# Jurnalul Oficial C 181/2 iu

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 181 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 582 iunie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 181

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 582 iunie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| 2015/C 181/01 | Contribuția COSAC LII — Roma, 30 noiembrie-2 decembrie 2014 | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

2015/C 181/01

Contribuția COSAC LII — Roma, 30 noiembrie-2 decembrie 2014

1

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

| 2.6.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/1

---

CONTRIBUȚIA COSAC LII

Roma, 30 noiembrie-2 decembrie 2014

(2015/C 181/01)

1.   Evaluarea intermediară a Strategiei Europa 2020

| 1.1. | COSAC consideră că evaluarea intermediară a Strategiei Europa 2020 este o etapă esențială pentru sprijinirea redresării în urma crizei economice și financiare și utilizarea deplină a potențialului economiilor europene pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, prin restabilirea încrederii cetățenilor, întreprinderilor, precum și a piețelor din UE. |
| --- | --- |

1.1.

COSAC consideră că evaluarea intermediară a Strategiei Europa 2020 este o etapă esențială pentru sprijinirea redresării în urma crizei economice și financiare și utilizarea deplină a potențialului economiilor europene pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, prin restabilirea încrederii cetățenilor, întreprinderilor, precum și a piețelor din UE.

| 1.2. | Ținând seama de progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei Europa 2020, COSAC consideră că o Strategie Europa 2020 reînnoită ar trebui să urmărească următoarele obiective:






  (a) | să contribuie la asigurarea unei mai bune coordonări între economiile reale și financiare; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ținând seama de progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei Europa 2020, COSAC consideră că o Strategie Europa 2020 reînnoită ar trebui să urmărească următoarele obiective:

(a)

să contribuie la asigurarea unei mai bune coordonări între economiile reale și financiare;

| (b) | să consolideze obiectivele privind ocuparea forței de muncă, combaterea sărăciei și excluderii sociale și să ia măsuri suplimentare urgente în aceste domenii, ținând seama de faptul că punerea în aplicare a fost, până în prezent, în mare măsură nesatisfăcătoare; |
| --- | --- |

(b)

să consolideze obiectivele privind ocuparea forței de muncă, combaterea sărăciei și excluderii sociale și să ia măsuri suplimentare urgente în aceste domenii, ținând seama de faptul că punerea în aplicare a fost, până în prezent, în mare măsură nesatisfăcătoare;

| (c) | să utilizeze indicatorii sociali stabiliți în Raportul privind mecanismul de alertă pentru a monitoriza rezultatele sociale negative și a promova măsuri pozitive privind combaterea sărăciei, egalitatea și integrarea socială; |
| --- | --- |

(c)

să utilizeze indicatorii sociali stabiliți în Raportul privind mecanismul de alertă pentru a monitoriza rezultatele sociale negative și a promova măsuri pozitive privind combaterea sărăciei, egalitatea și integrarea socială;

| (d) | să îmbunătățească guvernarea Strategiei Europa 2020 cu scopul de a coordona mai bine obiectivele și țintele strategiei de creștere a UE în cadrul semestrului european și de a obține un echilibru mai bun între constrângerile fiscale și programul de creștere și de competitivitate, în ceea ce privește obiectivele, orientările, inițiativele și recomandările specifice fiecărei țări. În acest scop, prioritățile vizând piața unică și competitivitatea industrială ar trebui să fie integrate în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

(d)

să îmbunătățească guvernarea Strategiei Europa 2020 cu scopul de a coordona mai bine obiectivele și țintele strategiei de creștere a UE în cadrul semestrului european și de a obține un echilibru mai bun între constrângerile fiscale și programul de creștere și de competitivitate, în ceea ce privește obiectivele, orientările, inițiativele și recomandările specifice fiecărei țări. În acest scop, prioritățile vizând piața unică și competitivitatea industrială ar trebui să fie integrate în cadrul semestrului european;

| (e) | să dezvolte, dacă este posibil, indicatori suplimentari cu o dimensiune calitativă mai degrabă decât actualele obiective numerice unidimensionale, de exemplu un indicator privind „locurile de muncă de calitate” care ar contribui la identificarea numărului lucrătorilor săraci; |
| --- | --- |

(e)

să dezvolte, dacă este posibil, indicatori suplimentari cu o dimensiune calitativă mai degrabă decât actualele obiective numerice unidimensionale, de exemplu un indicator privind „locurile de muncă de calitate” care ar contribui la identificarea numărului lucrătorilor săraci;

| (f) | să abandoneze abordarea „universală” în atingerea obiectivelor și reducerea disparităților regionale dintre statele membre și în interiorul acestora, aceasta reprezentând un element esențial pentru a preveni creșterea inegalităților regionale; |
| --- | --- |

(f)

să abandoneze abordarea „universală” în atingerea obiectivelor și reducerea disparităților regionale dintre statele membre și în interiorul acestora, aceasta reprezentând un element esențial pentru a preveni creșterea inegalităților regionale;

| (g) | să îmbunătățească asumarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, la nivel regional, prin consolidarea dimensiunii sale regionale; |
| --- | --- |

(g)

să îmbunătățească asumarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, la nivel regional, prin consolidarea dimensiunii sale regionale;

| (h) | să recunoască faptul că statele membre nu vor reuși să realizeze obiectivele strategiei în cazul în care punerea lor în aplicare este condusă la nivel central cu o abordare descendentă care nu favorizează integrarea și că aceasta reprezintă o deficiență a strategiei. |
| --- | --- |

