# Jurnalul Oficial C 192/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 192 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5810 iunie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 192

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5810 iunie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2015/C 192/01 | Avizul Băncii Centrale Europene din 4 februarie 2015 privind reexaminarea misiunii și a organizării Comitetului european pentru risc sistemic (CON/2015/4) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

Banca Centrală Europeană

2015/C 192/01

Avizul Băncii Centrale Europene din 4 februarie 2015 privind reexaminarea misiunii și a organizării Comitetului european pentru risc sistemic (CON/2015/4)

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 192/02 | Rata de schimb a monedei euro | 7 |
| 2015/C 192/03 | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 9 iunie 2015 privind finanțarea programului de lucru din 2015 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și hranei pentru animale, al sănătății animalelor, al bunăstării animalelor și al sănătății plantelor, în cadrul programului O formare mai bună pentru o hrană mai sigură | 8 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2015/C 192/02

Rata de schimb a monedei euro

7

2015/C 192/03

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 9 iunie 2015 privind finanțarea programului de lucru din 2015 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și hranei pentru animale, al sănătății animalelor, al bunăstării animalelor și al sănătății plantelor, în cadrul programului O formare mai bună pentru o hrană mai sigură

8

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

Banca Centrală Europeană

| 10.6.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 192/1

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 4 februarie 2015

privind reexaminarea misiunii și a organizării Comitetului european pentru risc sistemic

(CON/2015/4)

(2015/C 192/01)

Introducere și temei juridic

La 8 august 2014, Comisia Europeană a adoptat un raport privind misiunea și organizarea Comitetului European pentru risc sistemic (CERS) (1) (denumit în continuare „raportul Comisiei”).

Competența Băncii Centrale Europene (BCE) de a adopta un aviz cu privire la un raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu se întemeiază pe articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și pe articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1096/2010 al Consiliului (3). În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații generale

Raportul Comisiei reexaminează misiunea și organizarea CERS în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 și cu articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1096/2010. În general, BCE susține concluziile din cadrul raportului Comisiei.

În prezent, BCE consideră că nu sunt necesare modificări în profunzime ale cadrului juridic al CERS. Perioada de reexaminare a fost relativ scurtă, iar BCE consideră că CERS a funcționat, în general, în mod corespunzător. Cu toate acestea, anumite modificări de natură tehnică la nivelul cadrului operațional al CERS ar aduce îmbunătățiri în ceea ce privește eficiența acestuia și contribuția sa la prevenirea și reducerea riscurilor sistemice la adresa stabilității financiare care sunt rezultatul evoluțiilor din sistemul financiar. Parlamentul European, Consiliul și Comisia vor trebui să ia în considerare aceste aspecte în momentul evaluării necesității unor propuneri legislative concrete (4). În acest sens, în momentul în care Comisia va prezenta propuneri legislative concrete, BCE va emite un aviz în conformitate cu competențele sale prevăzute în tratate.

Observații specifice

1.   Sprijinul acordat CERS de către BCE

1.1.   Legătura dintre supravegherea macroprudențială realizată de CERS la nivelul Uniunii Europene și mandatul BCE cu privire la politica monetară, stabilitatea financiară și supravegherea bancară

CERS a fost instituit în anul 2010 în vederea realizării supravegherii macroprudențiale în cadrul Uniunii. Potrivit articolului 127 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, obiectivul principal al BCE este menținerea stabilității prețurilor și, în conformitate cu acest obiectiv, BCE definește și pune în aplicare politica monetară a zonei euro. În plus, în conformitate cu articolul 127 alineatul (5) din tratat, Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) contribuie la buna funcționare a politicilor privind stabilitatea sistemului financiar. Aceste politici se definesc și se realizează pe baza unor serii relevante de variabile și analize macroeconomice și macrofinanciare.

Încă de la început, CERS a avut posibilitatea să beneficieze de competențele macroeconomice, financiare și monetare ale tuturor băncilor centrale din SEBC, în special în domeniul monitorizării stabilității financiare, al analizei macroeconomice, al analizei condițiilor și infrastructurilor de piață, precum și în domeniul colectării de informații statistice. În plus, în contextul activităților existente ale SEBC, CERS a beneficiat de sinergiile la nivel de competențe, resurse și infrastructură.

Activitățile desfășurate de BCE în vederea sprijinirii CERS nu afectează nici independența instituțională, funcțională și financiară a BCE, și nici îndeplinirea atribuțiilor care îi revin SEBC în temeiul tratatului și al Statutului Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene. BCE rămâne instituție bine plasată pentru a continua să asigure CERS sprijin analitic, statistic, financiar și administrativ în conformitate cu mecanismele existente, în special cu cele prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1096/2010. În ceea ce privește propunerea din cadrul procesului de consultare avansată de mai multe părți interesate cu privire la consolidarea gradului de autonomie al CERS (5), BCE consideră că este necesar să se caute o soluție echilibrată, întrucât un grad de autonomie nejustificat ar fi incompatibil cu faptul că CERS se bazează în continuare pe reputația și pe competențele BCE (6).

1.2.   Președintele Consiliului general al CERS

BCE sprijină propunere Comisiei de a menține președintele BCE în funcția de președinte al Consiliului general al CERS. Având în vedere responsabilitatea care le revine în ceea ce privește stabilitatea sistemului financiar, competențele lor analitice și informațiile pe care le dețin privind economia reală, piețele financiare și infrastructurile de piață, băncile centrale joacă un rol important în politica macroprudențială. În special, BCE furnizează CERS sprijin analitic, statistic, administrativ și logistic și asigură o colaborare strânsă la nivel tehnic prin reprezentare transversală în Comitetul consultativ tehnic (CCT) și în Consiliul de stabilitate financiară al BCE.

