atrisinātu virkni dažādu situāciju, jo īpaši sarežģītus un neparedzētus gadījumus.

(3)  Pamatojoties uz dokumentu “Uz dizainu balstītas inovācijas rīcības plāna īstenošana” (SWD (2013) 380 final).

(4)  Eiropas radošo industriju alianse ir integrēta politikas iniciatīva, kuru izveidoja Komisija un kura tika īstenota laikā no 2012. līdz 2014. gadam. Tās mērķis bija pārbaudīt un pārskatīt jaunus inovatīvus politikas instrumentus radošajām industrijām un izstrādāt konkrētus ieteikumus.

(5)  Radošas inovāciju vaučeru shēmas ir neliela apjoma kredīti, ko valdības sniedz maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai tie savas uzņēmējdarbības ietvaros iegādātos pakalpojumus un ieviestu inovācijas (jaunus produktus, pakalpojumus vai procesus) (Eiropas radošo industriju alianses ieteikums).

(6)  Darbības uzsākšanas finansējuma mērķis ir atbalstīt uzņēmumus to virzībā no idejas vai izmēģināšanas posma līdz pirmajiem komercieņēmumiem. Tas koncentrējas uz jaunu inovatīvu uzņēmumu pašiem agrīnākajiem darbības posmiem, kad risks ir augsts.

(7)  Atmaksājamas iemaksas ir jauns instruments, kuru finansē publiskas iestādes. Izvēlēts projekts vienlaikus saņem dubultu finansējumu, kurš sastāv no bezmaksas aizdevuma un “atmaksājamas iemaksas”, kuru atbalstu saņēmušais uzņēmums atmaksās pilnībā vai daļēji, atkarībā no uzņēmuma darbības rezultātiem izmantošanas laikposmā (Eiropas radošo industriju alianses ieteikums).

(8)  Kultūras un radošo nozaru garantiju fonds ir finanšu instruments, kas izveidots saskaņā ar programmu “Radošā Eiropa” (2014–2020). Tā mērķis ir sekmēt to mikro, mazo un vidējo uzņēmumu un organizāciju piekļuvi finansējumam, kuri darbojas kultūras un radošajās nozarēs.

(9)  Pie iepriekšējiem piemēriem jāmin 2015. gadā veiktā izvērtēšana par to, kā ņemti vērā Padomes 2012. gada secinājumi par kultūras pārvaldību.

---

| 27.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 172/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 172/17

---

Padomes secinājumi par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā

(2015/C 172/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

SAISTĪBĀ AR SAVIENĪBAS CENTIENIEM IZVEIDOT DIGITĀLO EKONOMIKU (1),

ŅEMOT VĒRĀ:

| 1. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā, kurā zināšanas, prasmes un attieksme, kas vajadzīgas digitālās kompetences (2) izkopšanai, ir minētas kā vienas no pamatprasmēm, kas ir nepieciešamas personiskai izaugsmei un attīstībai, pilsoniskai aktivitātei, sociālajai iekļaušanai un nodarbinātībai (3), un kurā uzsvērts, cik būtiska ir izglītības un apmācības loma, lai nodrošinātu to, ka visiem jauniešiem ir iespēja attīstīt un uzlabot šādu kompetenci. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā, kurā zināšanas, prasmes un attieksme, kas vajadzīgas digitālās kompetences (2) izkopšanai, ir minētas kā vienas no pamatprasmēm, kas ir nepieciešamas personiskai izaugsmei un attīstībai, pilsoniskai aktivitātei, sociālajai iekļaušanai un nodarbinātībai (3), un kurā uzsvērts, cik būtiska ir izglītības un apmācības loma, lai nodrošinātu to, ka visiem jauniešiem ir iespēja attīstīt un uzlabot šādu kompetenci.

| 2. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumus (2008. gada 22. maijs) par jaunrades un jauninājumu veicināšanu ar izglītību un mācībām, kuros jo īpaši uzsvērta skolotāju un mācību vides izšķiroši svarīgā nozīme, rūpējoties par katra bērna radošo potenciālu un atbalstot to (4). |
| --- | --- |

2.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumus (2008. gada 22. maijs) par jaunrades un jauninājumu veicināšanu ar izglītību un mācībām, kuros jo īpaši uzsvērta skolotāju un mācību vides izšķiroši svarīgā nozīme, rūpējoties par katra bērna radošo potenciālu un atbalstot to (4).

| 3. | Padomes secinājumus (2009. gada 12. maijs) par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (5), kuros noteica uzdevumu sekmēt jaunradi un inovācijas visos izglītības un apmācības līmeņos kā vienu no sistēmas četriem stratēģiskajiem mērķiem un noteica tādas caurviju pamatiemaņas kā digitālās kompetences apgūšanu par vienu no galvenajiem uzdevumiem, lai to panāktu. |
| --- | --- |

3.

Padomes secinājumus (2009. gada 12. maijs) par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (5), kuros noteica uzdevumu sekmēt jaunradi un inovācijas visos izglītības un apmācības līmeņos kā vienu no sistēmas četriem stratēģiskajiem mērķiem un noteica tādas caurviju pamatiemaņas kā digitālās kompetences apgūšanu par vienu no galvenajiem uzdevumiem, lai to panāktu.

| 4. | Padomes secinājumus (2009. gada 27. novembris) par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālā vidē, kuros uzsvērta nepieciešamība ne tikai pēc plašākas piekļuves jaunām tehnoloģijām, bet arī pēc to atbildīgas lietošanas (6). |
| --- | --- |

4.