(h)

să recunoască faptul că statele membre nu vor reuși să realizeze obiectivele strategiei în cazul în care punerea lor în aplicare este condusă la nivel central cu o abordare descendentă care nu favorizează integrarea și că aceasta reprezintă o deficiență a strategiei.

| 1.3. | COSAC are convingerea că revizuirea Strategiei Europa 2020 va fi mai eficientă dacă este întreprinsă în cadrul unei strategii generale a UE, care să vizeze atât realizarea unor rate de creștere mai ridicate în toate țările europene, cât și reducerea agravării dezechilibrelor actuale în materie de bunăstare în interiorul UE. În acest scop, este esențial să se sprijine cererea agregată și să se completeze măsurile de consolidare fiscală favorabile creșterii, utilizându-se în același timp clauzele de flexibilitate prevăzute în Pactul de stabilitate și de creștere (PSC), cel puțin de către statele membre care sunt în măsură să facă acest lucru. |
| --- | --- |

1.3.

COSAC are convingerea că revizuirea Strategiei Europa 2020 va fi mai eficientă dacă este întreprinsă în cadrul unei strategii generale a UE, care să vizeze atât realizarea unor rate de creștere mai ridicate în toate țările europene, cât și reducerea agravării dezechilibrelor actuale în materie de bunăstare în interiorul UE. În acest scop, este esențial să se sprijine cererea agregată și să se completeze măsurile de consolidare fiscală favorabile creșterii, utilizându-se în același timp clauzele de flexibilitate prevăzute în Pactul de stabilitate și de creștere (PSC), cel puțin de către statele membre care sunt în măsură să facă acest lucru.

| 1.4. | În acest sens, COSAC salută angajamentul Consiliului European (Concluziile din 23-24 octombrie) pentru o punere în aplicare rapidă a orientărilor stabilite în Agenda strategică pentru Uniune într-o lume în schimbare, în special a celor referitoare la ocuparea forței de muncă, creștere economică și competitivitate și a celor care vizează responsabilizarea și protejarea cetățenilor săi. Susține pe deplin invitația adresată de Consiliul European Comisiei, Consiliului și statelor membre de a traduce această abordare în acțiuni politice concrete. |
| --- | --- |

1.4.

În acest sens, COSAC salută angajamentul Consiliului European (Concluziile din 23-24 octombrie) pentru o punere în aplicare rapidă a orientărilor stabilite în Agenda strategică pentru Uniune într-o lume în schimbare, în special a celor referitoare la ocuparea forței de muncă, creștere economică și competitivitate și a celor care vizează responsabilizarea și protejarea cetățenilor săi. Susține pe deplin invitația adresată de Consiliul European Comisiei, Consiliului și statelor membre de a traduce această abordare în acțiuni politice concrete.

| 1.5. | COSAC sprijină pe deplin noua intenție a Comisiei de a lansa o inițiativă care să mobilizeze 300 de miliarde de euro în investiții publice și private suplimentare în perioada 2015-2017. Salută instituirea unui grup operativ, condus de Comisie și de Banca Europeană de Investiții, însărcinat cu identificarea acțiunilor concrete necesare pentru a stimula investițiile. Printre acestea se numără o rezervă de proiecte potențial viabile de importanță europeană, care urmează să fie lansate în curând sau pe termen mediu. În acest sens, COSAC solicită instituțiilor UE să promoveze fără întârziere această inițiativă de investiții. În același timp, COSAC subliniază că planul menționat anterior nu ar putea fi suficient în sine pentru a realiza obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020. Prin urmare, cu ocazia evaluării intermediare a cadrului financiar multianual 2014-2020, ar trebui să se ia în considerare o creștere a resurselor alocate pentru punerea în aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

1.5.

COSAC sprijină pe deplin noua intenție a Comisiei de a lansa o inițiativă care să mobilizeze 300 de miliarde de euro în investiții publice și private suplimentare în perioada 2015-2017. Salută instituirea unui grup operativ, condus de Comisie și de Banca Europeană de Investiții, însărcinat cu identificarea acțiunilor concrete necesare pentru a stimula investițiile. Printre acestea se numără o rezervă de proiecte potențial viabile de importanță europeană, care urmează să fie lansate în curând sau pe termen mediu. În acest sens, COSAC solicită instituțiilor UE să promoveze fără întârziere această inițiativă de investiții. În același timp, COSAC subliniază că planul menționat anterior nu ar putea fi suficient în sine pentru a realiza obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020. Prin urmare, cu ocazia evaluării intermediare a cadrului financiar multianual 2014-2020, ar trebui să se ia în considerare o creștere a resurselor alocate pentru punerea în aplicare a strategiei.

| 1.6. | COSAC solicită ca cheltuielile publice legate de punerea în aplicare a programelor cofinanțate de fondurile structurale și de investiții europene să fie excluse complet din definiția deficitelor structurale din Pactul de stabilitate și de creștere, întrucât aceste cheltuieli sunt dedicate realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 și sprijinirii competitivității, creșterii și creării de locuri de muncă, în mod special a creării de locuri de muncă pentru tineri. |
| --- | --- |

1.6.