Participarea guvernatorilor tuturor băncilor centrale din cadrul SEBC în Consiliul general al CERS, precum și atribuirea funcției de președinte al CERS președintelui BCE în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, subliniază importanța rolului pe care îl joacă băncile centrale în funcționarea CERS. În consecință, rolul care îi revine președintelui BCE în calitate de președinte al Consiliului general al CERS nu ar trebui să fie modificat.

Este important să se menționeze că, până la sfârșitul anului 2015, președintele BCE ar trebui să fie redesemnat președinte al Consiliului general al CERS, întrucât Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 prevede un termen explicit al mandatului acestuia (7). În consecință, în prima jumătate a anului 2015, ar trebui să se elaboreze și să se adopte o propunere legislativă care precizează modalitățile de desemnare a președintelui.

2.   Organizarea CERS

2.1.   Reexaminarea componenței Consiliului general al CERS

În ceea ce privește sugestia Comisiei referitoare la raționalizarea și reducerea numărului de membri ai Consiliului general al CERS (8), BCE consideră că nu are exista decât posibilități foarte limitate în acest sens. De fapt, în opinia BCE, toți factorii de decizie la nivel macroprudențial ar trebui să participe la Consiliul general. Având în vedere rolul lor central în politica macroprudențială, Consiliul general ar trebui să aibă în componență reprezentanți din partea tuturor băncilor centrale din cadrul SEBC și, în cazul în care sunt diferite de băncile centrale, din partea autorităților macroprudențiale naționale, chiar dacă nu ar avea, în mod necesar, drept de vot. În plus, ar fi util ca Mecanismul Unic de Supraveghere (MUS) să fie reprezentat în Consiliul general fără drept de vot, mai exact în același fel în care sunt reprezentate în prezent autoritățile de supraveghere naționale.

2.2.   Reexaminarea componenței și a atribuțiilor Comitetului director

BCE este de acord cu propunerea Comisiei referitoare la consolidarea rolului Comitetului director. De exemplu, Comitetul director ar putea fi folosit ca o platformă pentru schimbul de informații privind măsurile macroprudențiale planificate înainte de comunicarea lor oficială către CERS, astfel asigurându-se implicarea tuturor autorităților macroprudențiale interesate. Aceste autorități macroprudențiale ar putea fi invitate în calitate de participanți ad-hoc la reuniunile relevante ale Comitetului director. Această abordare ar da BCE posibilitatea de a discuta, înainte de a se adopta măsuri macroprudențiale, despre eventualele efecte colaterale și de contagiune, în special cu statele membre din afara zonei euro. În plus, Comitetul director ar putea adopta o abordare mai proactivă și mai orientată înspre viitor atunci când stabilește prioritățile din agenda Consiliului general și când identifică aspectele politice cheie din cadrul unui program de lucru. În exercitarea acestor atribuții, Comitetul director ar trebui să asigure transparența față de Consiliul general. Rolul consolidat la Comitetului director nu ar trebui să compromită în niciun fel rolul Consiliului general în calitatea sa de unic organ decizional al CERS. În sfârșit, BCE consideră că reprezentarea MUS în Consiliul director ar fi utilă.

2.3.   Alte substructuri (CCT și CCS)

Pentru a veni în sprijinul activităților sale analitice, CERS a instituit diverse substructuri. CCT contribuie la activitățile CERS în mai multe domenii (9). Comitetul consultativ științific (CCS) oferă o perspectivă mai inovatoare, mai științifică și cu un caracter extern mai pronunțat, asupra activității CERS. BCE consideră că nu sunt necesare modificări în profunzime la nivelul componenței și structurii acestor comitete. Comisia a sugerat anumite aspecte care ar putea fi îmbunătățite, și anume cele legate de mărimea considerabilă a CCT, vizibilitatea activității CCS și corelarea mai strânsă a CCS cu agenda generală a CERS (10). În opinia BCE, orice modificare privind dimensiunea CCT ar trebui să reflecte modificări la nivelul componenței Consiliului general. În ceea ce privește CCS, acesta ar putea să mărească gradul său de vizibilitate desfășurând și activități privind aspecte prioritare, astfel cum sunt identificate de Consiliul general și de Comitetul director, cu condiția ca CCS să își mențină posibilitatea de a analiza anumite aspecte din propria sa inițiativă.

2.4.   Rolul directorului general

Raportul Comisiei sugerează că aceasta va examina și posibilitatea instituirii unei funcții de director executiv cu normă întreagă responsabil de activitățile de zi cu zi ale CERS (11). Deși o astfel de modificare la nivel organizațional s-ar putea dovedi utilă (12), faptul că CERS va continua să se bazeze pe sprijinul BCE în ceea ce privește aspectele analitice, statistice, administrative și logistice implică menținerea unei prezențe la nivel înalt a BCE în cadrul structurilor decizionale ale CERS. În acest scop, numirea directorului executiv al CERS ar trebui să fie contrabalansată prin atribuirea președinției ex-officio a Consiliului general, în mod permanent, președintelui BCE (13). BCE sugerează de asemenea că este necesar să se precizeze întinderea rolului directorului executiv, de exemplu, cu privire la atribuțiile și responsabilitățile președintelui și ale șefului secretariatului, precum și în ceea ce privește răspunderea și cerințele de raportare și reprezentarea externă a CERS.