Padomes secinājumus (2009. gada 27. novembris) par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālā vidē, kuros uzsvērta nepieciešamība ne tikai pēc plašākas piekļuves jaunām tehnoloģijām, bet arī pēc to atbildīgas lietošanas (6).

| 5. | Padomes secinājumus (2011. gada 20. maijs) par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi (7), kuros atzīts, ka kvalitatīva pirmsskolas izglītība un aprūpe palīdz ģimenei, kam ir galvenā loma, un izveido nepieciešamo pamatu valodas apguvei, sekmīgai mūžizglītībai, sociālai integrācijai, personības attīstībai un nodarbinātībai, vienlaikus sekmējot gan kognitīvo, gan citu prasmju ieguvi. |
| --- | --- |

5.

Padomes secinājumus (2011. gada 20. maijs) par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi (7), kuros atzīts, ka kvalitatīva pirmsskolas izglītība un aprūpe palīdz ģimenei, kam ir galvenā loma, un izveido nepieciešamo pamatu valodas apguvei, sekmīgai mūžizglītībai, sociālai integrācijai, personības attīstībai un nodarbinātībai, vienlaikus sekmējot gan kognitīvo, gan citu prasmju ieguvi.

| 6. | Padomes secinājumus (2011. gada 29. novembris) par kultūras un radošajām prasmēm, kā arī to lomu Eiropas intelektuālā kapitāla veidošanā (8), kuros atzīts, ka minētās prasmes ir ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes pamats Eiropā, jo īpaši izmantojot inovatīvu produktu un pakalpojumu izstrādi. |
| --- | --- |

6.

Padomes secinājumus (2011. gada 29. novembris) par kultūras un radošajām prasmēm, kā arī to lomu Eiropas intelektuālā kapitāla veidošanā (8), kuros atzīts, ka minētās prasmes ir ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes pamats Eiropā, jo īpaši izmantojot inovatīvu produktu un pakalpojumu izstrādi.

| 7. | Padomes secinājumus (2011. gada 29. novembris) par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē (9), kuros uzsvērts, cik svarīgi ir palielināt bērnu informētību par iespējamiem apdraudējumiem, ar ko viņi saskaras digitālajā pasaulē, un aicināts ievērot konsekvenci drošības tiešsaistē un mediju lietotprasmes veicināšanā gan skolās, gan pirmsskolas izglītības iestādēs un aprūpes iestādēs. |
| --- | --- |

7.

Padomes secinājumus (2011. gada 29. novembris) par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē (9), kuros uzsvērts, cik svarīgi ir palielināt bērnu informētību par iespējamiem apdraudējumiem, ar ko viņi saskaras digitālajā pasaulē, un aicināts ievērot konsekvenci drošības tiešsaistē un mediju lietotprasmes veicināšanā gan skolās, gan pirmsskolas izglītības iestādēs un aprūpes iestādēs.

| 8. | Padomes secinājumus (2012. gada 26. novembris) par rakstpratību, kuros norādīts, ka izglītības sistēmas pagaidām līdz galam neizmanto jauno tehnoloģiju ietekmi uz rakstpratību un ka mācību materiālu un metožu pārskatīšana, ņemot vērā aizvien pieaugošo digitalizāciju, un skolotāju atbalstīšana jaunu pedagoģijas metožu izmantošanā var pastiprināt izglītojamo motivāciju (10). |
| --- | --- |

8.

Padomes secinājumus (2012. gada 26. novembris) par rakstpratību, kuros norādīts, ka izglītības sistēmas pagaidām līdz galam neizmanto jauno tehnoloģiju ietekmi uz rakstpratību un ka mācību materiālu un metožu pārskatīšana, ņemot vērā aizvien pieaugošo digitalizāciju, un skolotāju atbalstīšana jaunu pedagoģijas metožu izmantošanā var pastiprināt izglītojamo motivāciju (10).

| 9. | Padomes secinājumus (2012. gada 26. novembris) par Eiropas stratēģiju “Bērniem labāks internets” (11), kuros uzsvērts izglītības nozares un vecāku nozīmīgais uzdevums, palīdzot bērniem izmantot interneta sniegtās iespējas drošā un pozitīvā veidā, kā arī tas, cik svarīgi ir skolotājiem un vecākiem sekot līdzi tehnoloģijām, kas nepārtraukti attīstās. |
| --- | --- |

9.

Padomes secinājumus (2012. gada 26. novembris) par Eiropas stratēģiju “Bērniem labāks internets” (11), kuros uzsvērts izglītības nozares un vecāku nozīmīgais uzdevums, palīdzot bērniem izmantot interneta sniegtās iespējas drošā un pozitīvā veidā, kā arī tas, cik svarīgi ir skolotājiem un vecākiem sekot līdzi tehnoloģijām, kas nepārtraukti attīstās.

| 10. | Padomes secinājumus (2014. gada 20. maijs) par skolotāju efektīvu izglītību, kuros uzsvērts tas, cik svarīgi ir pašiem skolotājiem iegūt pietiekamu izpratni par digitālajiem mācību līdzekļiem un brīvi pieejamajiem izglītības resursiem, lai tos efektīvi un pienācīgi lietotu mācīšanas procesā un ļautu izglītojamajiem attīstīt savu digitālo kompetenci (12). |
| --- | --- |

10.

Padomes secinājumus (2014. gada 20. maijs) par skolotāju efektīvu izglītību, kuros uzsvērts tas, cik svarīgi ir pašiem skolotājiem iegūt pietiekamu izpratni par digitālajiem mācību līdzekļiem un brīvi pieejamajiem izglītības resursiem, lai tos efektīvi un pienācīgi lietotu mācīšanas procesā un ļautu izglītojamajiem attīstīt savu digitālo kompetenci (12).