COSAC solicită ca cheltuielile publice legate de punerea în aplicare a programelor cofinanțate de fondurile structurale și de investiții europene să fie excluse complet din definiția deficitelor structurale din Pactul de stabilitate și de creștere, întrucât aceste cheltuieli sunt dedicate realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 și sprijinirii competitivității, creșterii și creării de locuri de muncă, în mod special a creării de locuri de muncă pentru tineri.

2.   Viitorul UE – Instituțiile UE și parlamentele naționale

| 2.1. | COSAC observă că majoritatea parlamentelor/camerelor naționale au emis o evaluare pozitivă privind punerea în aplicare a dispozițiilor Tratatului de la Lisabona prin care se conferă noi competențe parlamentelor naționale și consideră că aceste dispoziții au fost aplicate în modul cel mai adecvat, având un impact pozitiv asupra bunei funcționări a Uniunii, în special în ceea ce privește informațiile furnizate de către instituțiile UE, participarea la cooperarea interparlamentară și analizele subsidiarității. |
| --- | --- |

2.1.

COSAC observă că majoritatea parlamentelor/camerelor naționale au emis o evaluare pozitivă privind punerea în aplicare a dispozițiilor Tratatului de la Lisabona prin care se conferă noi competențe parlamentelor naționale și consideră că aceste dispoziții au fost aplicate în modul cel mai adecvat, având un impact pozitiv asupra bunei funcționări a Uniunii, în special în ceea ce privește informațiile furnizate de către instituțiile UE, participarea la cooperarea interparlamentară și analizele subsidiarității.

| 2.2. | COSAC observă că unele parlamente/camere au semnalat o utilizare excesivă a actelor delegate de către Comisia Europeană, în timp ce altele au subliniat faptul că elementele esențiale nu ar trebui să facă obiectul unei delegări de competențe și că interpretarea noțiunii „durata delegării de competențe” nu ar trebui să conducă la o delegare de competențe nelimitată în timp. În opinia unor parlamente/camere, astfel de practici ar putea priva parlamentele naționale de competențele lor, conferite prin tratate, de a examina orice modificare a dispozițiilor care au făcut obiectul delegării. Se consideră că implicarea deplină a Parlamentului European în procedura de contestare a delegării de competențe și de revocare a acestora garantează un control democratic în toate cazurile. Unele parlamente/camere au cerut, de asemenea, ca viitoarele delegări de competențe să nu depășească o limită de timp de cinci ani, cu o prelungire tacită pe o perioadă de încă cinci ani, sub rezerva prezentării unui raport de către Comisia Europeană. |
| --- | --- |

2.2.

COSAC observă că unele parlamente/camere au semnalat o utilizare excesivă a actelor delegate de către Comisia Europeană, în timp ce altele au subliniat faptul că elementele esențiale nu ar trebui să facă obiectul unei delegări de competențe și că interpretarea noțiunii „durata delegării de competențe” nu ar trebui să conducă la o delegare de competențe nelimitată în timp. În opinia unor parlamente/camere, astfel de practici ar putea priva parlamentele naționale de competențele lor, conferite prin tratate, de a examina orice modificare a dispozițiilor care au făcut obiectul delegării. Se consideră că implicarea deplină a Parlamentului European în procedura de contestare a delegării de competențe și de revocare a acestora garantează un control democratic în toate cazurile. Unele parlamente/camere au cerut, de asemenea, ca viitoarele delegări de competențe să nu depășească o limită de timp de cinci ani, cu o prelungire tacită pe o perioadă de încă cinci ani, sub rezerva prezentării unui raport de către Comisia Europeană.

| 2.3. | COSAC susține ideea unor consultări publice ad-hoc vizând parlamentele naționale, inclusiv a unei secțiuni dedicate răspunsurilor parlamentelor naționale în cadrul raportului de sinteză al Comisiei Europene privind consultarea. COSAC invită Comisia Europeană să examineze posibilitatea de a crea o astfel de secțiune specială. |
| --- | --- |

2.3.

COSAC susține ideea unor consultări publice ad-hoc vizând parlamentele naționale, inclusiv a unei secțiuni dedicate răspunsurilor parlamentelor naționale în cadrul raportului de sinteză al Comisiei Europene privind consultarea. COSAC invită Comisia Europeană să examineze posibilitatea de a crea o astfel de secțiune specială.

| 2.4. | COSAC salută eforturile suplimentare depuse pentru a se asigura că acordurile legislative timpurii în prima lectură în cadrul procesului legislativ al UE sunt mai eficiente și mai simple. Luând act de criticile formulate cu privire la lipsa de transparență și la insuficiența controlului exercitat de către parlamentele naționale asupra negocierilor în curs din cadrul trialogului, invită toate instituțiile UE să țină seama de aceste preocupări. În cazul în care o propunere este modificată substanțial în cadrul negocierilor interinstituționale, COSAC invită parlamentele naționale să solicite guvernelor lor informații detaliate și să examineze propunerea modificată înainte de a se ajunge la un acord în cadrul Consiliului. |
| --- | --- |

2.4.