3.   Setul de instrumente al CERS

3.1.   Instrumente de comunicare (inclusiv scrisori și declarații publice)

BCE consideră că sunt necesare precizări suplimentare cu privire la propunerea de a extinde setul de instrumente al CERS (14). Comisia sugerează extinderea setului de instrumente actual, în care avertismentele și recomandările sunt principalele mijloace de comunicare, pentru a include exercitarea mai multor „competențe necoercitive”. Cu titlu de exemplu, raportul Comisiei menționează publicarea de scrisori sau de declarații ca mijloc de sporire a flexibilității funcției de avertizare timpurie înainte de emiterea eventualelor avertismente și recomandări formale. BCE sprijină această abordare, care ar trebui să permită CERS să atragă atenția asupra anumitor riscuri într-o fază timpurie, fără a trebui să emită în mod necesar un avertisment formal.

3.2.   Participarea CERS la procesul legislativ al Uniunii

BCE observă că mai mulți dintre respondenții implicați în consultarea Comisiei, precum și în alte rapoarte în aceeași materie (15), au sugerat că CERS ar trebui să fie implicat în procesul legislativ al Uniunii, într-un mod sau altul. Este important să se sublinieze că procedurile legislative ale Uniunii sunt reglementate de dispozițiile relevante din tratat. În plus, Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 reprezintă deja o bază pentru emiterea recomandărilor CERS adresate Comisiei în ceea ce privește legislația relevantă a Uniunii (16).

Competența CERS în domeniul stabilității financiare ar fi, desigur, foarte apreciată în discutarea inițiativelor de politică a Uniunii. BCE consideră că, în acord cu considerațiile de mai sus referitoare la o strategie de comunicare proactivă, CERS poate să contribuie la procesul legislativ, de exemplu, indicând Comisiei domeniile de activitate în care poate fi necesară o acțiune legislativă viitoare. Un alt mod posibil de implicare ar putea fi participarea CERS la consultațiile publice organizate de Comisie. Cu toate acestea, BCE consideră că nu este necesar să se instituie un rol formal pentru CERS în cadrul procedurii legislative a Uniunii, care să depășească ceea ce este deja prevăzut în acest sens în Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

4.   Accesul CERS la date

4.1.   Sprijinul statistic acordat CERS de către BCE

În lumina experienței sale din perioada supusă reexaminării, BCE apreciază că actualul cadru pentru furnizarea de date către CERS este adecvat și confirmă că Secretariatul CERS și Autoritățile europene de supraveghere (AES) au o colaborare strânsă. Cu toate acestea, procedurile referitoare la schimbul de informații pot fi îmbunătățite.

Ca parte a furnizării de sprijin statistic către CERS, BCE a asigurat până acum îndeplinirea la termen și cu date de înaltă calitate a cerințelor inițiale de raportare periodică a datelor agregate prevăzute în Decizia CERS/2011/6 (17). Decizia CERS/2011/6 a fost adoptată ca urmare a unei contribuții esențiale a unui grup comun, compus din reprezentanți ai Secretariatului CERS, ai BCE și ai AES, pentru a soluționa necesitatea de date statistice a CERS (18). Aceste date sunt utilizate în ședințele de informare periodice ale Consiliului general al CERS și ale CTT și, în special, pentru întocmirea de către CERS a tabloului riscurilor care, începând din septembrie 2012, se publică trimestrial.

4.2.   Proceduri generale pentru accesul la informații

De asemenea, BCE ar sprijini optimizarea procedurilor privind accesul la informații în cazurile în care informațiile sunt deja disponibile la nivelul autorităților europene sau naționale și dacă trebuie specificate numai conținutul, formatul și drepturile de acces ale acestor informații. Procedura ar trebui totuși să permită ca respectivele instituții sau organisme (de exemplu, AES, autoritățile naționale sau SEBC) să verifice respectarea oricăror alte constrângeri rămase, precum sunt cele privind diseminarea informațiilor. Pe de altă parte, procedura de vot existentă a Consiliului general al CERS ar trebui să rămână aplicabilă în acele cazuri în care nu sunt disponibile informații, declanșând astfel lansarea unei veritabile analize ad-hoc, care necesită colectarea de informații de la sectorul financiar.

4.3.   Accesul CERS la date neagregate

Încă de la crearea sa, necesitățile statistice ale CERS au fost îndeplinite, într-o mare măsură, prin intermediul cererilor ad-hoc, atât în formă agregată, cât și în formă specifică, pentru o anumită firmă. Cu toate acestea, procedurile pentru colectarea, prelucrarea și diseminarea acestor date sunt complicate și îndelungate, ceea ce afectează și calendarul activităților analitice subsecvente. Având în vedere complementaritatea importantă care există între datele agregate și datele la nivel de firmă necesare pentru analiza și politica macroprudențială, este necesar să se reexamineze cadrul actual restrictiv pentru obținerea informațiilor relevante. Mai exact, articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 restricționează capacitatea CERS (prin secretariatul CERS și prin funcția BCE de sprijin statistic și analitic) de a obține date individuale, la nivel de firmă, în timp util și în mod adecvat, în scopul efectuării analizei macroprudențiale. Pentru a depăși aceste restricții, a fost necesar să se instituie proceduri complicate. Acestea pot fi într-o oarecare măsură excesive, întrucât anumite date la nivel de firmă, precum datele privind situația financiară individuală a băncilor cotate, care în prezent sunt trimise în „camera obscură” gestionată de Secretariatul CERS, pot fi de fapt publicate chiar de firme.

În consecință, BCE sprijină cu fermitate o reexaminare a articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, astfel încât procedurile de furnizare a datelor individuale la nivel de firmă să devină mai puțin restrictive și mai adecvate pentru necesitățile CERS, subliniindu-se datele sensibile (de exemplu, datele cu privire la interconectare) și asigurându-se protecția adecvată a caracterului confidențial.