UN ŅEMOT VĒRĀ CITUS INFORMĀCIJAS AVOTUS, KAS IZKLĀSTĪTI SECINĀJUMU PIELIKUMĀ,

ATZĪST, KA:

| 1. | Radošuma, inovāciju un digitālās kompetences veicināšana, izmantojot izglītību jau agrīnā bērnībā (13), var vēlāk attaisnoties, nodrošinot pamatu turpmākai izglītībai, ļaujot iegūt zināšanas jau daudz augstākā līmenī un vispārēji uzlabojot bērnu spējas attīstīt radošumu un kritisku domāšanu un kļūt par rītdienas Eiropas atbildīgiem pilsoņiem, kas spēj tikt galā ar izaicinājumiem arvien vairāk savstarpēji saistītā un globalizētā pasaulē. |
| --- | --- |

1.

Radošuma, inovāciju un digitālās kompetences veicināšana, izmantojot izglītību jau agrīnā bērnībā (13), var vēlāk attaisnoties, nodrošinot pamatu turpmākai izglītībai, ļaujot iegūt zināšanas jau daudz augstākā līmenī un vispārēji uzlabojot bērnu spējas attīstīt radošumu un kritisku domāšanu un kļūt par rītdienas Eiropas atbildīgiem pilsoņiem, kas spēj tikt galā ar izaicinājumiem arvien vairāk savstarpēji saistītā un globalizētā pasaulē.

| 2. | Spēja būt inovatīvam un izstrādāt jaunus produktus un pakalpojumus lielā mērā ir atkarīga no to priekšrocību izmantošanas, ko sniedz digitālā revolūcija, kura apbrīnojamā ātrumā maina ekonomiku un sabiedrību, un tas nozīmē, ka nākamajās desmitgadēs ekonomiskie panākumi cita starpā būs atkarīgi no pilsoņiem, kuri izrāda radošumu un inovatīvās spējas un kuriem ir augsta līmeņa digitālā kompetence. |
| --- | --- |

2.

Spēja būt inovatīvam un izstrādāt jaunus produktus un pakalpojumus lielā mērā ir atkarīga no to priekšrocību izmantošanas, ko sniedz digitālā revolūcija, kura apbrīnojamā ātrumā maina ekonomiku un sabiedrību, un tas nozīmē, ka nākamajās desmitgadēs ekonomiskie panākumi cita starpā būs atkarīgi no pilsoņiem, kuri izrāda radošumu un inovatīvās spējas un kuriem ir augsta līmeņa digitālā kompetence.

| 3. | Lai apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc digitāli kompetentiem lietotājiem un IKT profesionāļiem, Eiropai jārisina jautājums par to, kā nodrošināt iespēju visiem pilsoņiem atraisīt to radošo un inovatīvo potenciālu un attīstīt digitālo kompetenci, izmantojot mūžizglītību. |
| --- | --- |

3.

Lai apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc digitāli kompetentiem lietotājiem un IKT profesionāļiem, Eiropai jārisina jautājums par to, kā nodrošināt iespēju visiem pilsoņiem atraisīt to radošo un inovatīvo potenciālu un attīstīt digitālo kompetenci, izmantojot mūžizglītību.

ATTIECĪGI IR VIENISPRĀTIS, KA:

attiecībā uz radošumu un inovācijām:

| 1. | Izglītības un apmācības sistēmām apvienojumā ar neformālo un ikdienējo mācīšanos ir būtiska nozīme, lai no agras bērnības attīstītu radošas un inovatīvās spējas kā pamatfaktorus, kas ne tikai stiprina ekonomikas konkurētspēju un nodarbināmību nākotnē, bet vienlīdz nozīmīgi veicina personisko izaugsmi un attīstību, sociālo iekļaušanu un pilsonisko aktivitāti. |
| --- | --- |

1.

Izglītības un apmācības sistēmām apvienojumā ar neformālo un ikdienējo mācīšanos ir būtiska nozīme, lai no agras bērnības attīstītu radošas un inovatīvās spējas kā pamatfaktorus, kas ne tikai stiprina ekonomikas konkurētspēju un nodarbināmību nākotnē, bet vienlīdz nozīmīgi veicina personisko izaugsmi un attīstību, sociālo iekļaušanu un pilsonisko aktivitāti.

| 2. | Skolotājiem un pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistiem ir izšķiroša loma, stimulējot bērnu zinātkāri, iztēli un vēlmi eksperimentēt un palīdzot viņiem attīstīt ne tikai pamatiemaņas un īpašas zināšanas, bet arī caurviju prasmes, kas nepieciešamas radošumam un inovācijām, piemēram, kritisku domāšanu, problēmu risināšanu un iniciatīvas izrādīšanu. |
| --- | --- |

2.

Skolotājiem un pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistiem ir izšķiroša loma, stimulējot bērnu zinātkāri, iztēli un vēlmi eksperimentēt un palīdzot viņiem attīstīt ne tikai pamatiemaņas un īpašas zināšanas, bet arī caurviju prasmes, kas nepieciešamas radošumam un inovācijām, piemēram, kritisku domāšanu, problēmu risināšanu un iniciatīvas izrādīšanu.

| 3. | Mācības rotaļājoties, kas var ietvert spēles un digitālos rīkus ar pedagoģisku vērtību, ne tikai stimulē iztēli, intuīciju un zinātkāru prātu, bet arī spēju sadarboties un risināt problēmas, un tāpēc ir svarīgas ikviena bērna attīstībai un mācībām, īpaši agrīnā vecumā. |
| --- | --- |

3.

Mācības rotaļājoties, kas var ietvert spēles un digitālos rīkus ar pedagoģisku vērtību, ne tikai stimulē iztēli, intuīciju un zinātkāru prātu, bet arī spēju sadarboties un risināt problēmas, un tāpēc ir svarīgas ikviena bērna attīstībai un mācībām, īpaši agrīnā vecumā.

| 4. | Tam visam ir nozīmīga ietekme saistībā ar pedagoģiskās pieejas, mācību resursu un mācību vides modernizāciju, kā arī saistībā ar skolotāju un pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu sākotnējo apmācību un pastāvīgu profesionālo attīstību, kurai jānodrošina, ka viņi spēj rosināt bērnos radošumu un inovācijas, savā mācīšanā demonstrējot šos aspektus. |
| --- | --- |

4.