COSAC salută eforturile suplimentare depuse pentru a se asigura că acordurile legislative timpurii în prima lectură în cadrul procesului legislativ al UE sunt mai eficiente și mai simple. Luând act de criticile formulate cu privire la lipsa de transparență și la insuficiența controlului exercitat de către parlamentele naționale asupra negocierilor în curs din cadrul trialogului, invită toate instituțiile UE să țină seama de aceste preocupări. În cazul în care o propunere este modificată substanțial în cadrul negocierilor interinstituționale, COSAC invită parlamentele naționale să solicite guvernelor lor informații detaliate și să examineze propunerea modificată înainte de a se ajunge la un acord în cadrul Consiliului.

| 2.5. | COSAC observă că majoritatea parlamentelor/camerelor sunt în favoarea creării de noi instrumente vizând implicarea parlamentelor naționale în procesul decizional al UE fără modificarea formală a tratatului. Printre ideile întâlnite cel mai frecvent – o listă completă a acestora figurează în cel de-al 22-lea raport bianual – se numără o eventuală procedură a „cartonașului verde”, dialogul politic aprofundat, controlul/examinarea proiectelor de acorduri comerciale și îmbunătățirea procedurii „cartonașului galben”. COSAC ar putea considera aceste idei ca punct de plecare pentru discuțiile ulterioare cu privire la modalități de a promova mai mult cooperarea interparlamentară. |
| --- | --- |

2.5.

COSAC observă că majoritatea parlamentelor/camerelor sunt în favoarea creării de noi instrumente vizând implicarea parlamentelor naționale în procesul decizional al UE fără modificarea formală a tratatului. Printre ideile întâlnite cel mai frecvent – o listă completă a acestora figurează în cel de-al 22-lea raport bianual – se numără o eventuală procedură a „cartonașului verde”, dialogul politic aprofundat, controlul/examinarea proiectelor de acorduri comerciale și îmbunătățirea procedurii „cartonașului galben”. COSAC ar putea considera aceste idei ca punct de plecare pentru discuțiile ulterioare cu privire la modalități de a promova mai mult cooperarea interparlamentară.

| 2.6. | COSAC invită instituțiile UE și statele membre să inițieze o dezbatere privind un rol mai incisiv al Parlamentului European și al parlamentelor naționale, ținând cont de rolul complementar și de legătura instituționalizată dintre nivelul european și cel național, precum și având în vedere faptul că participarea parlamentelor naționale în procesul decizional al UE nu a fost încă pe deplin integrată în dezbaterea privind legitimitatea democratică și o mai bună funcționare a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.6.

COSAC invită instituțiile UE și statele membre să inițieze o dezbatere privind un rol mai incisiv al Parlamentului European și al parlamentelor naționale, ținând cont de rolul complementar și de legătura instituționalizată dintre nivelul european și cel național, precum și având în vedere faptul că participarea parlamentelor naționale în procesul decizional al UE nu a fost încă pe deplin integrată în dezbaterea privind legitimitatea democratică și o mai bună funcționare a Uniunii Europene.

| 2.7. | COSAC sprijină pe deplin o mai mare participare a parlamentelor UE în ceea ce privește cooperarea interparlamentară prevăzută în tratate, subliniind că acest lucru a permis factorilor de decizie să poată controla în mod eficient cele mai importante dosare ale UE. În plus, cooperarea interparlamentară a sporit capacitatea parlamentelor naționale de a monitoriza guvernele naționale și s-a dovedit a fi un instrument important pentru o implicare calitativă și aprofundată a parlamentelor naționale în procesul decizional al UE. În acest context, este esențial ca toate parlamentele să colaboreze pentru a identifica aspectele care trebuie aduse în discuție și să eficientizeze, dacă este cazul, concluziile care urmează să fie adoptate cu privire la dosarele în curs de examinare de către legiuitorul Uniunii. |
| --- | --- |

2.7.

COSAC sprijină pe deplin o mai mare participare a parlamentelor UE în ceea ce privește cooperarea interparlamentară prevăzută în tratate, subliniind că acest lucru a permis factorilor de decizie să poată controla în mod eficient cele mai importante dosare ale UE. În plus, cooperarea interparlamentară a sporit capacitatea parlamentelor naționale de a monitoriza guvernele naționale și s-a dovedit a fi un instrument important pentru o implicare calitativă și aprofundată a parlamentelor naționale în procesul decizional al UE. În acest context, este esențial ca toate parlamentele să colaboreze pentru a identifica aspectele care trebuie aduse în discuție și să eficientizeze, dacă este cazul, concluziile care urmează să fie adoptate cu privire la dosarele în curs de examinare de către legiuitorul Uniunii.

| 2.8. | COSAC observă că pe ordinea de zi a majorității parlamentelor/camerelor parlamentelor nu există nicio dezbatere privind continuarea dezvoltării procesului de integrare europeană; cu toate acestea, COSAC observă că unele parlamente/camere au o opinie pozitivă cu privire la acest fapt, inclusiv dintr-o perspectivă federală, și că altele se opun unui astfel de proces. |
| --- | --- |

2.8.

COSAC observă că pe ordinea de zi a majorității parlamentelor/camerelor parlamentelor nu există nicio dezbatere privind continuarea dezvoltării procesului de integrare europeană; cu toate acestea, COSAC observă că unele parlamente/camere au o opinie pozitivă cu privire la acest fapt, inclusiv dintr-o perspectivă federală, și că altele se opun unui astfel de proces.

3.   Rolul UE în regiunea mediteraneană și în Europa de Est

| 3.1. | COSAC observă că Politica europeană de vecinătate și dezvoltarea sa constituie o prioritate strategică pe termen lung a Uniunii, ale cărei elemente principale sunt atât regiunea mediteraneană, cât și Parteneriatul estic. |
| --- | --- |

3.1.