BCE propune să se facă distincție, în mod similar cu distincția făcută de Consiliul de stabilitate financiară (19), între datele „instituție - față de – agregate”, și anume o instituție care raportează expunerile sale totale, precum bilanțul și conturile de profit și pierderi, sau expunerile sale față de diferite categorii de contrapărți (de exemplu, bănci sau agenții guvernamentale) grupate în funcție de factorii de risc, și datele „instituție – față de - instituție”, și anume instituții care raportează expuneri bilaterale. Deși ambele cazuri pot implica date confidențiale și sensibile și, de aici necesitatea ca acestea să facă obiectul protecției confidențialității și evaluării atente de la caz la caz, categoria datelor „instituție – față de – instituție” se va dovedi, în multe cazuri, mai sensibilă, pentru acest motiv fiind necesar să fie supusă limitărilor în cadrul procedurii actuale. Pe de altă parte, categoria datelor „instituție – față de – agregate” poate să facă obiectul unei proceduri mai simplificate, fără a se aduce atingere dreptului de a solicita un tratament mai strict în cazuri specifice, dacă acest tratament este justificat de caracterul sensibil al datelor respective. Într-un domeniu în care, din cauza factorilor și a riscurilor asociate, datele agregate nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în scopuri analitice, măsurile de distribuire sunt esențiale și necesită o granularitate mai mare. De asemenea, trebuie să se țină cont de faptul că majoritatea datelor sunt raportate la câteva săptămâni sau chiar luni după perioada de referință și, astfel, caracterul lor sensibil se pierde și mai mult.

Consiliul general al CERS ar putea să instituie, în cadrul juridic global care reglementează partajarea informațiilor, proceduri referitoare la partajarea acestor date „instituție - față de – agregate” și a datelor la nivel de firmă. BCE a instituit proceduri adecvate pentru protecția datelor strict confidențiale și se poate baza pe experiența sa extinsă în acest domeniu (20).

4.4.   Cerințe de raportare în materie de supraveghere

În sfârșit, în vederea unei mai bune reflectări a cerințelor analitice macroprudențiale, BCE ar încuraja AES să acorde importanța cuvenită necesităților CERS atunci când analizează cerințele de raportare în materie de supraveghere noi sau modificate. În ceea ce privește BCE, aceasta ia deja în considerare cerințele de date ale CERS în cadrul activității în curs de dezvoltare a unor statistici noi sau îmbunătățite, prin intermediul „exercițiilor privind avantajele și costurile”, echivalente cu „evaluările de impact” ale Comisiei.

5.   Interacțiunea dintre CERS și MUS

5.1.   Reprezentarea MUS în structurile CERS

În momentul creării mecanismelor de guvernanță ale CERS, uniunea bancară nu era încă instituită. Pentru a reflecta modificările aduse în contextul Sistemului european de supraveghere financiară, inclusiv instituirea MUS, reprezentarea MUS în Consiliul general al CERS ar trebuie să fie prevăzută în mod explicit în Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 (21). Astfel cum s-a observat, ar fi de asemenea necesar să se prevadă reprezentarea MUS în Comitetul director (22). În sfârșit, ar trebui să se considere utilă și reprezentarea MUS în CCT.

5.2.   Rolul CERS în aplicarea instrumentelor macroprudențiale în cadrul MUS

Este necesar să se observe că Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (23) acordă în mod expres BCE responsabilități și competențe de politică în domeniul macroprudențial (24), care vor fi exercitate asupra majorității membrilor CERS. În acest scop, autoritățile naționale trebuie să comunice BCE măsurile macroprudențiale pe care intenționează să le aplice. Pe de altă parte, dacă este necesar, BCE poate să aplice cerințe mai stricte.

În martie 2014, CERS a publicat un raport de referință cu privire la politica macroprudențială în sectorul bancar (25). Raportul precizează că CERS va servi ca punct central pentru colectarea și diseminarea informațiilor privind măsurile de politică macroprudențială în Uniune. CERS a recomandat deja ca autoritățile macroprudențiale să coopereze și să facă schimb de informații și la nivel transfrontalier, în special prin informarea CERS cu privire la acțiunile efectuate în ceea ce privește riscul sistemic la nivel național (26). În plus, CERS a recomandat ca autoritățile macroprudențiale, fără a aduce atingere dispozițiilor relevante din dreptul Uniunii, să informeze CERS anterior aplicării instrumentelor macroprudențiale la nivel la național dacă sunt preconizate efecte transfrontaliere semnificative asupra altor state membre sau asupra pieței unice (27).

Este esențial ca supravegherea macroprudențială realizată de CERS să ia în considerare rolul și funcțiile BCE în zona macroprudențială (28). Duplicarea activităților ar putea fi evitată dacă se face o distincție clară între atribuțiile și responsabilitățile BCE și cele care revin CERS. În acest context, se preconizează că organele de decizie relevante ale BCE și Consiliul general al CERS vor stabili reguli clare cu privire la schimbul de informații și procedura de urmărire a recomandărilor CERS.

5.3.   Destinatarii recomandărilor CERS

Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 prevede în prezent un număr de destinatari ai recomandărilor CERS care este potențial nelimitat (29). CERS a emis deja recomandări statelor membre, autorităților naționale competente, autorităților naționale desemnate, Autorității Bancare Europene și Comisiei.

În același timp, Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 este destul de restrictiv în ceea ce privește destinatarii care trebuie să furnizeze dovezi cu privire la monitorizarea recomandărilor CERS, în conformitate cu mecanismul „acțiune sau explicații” (30). Într-adevăr, numai unii dintre destinatarii menționați mai sus sunt obligați să raporteze acțiunile întreprinse pentru respectarea acestor recomandări. Aceste asimetrii trebuie evitate pe cât de mult este posibil.