Tam visam ir nozīmīga ietekme saistībā ar pedagoģiskās pieejas, mācību resursu un mācību vides modernizāciju, kā arī saistībā ar skolotāju un pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu sākotnējo apmācību un pastāvīgu profesionālo attīstību, kurai jānodrošina, ka viņi spēj rosināt bērnos radošumu un inovācijas, savā mācīšanā demonstrējot šos aspektus.

un attiecībā uz digitālo kompetenci:

| 5. | Lai gan digitālie rīki nevar aizstāt būtiskas klases nodarbības, aktivitātes un materiālus, šādu rīku izmantošana un to iekļaušana attiecīgos gadījumos mācīšanas un mācību procesā var uzlabot šo procesu kvalitāti un efektivitāti, kā arī paaugstināt skolēnu motivāciju, izpratni un mācību rezultātus. |
| --- | --- |

5.

Lai gan digitālie rīki nevar aizstāt būtiskas klases nodarbības, aktivitātes un materiālus, šādu rīku izmantošana un to iekļaušana attiecīgos gadījumos mācīšanas un mācību procesā var uzlabot šo procesu kvalitāti un efektivitāti, kā arī paaugstināt skolēnu motivāciju, izpratni un mācību rezultātus.

| 6. | Digitālās kompetences efektīvai un vecumam atbilstošai attīstībai pirmsskolas izglītības un aprūpes un sākumskolas posmā ir nopietna ietekme saistībā ar pedagoģisko pieeju, izvērtējumu, pedagoģiskajiem resursiem un mācību vidi, kā arī saistībā ar digitālās plaisas mazināšanu. |
| --- | --- |

6.

Digitālās kompetences efektīvai un vecumam atbilstošai attīstībai pirmsskolas izglītības un aprūpes un sākumskolas posmā ir nopietna ietekme saistībā ar pedagoģisko pieeju, izvērtējumu, pedagoģiskajiem resursiem un mācību vidi, kā arī saistībā ar digitālās plaisas mazināšanu.

| 7. | Vienlīdz būtiski tam ir ietekme gan uz skolotāju, gan pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu sākotnējo izglītību un pastāvīgu profesionālās kompetences pilnveidi nolūkā nodrošināt to, ka viņi attīsta spējas, metodes un prasmes, kā veicināt jaunu tehnoloģiju efektīvu un atbildīgu izmantošanu pedagoģiskiem mērķiem un kā atbalstīt bērnus digitālās kompetences veidošanā. |
| --- | --- |

7.

Vienlīdz būtiski tam ir ietekme gan uz skolotāju, gan pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu sākotnējo izglītību un pastāvīgu profesionālās kompetences pilnveidi nolūkā nodrošināt to, ka viņi attīsta spējas, metodes un prasmes, kā veicināt jaunu tehnoloģiju efektīvu un atbildīgu izmantošanu pedagoģiskiem mērķiem un kā atbalstīt bērnus digitālās kompetences veidošanā.

| 8. | Pasaulē, kurā daudzi bērni diezgan labi sadzīvo ar digitālajiem medijiem, izglītībai un apmācībai ir arī svarīga loma, lai veicinātu digitālo rīku drošu un atbildīgu izmantošanu un attīstītu mediju lietotprasmi, proti, spēju ne tikai piekļūt digitāli radītam saturam, bet arī – kas ir vēl svarīgāk – šādu saturu interpretēt, lietot, koplietot, radīt un kritiski izvērtēt. |
| --- | --- |

8.

Pasaulē, kurā daudzi bērni diezgan labi sadzīvo ar digitālajiem medijiem, izglītībai un apmācībai ir arī svarīga loma, lai veicinātu digitālo rīku drošu un atbildīgu izmantošanu un attīstītu mediju lietotprasmi, proti, spēju ne tikai piekļūt digitāli radītam saturam, bet arī – kas ir vēl svarīgāk – šādu saturu interpretēt, lietot, koplietot, radīt un kritiski izvērtēt.

AICINA DALĪBVALSTIS, PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTI UN IESTĀŽU AUTONOMIJU,

attiecībā uz radošumu un inovācijām:

| 1. | Mudināt skolotāju izglītības iestādes, pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu mācību iestādes un profesionālās pilnveides nodrošinātājus pielāgot savas programmas tā, lai tajās iekļautu jaunus mācīšanās līdzekļus un attīstītu atbilstošas pedagoģijas metodes, kuru mērķis ir jau no agras bērnības sekmēt radošumu un inovācijas. |
| --- | --- |

1.

Mudināt skolotāju izglītības iestādes, pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu mācību iestādes un profesionālās pilnveides nodrošinātājus pielāgot savas programmas tā, lai tajās iekļautu jaunus mācīšanās līdzekļus un attīstītu atbilstošas pedagoģijas metodes, kuru mērķis ir jau no agras bērnības sekmēt radošumu un inovācijas.

| 2. | Mudināt attiecīgi izglītības iestādes vai attiecīgās valsts un pašvaldības iestādes aprīkot skolas un pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādes piemērotā līmenī, lai rosinātu radošās un inovatīvās spējas. |
| --- | --- |

2.

Mudināt attiecīgi izglītības iestādes vai attiecīgās valsts un pašvaldības iestādes aprīkot skolas un pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādes piemērotā līmenī, lai rosinātu radošās un inovatīvās spējas.

| 3. | Mudināt gan skolotājiem, gan pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistiem paredzēto sākotnējās un turpmākās profesionālās kompetences pilnveides nodrošinātājus pievērst vērību efektīvām metodēm zinātkāres, vēlmes eksperimentēt, radošas un kritiskas domāšanas un kultūras izpratnes veicināšanai, piemēram, izmantojot mākslu, mūziku un teātri, kā arī izpētīt radošu partnerību potenciālu. |
| --- | --- |

3.