COSAC observă că Politica europeană de vecinătate și dezvoltarea sa constituie o prioritate strategică pe termen lung a Uniunii, ale cărei elemente principale sunt atât regiunea mediteraneană, cât și Parteneriatul estic.

| 3.2. | COSAC observă că regiunea mediteraneană și Orientul Mijlociu sunt zone de importanță strategică pentru UE și statele sale membre; acesta consideră că după ce în ultimii 20 de ani s-a pus un accent legitim și necesar asupra extinderii spre est și spre nord, în prezent este esențial să se restabilească prioritatea strategică a frontierei sudice a Uniunii; subliniază că prezența și vizibilitatea Uniunii ar trebui consolidate în continuare prin furnizarea de asistență credibilă partenerilor noștri regionali, în cadrul politicii de vecinătate, vizând în special sprijinirea reformelor pe plan intern, consolidarea instituțiilor democratice, promovarea unei creșteri sustenabile și favorabile integrării și implicarea societății civile, în conformitate cu principiul asumării și responsabilității comune. |
| --- | --- |

3.2.

COSAC observă că regiunea mediteraneană și Orientul Mijlociu sunt zone de importanță strategică pentru UE și statele sale membre; acesta consideră că după ce în ultimii 20 de ani s-a pus un accent legitim și necesar asupra extinderii spre est și spre nord, în prezent este esențial să se restabilească prioritatea strategică a frontierei sudice a Uniunii; subliniază că prezența și vizibilitatea Uniunii ar trebui consolidate în continuare prin furnizarea de asistență credibilă partenerilor noștri regionali, în cadrul politicii de vecinătate, vizând în special sprijinirea reformelor pe plan intern, consolidarea instituțiilor democratice, promovarea unei creșteri sustenabile și favorabile integrării și implicarea societății civile, în conformitate cu principiul asumării și responsabilității comune.

| 3.3. | COSAC salută Comunicarea Comisiei intitulată „Parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” din martie 2011, inclusiv foaia de parcurs pentru punerea în aplicare a acesteia, precum și Comunicarea din martie 2014 intitulată „Politica de vecinătate la răscruce de drumuri”; subliniază faptul că politica de vecinătate ar trebui să fie actualizată în mod constant, având în vedere evoluțiile politice și socioeconomice continue din regiune și, în acest scop, salută consolidarea, în structura noii Comisii Europene, coordonării dintre Înaltul Reprezentant și comisarul pentru politica de vecinătate, precum și între personalul lor respectiv, și speră la o coordonare mai bună între politicile naționale și cele de la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.3.

COSAC salută Comunicarea Comisiei intitulată „Parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” din martie 2011, inclusiv foaia de parcurs pentru punerea în aplicare a acesteia, precum și Comunicarea din martie 2014 intitulată „Politica de vecinătate la răscruce de drumuri”; subliniază faptul că politica de vecinătate ar trebui să fie actualizată în mod constant, având în vedere evoluțiile politice și socioeconomice continue din regiune și, în acest scop, salută consolidarea, în structura noii Comisii Europene, coordonării dintre Înaltul Reprezentant și comisarul pentru politica de vecinătate, precum și între personalul lor respectiv, și speră la o coordonare mai bună între politicile naționale și cele de la nivelul UE.

| 3.4. | COSAC salută Comunicarea Comisiei din 8 octombrie 2014 privind strategia de extindere a Uniunii Europene și principalele provocări pentru perioada 2014-2015, luând act de progresele înregistrate de țările din Balcanii de Vest în domeniul integrării europene, și subliniază importanța de a continua politica de extindere ca o contribuție importantă la punerea în aplicare a reformelor interne în țările candidate și potențial candidate. |
| --- | --- |

3.4.

COSAC salută Comunicarea Comisiei din 8 octombrie 2014 privind strategia de extindere a Uniunii Europene și principalele provocări pentru perioada 2014-2015, luând act de progresele înregistrate de țările din Balcanii de Vest în domeniul integrării europene, și subliniază importanța de a continua politica de extindere ca o contribuție importantă la punerea în aplicare a reformelor interne în țările candidate și potențial candidate.

| 3.5. | COSAC salută recenta revitalizare a programelor și inițiativelor elaborate în cadrul Uniunii pentru Mediterana și subliniază complementaritatea acestora cu măsurile de sprijin prevăzute în cadrul politicii de vecinătate, precum și capacitatea lor de a atrage și a implica numeroși actori publici și privați. COSAC remarcă, de asemenea, că cooperarea dintre statele membre și țările din zona mediteraneană poate fi completată cu noi paradigme de parteneriat, acordând prioritate unei abordări comune aprofundate care să depășească cooperarea bilaterală și pe cea descentralizată, astfel încât să se consolideze nivelul subnațional și să se implice societatea civilă și toate părțile interesate relevante (asociații, universități, ONG-uri), având flexibilitatea necesară pentru a garanta fezabilitatea programelor. În acest cadru, ar trebui să se acorde prioritate proiectelor culturale și proiectelor pentru noile generații. |
| --- | --- |

3.5.