Având în vedere considerațiile de mai sus, ar fi necesar să se analizeze dacă în cadrul juridic ar trebui să se prevadă că, în temeiul mandatului său, CERS poate să emită recomandări către autoritățile macroprudențiale naționale, precum și către BCE, în ceea ce privește funcțiile sale de supraveghere microprudențială și macroprudențială (31). În orice caz, includerea BCE ca eventual destinatar nu ar trebui să aducă niciun fel de atingere obiectivului primar al SEBC de a menține stabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 127 alineatul (1) din tratat (32). În acest context, ar trebui să se asigure o comunicare ex-ante clară și schimbul de informații între Consiliul general al CERS și organele de decizie relevante ale BCE, astfel cum s-a sugerat mai sus (33).

Adoptat la Frankfurt pe Main, 4 februarie 2015.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2014) 508 final.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (JO L 331, 15.12.2010, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1096/2010 al Consiliului din 17 noiembrie 2010 privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru risc sistemic (JO L 331, 15.12.2010, p. 162).

3

(4)  Articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

4

(5)  A se vedea Raportul Comisiei, secțiunea 3.2.1.

5

(6)  A se vedea Raportul Comisiei, secțiunea 3.2.1.

6

(7)  A se vedea articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

7

(8)  A se vedea Raportul Comisiei, secțiunea 4.

8

(9)  A se vedea Mandatul Comitetului consultativ tehnic, disponibil pe website-ul CERS.

9

(10)  A se vedea Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, de însoțire a Raportului către Parlamentul European și Consiliu privind misiunea și organizarea Comitetului european pentru risc sistemic (CERS), p. 16.

10

(11)  A se vedea Raportul Comisiei, secțiunea 3.2.1.

11

(12)  În special prin contribuția la îmbunătățirea vizibilității CERS și facilitarea procesului decizional de zi cu zi în cadrul CERS.

12

(13)  Astfel cum se recomandă la punctul 1.2 din prezentul aviz.

13

(14)  A se vedea Raportul Comisiei, secțiunea 3.2.3.

14

(15)  A se vedea Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2014 cu recomandări pentru Comisie referitoare la revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiară (ESFS) (2013/2166(INL)].

15

(16)  A se vedea articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

16

(17)  Decizia CERS/2011/6 din 21 septembrie 2011 privind furnizarea și colectarea de informații în vederea supravegherii macroprudențiale a sistemului financiar în cadrul Uniunii (JO C 302, 13.10.2011, p. 3).

17

(18)  Informații suplimentare cu privire la activitatea care a fost desfășurată în vederea elaborării, dezvoltării, punerii în aplicare și gestionării seriei inițiale de informații statistice și de supraveghere necesare sprijinirii CERS sunt prezentate de Israel J-M., Sandars P., Schubert A., și Fischer B. (2013), în Statistics and Indicators for Financial Stability Analysis and Policy, Occasional Paper Series, nr. 145, BCE, Frankfurt am Main, aprilie 2013.

18

Statistics and Indicators for Financial Stability Analysis and Policy

(19)  A se vedea documentul consultativ al Consiliului de stabilitate financiară, „Understanding Financial Linkages: A Common Data Template for Global Systemically Important Banks”, 6 octombrie 2011.

19

(20)  În special, datele colectate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (JO L 318, 27.11.1998, p. 8) fac obiectul măsurii de protecție prevăzute la articolul 8 din același regulament, prin care se asigură protecția fizică și logică a informațiilor statistice confidențiale.

20

(21)  A se vedea de asemenea punctul 2.1 din prezentul aviz.

21

(22)  A se vedea de asemenea punctul 2.2 din prezentul aviz.

22

(23)  Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (JO L 287, 29.10.2013, p. 63).

23

(24)  A se vedea articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013.

24

(25)  A se vedea Flagship Report on Macro-prudential Policy in the Banking Sector, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu

25

(26)  A se vedea Recomandarea CERS/2011/3, recomandarea B4.

26

(27)  A se vedea Recomandarea CERS/2013/1, recomandarea C3.

27

(28)  În special, Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 face deja trimitere la un model de interacțiune dintre țările din cadrul MUS și CERS în legătură cu aspecte macroprudențiale, întrucât prevede că, în condițiile menținerii intacte a mandatului CERS, autoritățile naționale competente sau autoritățile naționale desemnate și BCE vor acționa în conformitate cu toate procedurile de coordonare prevăzute în alte acte de drept al Uniunii, după ce au urmat procedurile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1024/2013. A se vedea considerentul (24).

28

(29)  A se vedea articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

29

(30)  A se vedea articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

30

(31)  Astfel cum s-a sugerat deja la secțiunea 2.1.1 litera (a) din Recomandarea Consiliului european pentru risc sistemic cu privire la orientări privind stabilirea ratelor amortizoarelor anticiclice de capital (JO C 293, 2.9.2014, p. 1).

31

(32)  A se vedea Grupul la nivel înalt privind reexaminarea CERS, Contribuția la reexaminarea CERS, martie 2013.

32

(33)  A se vedea punctul 5.2 din prezentul aviz.