Mudināt gan skolotājiem, gan pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistiem paredzēto sākotnējās un turpmākās profesionālās kompetences pilnveides nodrošinātājus pievērst vērību efektīvām metodēm zinātkāres, vēlmes eksperimentēt, radošas un kritiskas domāšanas un kultūras izpratnes veicināšanai, piemēram, izmantojot mākslu, mūziku un teātri, kā arī izpētīt radošu partnerību potenciālu.

| 4. | Veicināt tādus formālas, neformālas un ikdienējas mācīšanās pasākumus bērniem, kas vērsti uz radošuma un inovāciju sekmēšanu, vienlaikus atzīstot vecāku un ģimenes svarīgo nozīmi. |
| --- | --- |

4.

Veicināt tādus formālas, neformālas un ikdienējas mācīšanās pasākumus bērniem, kas vērsti uz radošuma un inovāciju sekmēšanu, vienlaikus atzīstot vecāku un ģimenes svarīgo nozīmi.

un attiecībā uz digitālo kompetenci:

| 5. | Sekmēt piekļuvi IKT un to veicināšanu un digitālās kompetences attīstību, izmantojot vecumam atbilstošu saskarsmi ar digitālajiem līdzekļiem un to lietošanu visā pirmsskolas izglītības un sākumskolas izglītības laikā, vienlaikus atzīstot vecāku un ģimenes svarīgo nozīmi, kā arī dažādās mācīšanās vajadzības dažādos vecumos. |
| --- | --- |

5.

Sekmēt piekļuvi IKT un to veicināšanu un digitālās kompetences attīstību, izmantojot vecumam atbilstošu saskarsmi ar digitālajiem līdzekļiem un to lietošanu visā pirmsskolas izglītības un sākumskolas izglītības laikā, vienlaikus atzīstot vecāku un ģimenes svarīgo nozīmi, kā arī dažādās mācīšanās vajadzības dažādos vecumos.

| 6. | Mudināt izstrādāt un lietot digitālos līdzekļus mācību nolūkos, kā arī izmantot pedagoģisko pieeju, kas veicina prasmju pilnveidi visās jomās, tostarp jo īpaši rakstpratību, rēķināšanas prasmi, matemātikas, zinātnes, tehnoloģiju un svešvalodu apguvi – nolūkā risināt dažas no problēmām, kuras tika uzsvērtas nesen veiktās starptautiskās aptaujās (14). |
| --- | --- |

6.

Mudināt izstrādāt un lietot digitālos līdzekļus mācību nolūkos, kā arī izmantot pedagoģisko pieeju, kas veicina prasmju pilnveidi visās jomās, tostarp jo īpaši rakstpratību, rēķināšanas prasmi, matemātikas, zinātnes, tehnoloģiju un svešvalodu apguvi – nolūkā risināt dažas no problēmām, kuras tika uzsvērtas nesen veiktās starptautiskās aptaujās (14).

| 7. | Mudināt attiecīgi izglītības iestādes vai attiecīgās valsts un pašvaldības iestādes aprīkot skolas un pirmsskolas izglītības iestādes piemērotā līmenī, lai veicinātu vecumam atbilstošu digitālās kompetences attīstību, jo īpaši izvēršot dažādu digitālo līdzekļu un infrastruktūras nodrošinājumu. |
| --- | --- |

7.

Mudināt attiecīgi izglītības iestādes vai attiecīgās valsts un pašvaldības iestādes aprīkot skolas un pirmsskolas izglītības iestādes piemērotā līmenī, lai veicinātu vecumam atbilstošu digitālās kompetences attīstību, jo īpaši izvēršot dažādu digitālo līdzekļu un infrastruktūras nodrošinājumu.

| 8. | Mudināt skolotāju un pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu izglītotājus, skolotājus, pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistus un skolu vadītājus, izmantojot gan sākotnējo izglītību, gan turpmāko kompetenču pilnveidi, pašiem pilnveidot digitālo kompetenci pietiekamā līmenī, tostarp spēju lietot IKT mācību procesā, kā arī izstrādāt efektīvas metodes, kā sekmēt mediju lietotprasmi jau no agras bērnības. |
| --- | --- |

8.

Mudināt skolotāju un pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu izglītotājus, skolotājus, pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistus un skolu vadītājus, izmantojot gan sākotnējo izglītību, gan turpmāko kompetenču pilnveidi, pašiem pilnveidot digitālo kompetenci pietiekamā līmenī, tostarp spēju lietot IKT mācību procesā, kā arī izstrādāt efektīvas metodes, kā sekmēt mediju lietotprasmi jau no agras bērnības.

| 9. | Izpētīt digitālo līdzekļu potenciālu atbalstīt mācīšanos dažādos apstākļos un sniegt individualizētākas pieejas mācībām, kas var būt piemērotas plašam spēju spektram – no ļoti talantīgiem bērniem līdz bērniem ar zemu prasmju līmeni –, kā arī bērniem no nelabvēlīgas vides un bērniem ar īpašām vajadzībām. |
| --- | --- |

9.

Izpētīt digitālo līdzekļu potenciālu atbalstīt mācīšanos dažādos apstākļos un sniegt individualizētākas pieejas mācībām, kas var būt piemērotas plašam spēju spektram – no ļoti talantīgiem bērniem līdz bērniem ar zemu prasmju līmeni –, kā arī bērniem no nelabvēlīgas vides un bērniem ar īpašām vajadzībām.

| 10. | Veicināt saziņu un sadarbību starp skolām un skolotājiem reģionu, valstu, kā arī Eiropas un starptautiskā līmenī, tostarp izmantojot e-Twinning. |
| --- | --- |

10.