COSAC salută recenta revitalizare a programelor și inițiativelor elaborate în cadrul Uniunii pentru Mediterana și subliniază complementaritatea acestora cu măsurile de sprijin prevăzute în cadrul politicii de vecinătate, precum și capacitatea lor de a atrage și a implica numeroși actori publici și privați. COSAC remarcă, de asemenea, că cooperarea dintre statele membre și țările din zona mediteraneană poate fi completată cu noi paradigme de parteneriat, acordând prioritate unei abordări comune aprofundate care să depășească cooperarea bilaterală și pe cea descentralizată, astfel încât să se consolideze nivelul subnațional și să se implice societatea civilă și toate părțile interesate relevante (asociații, universități, ONG-uri), având flexibilitatea necesară pentru a garanta fezabilitatea programelor. În acest cadru, ar trebui să se acorde prioritate proiectelor culturale și proiectelor pentru noile generații.

| 3.6. | COSAC își exprimă îngrijorarea privind pericolul agravării destabilizării Libiei și subliniază necesitatea de a păstra integritatea sa teritorială și unitatea națională; privind amenințarea la adresa securității reprezentată de Statul Islamic al Irakului și Levantului (ISIL) autoproclamat; privind recenta escaladare a conflictului din Orientul Mijlociu, încurajând în același timp atât israelienii, cât și palestinienii să reia negocierile pentru a ajunge la un acord final în temeiul unei soluții bazate pe două state; privind impasul în negocierile pentru găsirea unei soluții pașnice la conflictul din Siria. COSAC invită Uniunea să elaboreze răspunsuri comune eficiente și solide din punct de vedere politic pentru a se angaja cu fermitate în vederea elaborării unei strategii noi și actualizate de securitate regională. |
| --- | --- |

3.6.

COSAC își exprimă îngrijorarea privind pericolul agravării destabilizării Libiei și subliniază necesitatea de a păstra integritatea sa teritorială și unitatea națională; privind amenințarea la adresa securității reprezentată de Statul Islamic al Irakului și Levantului (ISIL) autoproclamat; privind recenta escaladare a conflictului din Orientul Mijlociu, încurajând în același timp atât israelienii, cât și palestinienii să reia negocierile pentru a ajunge la un acord final în temeiul unei soluții bazate pe două state; privind impasul în negocierile pentru găsirea unei soluții pașnice la conflictul din Siria. COSAC invită Uniunea să elaboreze răspunsuri comune eficiente și solide din punct de vedere politic pentru a se angaja cu fermitate în vederea elaborării unei strategii noi și actualizate de securitate regională.

| 3.7. | COSAC subliniază că escaladarea și continuarea instabilității în zona mediteraneană fac și mai stringentă necesitatea de a dezvolta o politică europeană în domeniul migrației care să pună în aplicare principiile solidarității și împărțirii sarcinilor – inclusiv la nivel financiar – între statele membre în temeiul articolul 80 din TFUE; salută concluziile adoptate de Consiliu la 10 octombrie 2014 privind „Adoptarea de măsuri pentru o mai bună gestionare a fluxurilor de migrație” și îndeamnă statele membre și instituțiile europene să le pună pe deplin în aplicare. În această privință, COSAC sprijină cei trei piloni prezentați, bazați pe cooperarea cu țările terțe, accentuând în mod special lupta împotriva călăuzelor și a traficanților de persoane, pe consolidarea capacității FRONTEX de a reacționa în mod flexibil și rapid la riscurile emergente și la presiuni, precum și pe punerea în aplicare în mod coerent și cuprinzător a sistemului european comun de azil, inclusiv prin intermediul cooperării operaționale sporite. COSAC subliniază, în acest context, necesitatea de a sprijini noua inițiativă europeană „Operația Triton”, care reprezintă dezvoltarea firească a programului „Mare Nostrum”, acesta fiind o experiență reușită pusă în aplicare de guvernul italian, precum și necesitatea de a asigura un sprijin eficient pentru țările (în special Turcia, Liban și Iordania) cel mai afectate de afluxul de refugiați din Siria. |
| --- | --- |

3.7.

COSAC subliniază că escaladarea și continuarea instabilității în zona mediteraneană fac și mai stringentă necesitatea de a dezvolta o politică europeană în domeniul migrației care să pună în aplicare principiile solidarității și împărțirii sarcinilor – inclusiv la nivel financiar – între statele membre în temeiul articolul 80 din TFUE; salută concluziile adoptate de Consiliu la 10 octombrie 2014 privind „Adoptarea de măsuri pentru o mai bună gestionare a fluxurilor de migrație” și îndeamnă statele membre și instituțiile europene să le pună pe deplin în aplicare. În această privință, COSAC sprijină cei trei piloni prezentați, bazați pe cooperarea cu țările terțe, accentuând în mod special lupta împotriva călăuzelor și a traficanților de persoane, pe consolidarea capacității FRONTEX de a reacționa în mod flexibil și rapid la riscurile emergente și la presiuni, precum și pe punerea în aplicare în mod coerent și cuprinzător a sistemului european comun de azil, inclusiv prin intermediul cooperării operaționale sporite. COSAC subliniază, în acest context, necesitatea de a sprijini noua inițiativă europeană „Operația Triton”, care reprezintă dezvoltarea firească a programului „Mare Nostrum”, acesta fiind o experiență reușită pusă în aplicare de guvernul italian, precum și necesitatea de a asigura un sprijin eficient pentru țările (în special Turcia, Liban și Iordania) cel mai afectate de afluxul de refugiați din Siria.

| 3.8. | COSAC își exprimă profunda îngrijorare cu privire la noile tensiuni în partea de est a bazinului mediteranean și solicită Turciei să respecte drepturile suverane ale Republicii Cipru în zona sa economică exclusivă. De asemenea, COSAC dorește realizarea unor progrese în cadrul negocierilor ce vor fi purtate de ONU pentru soluționarea problemei Ciprului în conformitate cu rezoluțiile pertinente ale ONU și a valorilor și principiilor fundamentale ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.8.