33

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.6.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 192/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 192/7

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

9 iunie 2015

(2015/C 192/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1249 |
| JPY | yen japonez | 139,56 |
| DKK | coroana daneză | 7,4603 |
| GBP | lira sterlină | 0,73540 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3535 |
| CHF | franc elvețian | 1,0465 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,7780 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,356 |
| HUF | forint maghiar | 312,28 |
| PLN | zlot polonez | 4,1657 |
| RON | leu românesc nou | 4,4708 |
| TRY | lira turcească | 3,0758 |
| AUD | dolar australian | 1,4606 |
| CAD | dolar canadian | 1,3889 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7211 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5715 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5196 |
| KRW | won sud-coreean | 1 258,68 |
| ZAR | rand sud-african | 13,9876 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 6,9810 |
| HRK | kuna croată | 7,5535 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 997,17 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2212 |
| PHP | peso Filipine | 50,757 |
| RUB | rubla rusească | 62,8285 |
| THB | baht thailandez | 37,941 |
| BRL | real brazilian | 3,4925 |
| MXN | peso mexican | 17,5448 |
| INR | rupie indiană | 71,9645 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1249

JPY

yen japonez

139,56

DKK

coroana daneză

7,4603

GBP

lira sterlină

0,73540

SEK

coroana suedeză

9,3535

CHF

franc elvețian

1,0465

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,7780

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,356

HUF

forint maghiar

312,28

PLN

zlot polonez

4,1657

RON

leu românesc nou

4,4708

TRY

lira turcească

3,0758

AUD

dolar australian

1,4606

CAD

dolar canadian

1,3889

HKD

dolar Hong Kong

8,7211

NZD

dolar neozeelandez

1,5715

SGD

dolar Singapore

1,5196

KRW

won sud-coreean

1 258,68

ZAR

rand sud-african

13,9876

CNY

yuan renminbi chinezesc

6,9810

HRK

kuna croată

7,5535

IDR

rupia indoneziană

14 997,17

MYR

ringgit Malaiezia

4,2212

PHP

peso Filipine

50,757

RUB

rubla rusească

62,8285

THB

baht thailandez

37,941

BRL

real brazilian

3,4925

MXN

peso mexican

17,5448

INR

rupie indiană

71,9645

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 10.6.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 192/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 192/8

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 9 iunie 2015

privind finanțarea programului de lucru din 2015 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și hranei pentru animale, al sănătății animalelor, al bunăstării animalelor și al sănătății plantelor, în cadrul programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”

(2015/C 192/03)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 84,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor, de modificare a Directivelor 98/56/CE, 2000/29/CE și 2008/90/CE ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 882/2004 și (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivei 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Deciziilor 66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE ale Consiliului (2), în special articolul 31 și articolul 36 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 882/2004 (3) prevede norme generale pentru desfășurarea controalelor oficiale în vederea verificării respectării normelor care vizează, în special, prevenirea, eliminarea sau reducerea la niveluri acceptabile a riscurilor pentru oameni și animale și garantarea practicilor loiale în comerțul cu hrană pentru animale și produse alimentare și protejarea intereselor consumatorilor. Conform articolului 51 din regulamentul menționat anterior, Comisia poate organiza cursuri de formare pentru personalul autorităților competente din statele membre responsabil de controalele oficiale menționate în regulamentul respectiv, iar accesul la aceste cursuri poate fi permis participanților din țări terțe, în special din țări în curs de dezvoltare. Cursurile respective includ, în special, formarea profesională în domeniul legislației Uniunii Europene privind hrana pentru animale și produsele alimentare și al normelor privind sănătatea animală și bunăstarea animalelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 (3) prevede norme generale pentru desfășurarea controalelor oficiale în vederea verificării respectării normelor care vizează, în special, prevenirea, eliminarea sau reducerea la niveluri acceptabile a riscurilor pentru oameni și animale și garantarea practicilor loiale în comerțul cu hrană pentru animale și produse alimentare și protejarea intereselor consumatorilor. Conform articolului 51 din regulamentul menționat anterior, Comisia poate organiza cursuri de formare pentru personalul autorităților competente din statele membre responsabil de controalele oficiale menționate în regulamentul respectiv, iar accesul la aceste cursuri poate fi permis participanților din țări terțe, în special din țări în curs de dezvoltare. Cursurile respective includ, în special, formarea profesională în domeniul legislației Uniunii Europene privind hrana pentru animale și produsele alimentare și al normelor privind sănătatea animală și bunăstarea animalelor.

| (2) | Articolul 2 alineatul (1) litera (i) din Directiva 2000/29/CE (4) prevede temeiul juridic pentru organizarea de cursuri în domeniul sănătății plantelor. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 2 alineatul (1) litera (i) din Directiva 2000/29/CE (4) prevede temeiul juridic pentru organizarea de cursuri în domeniul sănătății plantelor.

| (3) | Programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” a fost instituit de Comisie în 2006 în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 882/2004. Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2006 privind „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” (5) analizează opțiunile privind organizarea activităților de formare în viitor. |
| --- | --- |

(3)

Programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” a fost instituit de Comisie în 2006 în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 882/2004. Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2006 privind „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” (5) analizează opțiunile privind organizarea activităților de formare în viitor.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 652/2014 stabilește dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor din bugetul general al Uniunii Europene în domeniile care reglementează siguranța produselor alimentare și a hranei pentru animale, sănătatea și bunăstarea animalelor și normele privind sănătatea plantelor. Articolul 31 prevede că Uniunea poate finanța formarea profesională a personalului autorităților competente responsabil de controalele oficiale, astfel cum se menționează la articolul 51 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, pentru a dezvolta o abordare armonizată a controalelor oficiale și a altor activități oficiale menite să asigure un nivel înalt de protecție a sănătății umane, animale și a plantelor. Pentru a asigura punerea în aplicare a programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” în statele membre, este necesar să se adopte o decizie de finanțare și programul de lucru privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și al hranei pentru animale, al sănătății animalelor, al bunăstării animalelor și al sănătății plantelor pentru 2015. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 652/2014 stabilește dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor din bugetul general al Uniunii Europene în domeniile care reglementează siguranța produselor alimentare și a hranei pentru animale, sănătatea și bunăstarea animalelor și normele privind sănătatea plantelor. Articolul 31 prevede că Uniunea poate finanța formarea profesională a personalului autorităților competente responsabil de controalele oficiale, astfel cum se menționează la articolul 51 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, pentru a dezvolta o abordare armonizată a controalelor oficiale și a altor activități oficiale menite să asigure un nivel înalt de protecție a sănătății umane, animale și a plantelor. Pentru a asigura punerea în aplicare a programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” în statele membre, este necesar să se adopte o decizie de finanțare și programul de lucru privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și al hranei pentru animale, al sănătății animalelor, al bunăstării animalelor și al sănătății plantelor pentru 2015.

| (5) | Decizia de punere în aplicare 2013/770/UE a Comisiei (6) înființează „Agenția Executivă pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente” (denumită în continuare „agenția”). Prezenta decizie încredințează agenției anumite sarcini privind gestionarea și punerea în aplicare a programului legate de activitățile de formare profesională în domeniul siguranței alimentare desfășurate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 882/2004 și al Directivei 2000/29/CE. Prin urmare, ar trebui să i se acorde agenției o contribuție financiară din partea Uniunii în 2015 pentru finanțarea cheltuielilor de funcționare aferente activităților legate de programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”. |
| --- | --- |

(5)

Decizia de punere în aplicare 2013/770/UE a Comisiei (6) înființează „Agenția Executivă pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente” (denumită în continuare „agenția”). Prezenta decizie încredințează agenției anumite sarcini privind gestionarea și punerea în aplicare a programului legate de activitățile de formare profesională în domeniul siguranței alimentare desfășurate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 882/2004 și al Directivei 2000/29/CE. Prin urmare, ar trebui să i se acorde agenției o contribuție financiară din partea Uniunii în 2015 pentru finanțarea cheltuielilor de funcționare aferente activităților legate de programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”.

| (6) | Pentru a permite o anumită flexibilitate în punerea în aplicare a programului de lucru, este necesar să se definească termenul „modificare semnificativă” în sensul articolului 94 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 (7). |
| --- | --- |

(6)

Pentru a permite o anumită flexibilitate în punerea în aplicare a programului de lucru, este necesar să se definească termenul „modificare semnificativă” în sensul articolului 94 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 (7).

| (7) | Este necesar să se permită plata dobânzilor pentru întârzierea plăților, în temeiul articolului 92 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 și al articolului 111 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012. |
| --- | --- |

(7)

Este necesar să se permită plata dobânzilor pentru întârzierea plăților, în temeiul articolului 92 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 și al articolului 111 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Programul de lucru

Se adoptă programul de lucru anual pentru punerea în aplicare a programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” pentru 2015, conform anexei. Aceasta constituie o decizie de finanțare în sensul articolului 84 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.

Articolul 2

Contribuția Uniunii

(1)   Contribuția maximă pentru punerea în aplicare a programului de lucru pentru anul 2015 este stabilită la 16 670 000 EUR și este finanțată din creditele incluse în următoarele linii bugetare din bugetul general al Uniunii Europene pentru 2015:

| (a) | linia bugetară 17 04 03: 15 500 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

linia bugetară 17 04 03: 15 500 000 EUR;

| (b) | linia bugetară 17 01 06 03: 1 170 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

linia bugetară 17 01 06 03: 1 170 000 EUR.

(2)   Suma prevăzută la alineatul (1) litera (b) se plătește Agenției Executive pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente și constituie o contribuție financiară de funcționare.

(3)   Creditele prevăzute la punctul 1 litera (a) pot acoperi, de asemenea, dobânzile pentru întârzierea plăților.

Articolul 3

Modificările cumulate ale creditelor alocate unor acțiuni specifice care nu depășesc 20 % din contribuția maximă prevăzută la articolul 2 alineatul (1) din prezenta decizie nu sunt considerate semnificative în sensul articolului 94 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012, în cazul în care respectivele modificări nu afectează în mod semnificativ natura acțiunilor și obiectivul programului de lucru. Majorarea contribuției maxime stabilite la articolul 2 alineatul (1) din prezenta decizie nu depășește 20 %.

La punerea în aplicare a prezentei decizii, ordonatorul de credite competent poate aplica tipul de modificări menționate la primul paragraf în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și ale proporționalității.

Adoptată la Bruxelles, 9 iunie 2015.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 189, 27.6.2014, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

3

(4)  Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (JO L 169, 10.7.2000, p. 1).

4

(5)  Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European. „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”, COM(2006) 519 final din 20.9.2006.

5

(6)  Decizia de punere în aplicare 2013/770/UE a Comisiei din 17 decembrie 2013 de instituire a Agenției Executive pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente și de abrogare a Deciziei 2004/858/CE (JO L 341, 18.12.2013, p. 69).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de punere în aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 362, 31.12.2012, p. 1).

7

---

ANEXĂ

1.1.   Introducere

Pe baza obiectivelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 882/2004 și în Directiva 2000/29/CE, prezentul program de lucru conține acțiunile care urmează să fie finanțate și bugetul defalcat pentru anul 2015, după cum urmează:

| 1.2. | Achiziții publice (puse în aplicare prin gestionare directă): Contracte externe pentru executarea programului de formare profesională și a altor instrumente de învățare |
| --- | --- |

1.2.