Veicināt saziņu un sadarbību starp skolām un skolotājiem reģionu, valstu, kā arī Eiropas un starptautiskā līmenī, tostarp izmantojot e-Twinning.

| 11. | Izpētīt sadarbības iespējas ar atvērtā pirmkoda kopienu attiecībā uz inovatīviem mācību līdzekļiem un digitālo radošumu. |
| --- | --- |

11.

Izpētīt sadarbības iespējas ar atvērtā pirmkoda kopienu attiecībā uz inovatīviem mācību līdzekļiem un digitālo radošumu.

| 12. | Censties veicināt izglītošanu par medijiem un to lietotprasmi, jo īpaši drošu un atbildīgu digitālo tehnoloģiju lietošanu pirmsskolas izglītībā un sākumskolas izglītībā. |
| --- | --- |

12.

Censties veicināt izglītošanu par medijiem un to lietotprasmi, jo īpaši drošu un atbildīgu digitālo tehnoloģiju lietošanu pirmsskolas izglītībā un sākumskolas izglītībā.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| 1. | Veikt atbilstošus pasākumus un īstenot ierosmes, kuru mērķis ir veicināt radošumu, inovācijas un digitālo kompetenci pirmsskolas izglītībā un sākumskolas izglītībā, efektīvi izmantojot Eiropas resursus, piemēram, programmu Erasmus+ un Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai atbalstītu šādus pasākumus un ierosmes. |
| --- | --- |

1.

Veikt atbilstošus pasākumus un īstenot ierosmes, kuru mērķis ir veicināt radošumu, inovācijas un digitālo kompetenci pirmsskolas izglītībā un sākumskolas izglītībā, efektīvi izmantojot Eiropas resursus, piemēram, programmu Erasmus+ un Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai atbalstītu šādus pasākumus un ierosmes.

| 2. | Veicināt un attīstīt sadarbību, labās prakses apmaiņu un savstarpēju mācīšanos par to, kā veicināt radošumu, inovācijas un digitālo kompetenci pirmsskolas izglītībā un sākumskolas izglītībā, kā arī izmantojot neformālo un ikdienējo mācīšanos. |
| --- | --- |

2.

Veicināt un attīstīt sadarbību, labās prakses apmaiņu un savstarpēju mācīšanos par to, kā veicināt radošumu, inovācijas un digitālo kompetenci pirmsskolas izglītībā un sākumskolas izglītībā, kā arī izmantojot neformālo un ikdienējo mācīšanos.

| 3. | Ar pētījumu palīdzību apzināt piemērus visefektīvākajām metodēm un praksei, ko skolotāji un pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālisti varētu izmantot katrā pirmsskolas izglītības un aprūpes un sākumskolas izglītības posmā, lai palīdzētu bērniem attīstīt radošās un inovatīvās spējas, kā arī attīstīt digitālo kompetenci. Šajā sakarā attiecīgos gadījumos apsvērt iespēju īstenot pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu kvalitātes sistēmas pamatprincipus. |
| --- | --- |

3.

Ar pētījumu palīdzību apzināt piemērus visefektīvākajām metodēm un praksei, ko skolotāji un pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālisti varētu izmantot katrā pirmsskolas izglītības un aprūpes un sākumskolas izglītības posmā, lai palīdzētu bērniem attīstīt radošās un inovatīvās spējas, kā arī attīstīt digitālo kompetenci. Šajā sakarā attiecīgos gadījumos apsvērt iespēju īstenot pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu kvalitātes sistēmas pamatprincipus.

UN AICINA KOMISIJU:

| 1. | Turpināt aizsākto darbu ar “ET2020” darba grupām caurviju prasmju un digitālas un tiešsaistes mācīšanās jomā, lai attiecīgos gadījumos jau no agrīna vecuma veicinātu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstību. |
| --- | --- |

1.

Turpināt aizsākto darbu ar “ET2020” darba grupām caurviju prasmju un digitālas un tiešsaistes mācīšanās jomā, lai attiecīgos gadījumos jau no agrīna vecuma veicinātu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstību.

| 2. | Veicināt sadarbību un savstarpēju mācīšanos Eiropas līmenī, izmantojot gan stratēģisko sistēmu “ET2020”, gan programmu Erasmus+. |
| --- | --- |

2.

Veicināt sadarbību un savstarpēju mācīšanos Eiropas līmenī, izmantojot gan stratēģisko sistēmu “ET2020”, gan programmu Erasmus+.

| 3. | Izmantojot esošos līdzekļus un ziņojumus un izvairoties radīt papildu administratīvo slogu, turpināt pārraudzīt jomas, uz kurām attiecas šie secinājumi. |
| --- | --- |

3.

Izmantojot esošos līdzekļus un ziņojumus un izvairoties radīt papildu administratīvo slogu, turpināt pārraudzīt jomas, uz kurām attiecas šie secinājumi.

---

(1)  Eiropadomes secinājumi, 2013. gada 24. un 25. oktobris (EUCO 169/13, I iedaļa, jo īpaši 1.–12. punkts).

(2)  “Digitālā prasme ietver pārliecinošu un kritisku informācijas sabiedrības tehnoloģiju (IST) izmantojumu darbā, brīvajā laikā un saziņā. Pamatiemaņas IKT veicina datoru izmantošanu, lai iegūtu, novērtētu, uzglabātu, radītu, sniegtu informāciju un apmainītos ar to, un komunicētos un piedalītos sadarbības tīklos ar interneta palīdzību.” utt.

(3)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(4)  OV C 141, 7.6.2008., 17. lpp.

(5)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(6)  Dok. 15441/09.

(7)  OV C 175, 15.6.2011., 8. lpp.

(8)  OV C 372, 20.12.2011., 19. lpp.