COSAC își exprimă profunda îngrijorare cu privire la noile tensiuni în partea de est a bazinului mediteranean și solicită Turciei să respecte drepturile suverane ale Republicii Cipru în zona sa economică exclusivă. De asemenea, COSAC dorește realizarea unor progrese în cadrul negocierilor ce vor fi purtate de ONU pentru soluționarea problemei Ciprului în conformitate cu rezoluțiile pertinente ale ONU și a valorilor și principiilor fundamentale ale Uniunii Europene.

| 3.9. | COSAC reafirmă importanța politicii UE privind Parteneriatul estic. Democratizarea, modernizarea și perspectiva unui adevărat Parteneriat estic continuă să fie esențiale pentru UE și statele sale membre, având în vedere diferențele regionale în materie de dezvoltare care conduc la diferențe în ceea ce privește capacitatea de a se implica pe deplin în aceste procese. COSAC recunoaște, de asemenea, necesitatea de a revizui și reînnoi obiectivele Parteneriatului estic, definite în declarația comună a Summitului Parteneriatului estic de la Praga. |
| --- | --- |

3.9.

COSAC reafirmă importanța politicii UE privind Parteneriatul estic. Democratizarea, modernizarea și perspectiva unui adevărat Parteneriat estic continuă să fie esențiale pentru UE și statele sale membre, având în vedere diferențele regionale în materie de dezvoltare care conduc la diferențe în ceea ce privește capacitatea de a se implica pe deplin în aceste procese. COSAC recunoaște, de asemenea, necesitatea de a revizui și reînnoi obiectivele Parteneriatului estic, definite în declarația comună a Summitului Parteneriatului estic de la Praga.

| 3.10. | COSAC salută recentele alegeri parlamentare din Ucraina. Alegerile au marcat un pas important în aspirațiile Ucrainei de a consolida alegeri democratice în conformitate cu angajamentele internaționale asumate. COSAC salută, de asemenea, aplicarea provizorie a unor părți importante din Acordul de asociere UE-Ucraina de la 1 noiembrie 2014; acesta va fi un instrument esențial pentru ca Ucraina să realizeze reformele atât de necesare în anii următori, fiind sprijinită de UE. În vederea asocierii politice și a integrării economice a Ucrainei cu UE și pentru consolidarea unității și coeziunii interne a Ucrainei va fi esențial să se lanseze un proces de reformă reînnoit, inclusiv un dialog național la nivel întregii țări. |
| --- | --- |

3.10.

COSAC salută recentele alegeri parlamentare din Ucraina. Alegerile au marcat un pas important în aspirațiile Ucrainei de a consolida alegeri democratice în conformitate cu angajamentele internaționale asumate. COSAC salută, de asemenea, aplicarea provizorie a unor părți importante din Acordul de asociere UE-Ucraina de la 1 noiembrie 2014; acesta va fi un instrument esențial pentru ca Ucraina să realizeze reformele atât de necesare în anii următori, fiind sprijinită de UE. În vederea asocierii politice și a integrării economice a Ucrainei cu UE și pentru consolidarea unității și coeziunii interne a Ucrainei va fi esențial să se lanseze un proces de reformă reînnoit, inclusiv un dialog național la nivel întregii țări.

| 3.11. | COSAC condamnă intervenția militară a Rusiei în Ucraina; invită Rusia să ia măsuri concrete pentru dezescaladarea crizei din estul Ucrainei, oprind trecerea combatanților înarmați și a armelor peste granița ruso-ucraineană, distanțându-se de activitățile separatiștilor înarmați din regiunile din estul Ucrainei și respectând pe deplin integritatea teritorială și suveranitatea Ucrainei. |
| --- | --- |

3.11.

COSAC condamnă intervenția militară a Rusiei în Ucraina; invită Rusia să ia măsuri concrete pentru dezescaladarea crizei din estul Ucrainei, oprind trecerea combatanților înarmați și a armelor peste granița ruso-ucraineană, distanțându-se de activitățile separatiștilor înarmați din regiunile din estul Ucrainei și respectând pe deplin integritatea teritorială și suveranitatea Ucrainei.

| 3.12. | COSAC invită instituțiile UE și parlamentele statelor membre să stabilească criterii clare pentru a trata chestiunea continuării aplicării sancțiunilor împotriva Federației Ruse sau a ridicării acestora, în conformitate cu concluziile Conferinței interparlamentare pentru politică externă și de securitate comună (PESC) și politica de securitate și apărare comună (PSAC) din 5-7 noiembrie; printre altele, aceste criterii includ retragerea completă a forțelor armate ruse din teritoriile ocupate din Ucraina și din regiunea de frontieră ucraineană, precum și reafirmarea integrității teritoriale a Ucrainei, atât în Crimeea, cât și în regiunile estice. |
| --- | --- |

3.12.