Achiziții publice (puse în aplicare prin gestionare directă): Contracte externe pentru executarea programului de formare profesională și a altor instrumente de învățare

15 500 000 EUR

| 1.3. | Alte acțiuni: Contribuție financiară de funcționare pentru Agenția Executivă pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente |
| --- | --- |

1.3.

Alte acțiuni: Contribuție financiară de funcționare pentru Agenția Executivă pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente

1 170 000 EUR

TOTAL

16 670 000 EUR

1.2.   Achiziții publice: Contract extern pentru executarea programului de formare profesională și a altor instrumente de învățare

Alocarea bugetară globală rezervată pentru contractele de achiziții publice în anul 2015 se ridică la 15 500 000 EUR.

TEMEI JURIDIC

Articolul 51 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004

Directiva 2000/29/CE articolul 2 alineatul (1) litera (i)

Regulamentul (UE) nr. 652/2014, articolul 31 și articolul 36 alineatul (1)

LINIE BUGETARĂ

Linia bugetară: 17 04 03

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Pentru fiecare dintre chestiunile tehnice menționate mai jos se vor semna unul sau mai multe contracte directe sau contracte-cadru de prestare de servicii. Se estimează că se vor semna aproximativ 15 contracte directe sau specifice de prestare de servicii. Contractanții externi sunt implicați în principal în aspectele organizatorice și logistice ale activităților de formare profesională.

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

Pentru 2015, activitatea de formare profesională în statele membre se va referi la următoarele teme:

| Activități | Suma în EUR |
| --- | --- |
| HACCP | 2 000 000 |
| Sănătatea animală (albine și animale exotice) | 520 000 |
| Identificarea și trasabilitatea animalelor | 760 000 |
| Controlul aditivilor alimentari | 1 100 000 |
| Planificarea de contingență și controlul bolilor animale | 1 100 000 |
| Controlul encefalopatiilor spongiforme transmisibile | 535 000 |
| Igiena produselor alimentare și flexibilitatea | 1 160 000 |
| Noi tehnici de investigație în domeniul produselor alimentare | 645 000 |
| Auditul intern al sistemelor oficiale de control | 1 260 000 |
| Creșterea animalelor | 890 000 |
| Agricultură ecologică | 1 000 000 |
| Denumirile protejate de produse alimentare | 1 000 000 |
| Anchete privind sănătatea plantelor | 550 000 |
| Analiza OMG-urilor | 500 000 |
| Sprijinul acordat măsurilor de aplicare a legii în domeniile sanitar și fitosanitar | 1 215 000 |
| Platforma campusului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” | 500 000 |
| Asistență și sprijin pentru proiectul e-learning | 135 000 |
| Studiu privind funcționarea actuală și viitoare a programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” | 180 000 |
| Formare, conferințe și instrumente de învățare și diseminare privind situațiile de urgență legate de sănătatea animală și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și siguranța alimentară | 450 000 |
| TOTAL | 15 500 000 |

Activități

Suma în EUR

HACCP

2 000 000

Sănătatea animală (albine și animale exotice)

520 000

Identificarea și trasabilitatea animalelor

760 000

Controlul aditivilor alimentari

1 100 000

Planificarea de contingență și controlul bolilor animale

1 100 000

Controlul encefalopatiilor spongiforme transmisibile

535 000

Igiena produselor alimentare și flexibilitatea

1 160 000

Noi tehnici de investigație în domeniul produselor alimentare

645 000

Auditul intern al sistemelor oficiale de control

1 260 000

Creșterea animalelor

890 000

Agricultură ecologică

1 000 000

Denumirile protejate de produse alimentare

1 000 000

Anchete privind sănătatea plantelor

550 000

Analiza OMG-urilor

500 000

Sprijinul acordat măsurilor de aplicare a legii în domeniile sanitar și fitosanitar

1 215 000

Platforma campusului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”

500 000

Asistență și sprijin pentru proiectul e-learning

135 000

Studiu privind funcționarea actuală și viitoare a programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”

180 000

Formare, conferințe și instrumente de învățare și diseminare privind situațiile de urgență legate de sănătatea animală și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și siguranța alimentară

450 000

TOTAL

15 500 000

PUNEREA ÎN APLICARE

Suma de 14 685 000 EUR [finanțarea măsurilor în domeniul siguranței alimentare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 882/2004 și al Directivei 2000/29/CE] va fi gestionată și pusă în aplicare de Agenția Executivă pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente (Decizia 2013/770/UE a Comisiei). Suma restantă de 815 000 EUR va fi gestionată de Comisie pentru a finanța programul privind analiza OMG-urilor (un acord administrativ cu Centrul Comun de Cercetare), asistența și sprijinul pentru proiectul e-learning și studiul privind funcționarea actuală și viitoare a programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” (două contracte).

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Aproximativ în cursul trimestrelor 3-4 ale anului 2015.

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

15 500 000 EUR

1.3.   Alte acțiuni: Contribuție financiară de funcționare pentru Agenția Executivă pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente

TEMEI JURIDIC

Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului, în special articolul 12 alineatul (3).

LINIE BUGETARĂ

Linia bugetară: 17 01 06 03

SUMĂ

1 170 000 EUR

DESCRIEREA ȘI OBIECTIVUL MĂSURII DE PUNERE ÎN APLICARE

Bugetul înscris la linia bugetară 17 01 06 03 finanțează contribuția financiară de funcționare a Agenției Executive pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente pe anul 2015 pentru partea legată de programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”. Conform articolului 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 58/2003, contribuția financiară de funcționare trebuie să provină din alocarea financiară pentru programele Uniunii gestionate de agenție.

---