(9)  OV C 372, 20.12.2011., 15. lpp.

(10)  OV C 393, 19.12.2012., 1. lpp.

(11)  OV C 393, 19.12.2012., 11. lpp.

(12)  OV C 183, 14.6.2014., 22. lpp.

(13)  Šajos secinājumos minētie izglītības laikposmi kopumā atbilst:

| — | Starptautiskās standartizētās izglītības klasifikācijas (ISCED) līmenim 0.2 (pirmsskolas izglītība): “Izglītība, kas paredzēta, lai atbalstītu agrīnu attīstību, gatavojoties līdzdalībai skolas un sabiedrības dzīvē. Programmas, kas izveidotas bērniem no 3 gadu vecuma līdz sākumskolas izglītības uzsākšanai.” |
| --- | --- |

—

Starptautiskās standartizētās izglītības klasifikācijas (ISCED) līmenim 0.2 (pirmsskolas izglītība): “Izglītība, kas paredzēta, lai atbalstītu agrīnu attīstību, gatavojoties līdzdalībai skolas un sabiedrības dzīvē. Programmas, kas izveidotas bērniem no 3 gadu vecuma līdz sākumskolas izglītības uzsākšanai.”

| — | ISCED 1. līmenim (sākumskolas izglītība): “Programmas, kas parasti izveidotas, lai skolēni apgūtu lasīšanas, rakstīšanas un rēķināšanas pamatprasmes un iegūtu stabilu mācību pamatu.” |
| --- | --- |

—

ISCED 1. līmenim (sākumskolas izglītība): “Programmas, kas parasti izveidotas, lai skolēni apgūtu lasīšanas, rakstīšanas un rēķināšanas pamatprasmes un iegūtu stabilu mācību pamatu.”

(14)  Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas PISA 2012. gada rezultāti (tika pārbaudītas 15 gadus vecu skolēnu lasīšanas, matemātikas un zinātnes prasmes un zināšanas) liecina par virzību uz 2020. gada pamatmērķa sasniegšanu, proti, 15 % skolēnu, kuriem ir slikti panākumi pamatprasmēs, lai gan ES kopumā stipri atpaliek šajā ziņā matemātikas jomā. Visās jomās tiek ieteikts turpināt centienus, jo īpaši attiecībā uz skolēniem ar zemu sociālekonomisko statusu. Pirmā Eiropas apsekojuma par valodu kompetencēm (2012) rezultāti uzrāda vispārēji zemu prasmju līmeni gan pirmajā, gan otrajā pārbaudītajā svešvalodā, lai gan rezultāti dalībvalstu starpā atšķiras.

---

PIELIKUMS

Citi informācijas avoti

| 1. | ES Augsta līmeņa grupas rakstpratības jautājumos ziņojums, 2012. gada septembris (1). |
| --- | --- |

1.

ES Augsta līmeņa grupas rakstpratības jautājumos ziņojums, 2012. gada septembris (1).

| 2. | Komisijas paziņojums (2013. gada 25. septembris) “Izglītības pārvērtēšana – ikvienam paredzētas inovatīvas mācīšanas un mācību apguves metodes, izmantojot jaunās tehnoloģijas un atvērtos izglītības resursus” (2). |
| --- | --- |

2.

Komisijas paziņojums (2013. gada 25. septembris) “Izglītības pārvērtēšana – ikvienam paredzētas inovatīvas mācīšanas un mācību apguves metodes, izmantojot jaunās tehnoloģijas un atvērtos izglītības resursus” (2).

| 3. | Eiropas Komisijas 2013. gada publikācija: “Comenius – labas prakses piemēri” (3). |
| --- | --- |

3.

Eiropas Komisijas 2013. gada publikācija: “Comenius – labas prakses piemēri” (3).

| 4. | Eiropas Komisijas, European Schoolnet un Ljēžas universitātes 2013. gada publikācija: “Skolu aptauja – IKT izglītībā” (Survey of Schools – ICT in Education) (4). |
| --- | --- |

4.

Eiropas Komisijas, European Schoolnet un Ljēžas universitātes 2013. gada publikācija: “Skolu aptauja – IKT izglītībā” (Survey of Schools – ICT in Education) (4).

| 5. | ESAO 2013. gada publikācija: “Inovatīva mācību vide”(Innovative Learning Environments)
   (5). |
| --- | --- |

5.

ESAO 2013. gada publikācija: “Inovatīva mācību vide”(Innovative Learning Environments)
   (5).

| 6. | Eiropas augsta līmeņa konference “Izglītība digitālajā laikmetā”, ko rīkoja Briselē, 2014. gada 11. decembrī. |
| --- | --- |

6.

Eiropas augsta līmeņa konference “Izglītība digitālajā laikmetā”, ko rīkoja Briselē, 2014. gada 11. decembrī.

| 7. | Tematiskās darba grupas pirmsskolas izglītības un aprūpes jautājumos 2014. gada ziņojums “Priekšlikums kvalitātes sistēmas pamatprincipiem pirmsskolas izglītībā un aprūpē” (6). |
| --- | --- |

7.

Tematiskās darba grupas pirmsskolas izglītības un aprūpes jautājumos 2014. gada ziņojums “Priekšlikums kvalitātes sistēmas pamatprincipiem pirmsskolas izglītībā un aprūpē” (6).

---

(1)  Sk. http://ec.europa.eu/education/policy/school/doc/literacy-report_en.pdf

(2)  14116/13 + ADD 1.