COSAC invită instituțiile UE și parlamentele statelor membre să stabilească criterii clare pentru a trata chestiunea continuării aplicării sancțiunilor împotriva Federației Ruse sau a ridicării acestora, în conformitate cu concluziile Conferinței interparlamentare pentru politică externă și de securitate comună (PESC) și politica de securitate și apărare comună (PSAC) din 5-7 noiembrie; printre altele, aceste criterii includ retragerea completă a forțelor armate ruse din teritoriile ocupate din Ucraina și din regiunea de frontieră ucraineană, precum și reafirmarea integrității teritoriale a Ucrainei, atât în Crimeea, cât și în regiunile estice.

| 3.13. | COSAC invită Rusia să își reia rolul de partener strategic al UE, într-un mediu regional reînnoit și pașnic. Este esențial, pentru stabilitatea politică și economică regională și globală pe termen mediu și lung, ca Federația Rusă să demonstreze că depune eforturi pentru a avea o relație constructivă și de cooperare cu UE. |
| --- | --- |

3.13.

COSAC invită Rusia să își reia rolul de partener strategic al UE, într-un mediu regional reînnoit și pașnic. Este esențial, pentru stabilitatea politică și economică regională și globală pe termen mediu și lung, ca Federația Rusă să demonstreze că depune eforturi pentru a avea o relație constructivă și de cooperare cu UE.

4.   Agențiile UE și parlamentele naționale

| 4.1. | COSAC subliniază rolul important pe care agențiile UE îl pot avea în punerea în aplicare a politicilor UE în diverse domenii, în realizarea de studii independente și în furnizarea de asistență și cunoștințe de specialitate instituțiilor UE și statelor membre, bazate pe date concrete, ajutând astfel instituțiile să se concentreze asupra sarcinilor principale de elaborare a politicilor și contribuind la consolidarea cooperării dintre statele membre și UE în domenii de politică cheie. |
| --- | --- |

4.1.

COSAC subliniază rolul important pe care agențiile UE îl pot avea în punerea în aplicare a politicilor UE în diverse domenii, în realizarea de studii independente și în furnizarea de asistență și cunoștințe de specialitate instituțiilor UE și statelor membre, bazate pe date concrete, ajutând astfel instituțiile să se concentreze asupra sarcinilor principale de elaborare a politicilor și contribuind la consolidarea cooperării dintre statele membre și UE în domenii de politică cheie.

| 4.2. | COSAC observă că unele parlamente/camere și-au exprimat îngrijorarea în legătură cu rolul și funcționarea unor agenții ale UE, în special în ceea ce privește lipsa unei supravegheri adecvate, a guvernării și a responsabilității, riscul ca agenția să fie acaparată de interese sectoriale, utilitatea și rentabilitatea agențiilor, proliferarea lor, precum și o posibilă suprapunere a activităților lor, și solicită ca aceste aspecte să fie examinate în modul cel mai aprofundat, detaliat și transparent înainte de a se propune sau crea noi agenții. |
| --- | --- |

4.2.

COSAC observă că unele parlamente/camere și-au exprimat îngrijorarea în legătură cu rolul și funcționarea unor agenții ale UE, în special în ceea ce privește lipsa unei supravegheri adecvate, a guvernării și a responsabilității, riscul ca agenția să fie acaparată de interese sectoriale, utilitatea și rentabilitatea agențiilor, proliferarea lor, precum și o posibilă suprapunere a activităților lor, și solicită ca aceste aspecte să fie examinate în modul cel mai aprofundat, detaliat și transparent înainte de a se propune sau crea noi agenții.

| 4.3. | COSAC sprijină solicitarea Parlamentului European privind introducerea unui temei juridic pentru înființarea agențiilor care pot desfășura sarcini executive și de punere în aplicare specifice conferite acestora de către Parlamentul European și Consiliu în conformitate cu procedura legislativă ordinară. |
| --- | --- |

4.3.

COSAC sprijină solicitarea Parlamentului European privind introducerea unui temei juridic pentru înființarea agențiilor care pot desfășura sarcini executive și de punere în aplicare specifice conferite acestora de către Parlamentul European și Consiliu în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

| 4.4. | COSAC consideră că actualele mecanisme prin care agențiile răspund în fața Parlamentului European sunt adecvate, deși este esențial să se analizeze posibilitatea creării unor instrumente care să permită parlamentelor naționale să monitorizeze aceste agenții. |
| --- | --- |

4.4.

COSAC consideră că actualele mecanisme prin care agențiile răspund în fața Parlamentului European sunt adecvate, deși este esențial să se analizeze posibilitatea creării unor instrumente care să permită parlamentelor naționale să monitorizeze aceste agenții.

| 4.5. | COSAC observă că, până în prezent, doar câteva parlamente naționale utilizează informațiile sau cunoștințele de specialitate oferite de agențiile UE în cadrul activităților lor sub formă de studii, rapoarte, statistici, sau în cadrul unor reuniuni formale și informale. Relațiile dintre parlamentele naționale și agențiile UE ar trebui să fie îmbunătățite în continuare, intensificând contactele și cooperarea și încurajând agențiile UE să informeze parlamentele naționale într-un mod cât mai cuprinzător cu privire la activitățile și programul lor de lucru. |
| --- | --- |

4.5.

COSAC observă că, până în prezent, doar câteva parlamente naționale utilizează informațiile sau cunoștințele de specialitate oferite de agențiile UE în cadrul activităților lor sub formă de studii, rapoarte, statistici, sau în cadrul unor reuniuni formale și informale. Relațiile dintre parlamentele naționale și agențiile UE ar trebui să fie îmbunătățite în continuare, intensificând contactele și cooperarea și încurajând agențiile UE să informeze parlamentele naționale într-un mod cât mai cuprinzător cu privire la activitățile și programul lor de lucru.

---