(3)  Sk. http://ec.europa.eu/education/library/publications/2013/comenius_en.pdf

(4)  Sk. https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/KK-31-13-401-EN-N.pdf

(5)  Sk. http://www.oecd-ilibrary.org/education/innovative-learning-environments_9789264203488-en

(6)  http://ec.europa.eu/education/policy/strategic-framework/archive/documents/ecec-quality-framework_en.pdf

---

| 27.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 172/22

---

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/137/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

(2015/C 172/06)

To personu un vienību ievērībai, kas šobrīd ir iekļautas II un IV pielikumā Padomes Lēmumā 2011/137/KĀDP (1) un III pielikumā Padomes Regulā (ES) Nr. 204/2011 (2) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā, tiek darīta zināma turpinājumā izklāstītā informācija.

Padome ir paredzējusi grozīt paskaidrojuma rakstus attiecībā uz šādām personām un vienībām: ABDUSSALAM Abdussalam Mohammed, ABU SHAARIYA, ASHKAL Omar, Dr. AL-BAGHDADI Abdulqader Mohammed, DIBRI Abdulqader Yusef, QADHAF AL-DAM Sayyid Mohammed, ģenerālis TOHAMI Khaled, FARKASH Mohammed Boucharaya, EL-KASSIM ZOUAI Mohamed Abou, AL-MAHMOUDI Baghdadi, HIJAZI Mohamad Mahmoud, AL-GAOUD Abdelmajid, AL-CHARIF Ibrahim Zarroug, FAKHIRI Abdelkebir Mohamad, MANSOUR Abdallah, AL QADHAFI Quren Salih Quren, pulkvedis AL KUNI Amid Husain un Taher Juwadi, Waatassimou Foundation (Waatassimou fonds), Revolūcijas gvardes korpuss, Al-Inma Holding Co. for Services Investments (Al-Inma Holding Co. investīcijām pakalpojumos), Al-Inma Holding Co. For Industrial Investments (Al-Inma Holding Co. investīcijām rūpniecībā) un Al-Inma Holding Co. for Construction and Real Estate Developments (Al-Inma Holding Co. būvniecībai un nekustamajam īpašumam) (sarakstā iekļauti kā Nr. 2, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 5, 7, 18, 19 un 22 attiecīgi Lēmuma 2011/137/KĀDP II un IV pielikumā un Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā).

Attiecīgās personas un vienības ar šo tiek informētas, ka tās, lai saņemtu paredzēto paskaidrojuma rakstu, pirms 2015. gada 10. jūnija var iesniegt pieprasījumu, nosūtot to Padomei uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 53. lpp.

(2)  OV L 58, 3.3.2011., 1. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 27.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 172/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 172/23

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 25. maijs

(2015/C 172/07)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0978 |
| JPY | Japānas jena | 133,39 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4552 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,71000 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2425 |
| CHF | Šveices franks | 1,0349 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,3900 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,372 |
| HUF | Ungārijas forints | 307,71 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1075 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4539 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8665 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4023 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3496 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5100 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5025 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4728 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 204,41 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,1034 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,8098 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5383 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 471,40 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9668 |
| PHP | Filipīnu peso | 48,958 |
| RUB | Krievijas rublis | 54,8810 |
| THB | Taizemes bāts | 36,882 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,4250 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7662 |
| INR | Indijas rūpija | 69,7761 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0978

JPY

Japānas jena

133,39

DKK

Dānijas krona

7,4552

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,71000

SEK

Zviedrijas krona

9,2425

CHF

Šveices franks

1,0349

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,3900

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,372

HUF

Ungārijas forints

307,71

PLN

Polijas zlots

4,1075

RON

Rumānijas leja

4,4539

TRY

Turcijas lira

2,8665

AUD

Austrālijas dolārs

1,4023

CAD

Kanādas dolārs

1,3496

HKD

Hongkongas dolārs

8,5100

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5025

SGD

Singapūras dolārs

1,4728

KRW

Dienvidkorejas vona

1 204,41

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,1034

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,8098

HRK

Horvātijas kuna

7,5383

IDR

Indonēzijas rūpija

14 471,40

MYR

Malaizijas ringits

3,9668

PHP

Filipīnu peso

48,958

RUB

Krievijas rublis

54,8810

THB

Taizemes bāts

36,882

BRL

Brazīlijas reāls

3,4250

MXN

Meksikas peso

16,7662

INR

Indijas rūpija

69,7761

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 27.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 172/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 172/24

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 26. maijs

(2015/C 172/08)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0926 |
| JPY | Japānas jena | 134,07 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4549 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,70960 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1860 |
| CHF | Šveices franks | 1,0351 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,3685 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,407 |
| HUF | Ungārijas forints | 309,17 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1391 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4598 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8751 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4020 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3520 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4706 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,4981 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4707 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 207,02 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,1248 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,7785 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5598 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 436,20 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9642 |
| PHP | Filipīnu peso | 48,790 |
| RUB | Krievijas rublis | 55,0995 |
| THB | Taizemes bāts | 36,799 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,4121 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7097 |
| INR | Indijas rūpija | 69,8445 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0926

JPY

Japānas jena

134,07

DKK

Dānijas krona

7,4549

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,70960

SEK

Zviedrijas krona

9,1860

CHF

Šveices franks

1,0351

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,3685

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,407

HUF

Ungārijas forints

309,17

PLN

Polijas zlots

4,1391

RON

Rumānijas leja

4,4598

TRY

Turcijas lira

2,8751

AUD

Austrālijas dolārs

1,4020

CAD

Kanādas dolārs

1,3520

HKD

Hongkongas dolārs

8,4706

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,4981

SGD

Singapūras dolārs

1,4707

KRW

Dienvidkorejas vona

1 207,02

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,1248

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,7785

HRK

Horvātijas kuna

7,5598

IDR

Indonēzijas rūpija

14 436,20

MYR

Malaizijas ringits

3,9642

PHP

Filipīnu peso

48,790

RUB

Krievijas rublis

55,0995

THB

Taizemes bāts

36,799

BRL

Brazīlijas reāls

3,4121

MXN

Meksikas peso

16,7097

INR

Indijas rūpija

69,8445

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---