# Az Európai Unió C 160/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 160 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. május 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 160

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. május 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | A 28. ülésszakra Strasbourgban (Franciaország) került sor 2014. decembers 1. és 3. között. |
| 2015/C 160/01 | Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2014. december 1-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2015/C 160/02 | Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2014. december 2-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2015/C 160/03 | Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2014. december 3-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 9 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 28. ülésszakra Strasbourgban (Franciaország) került sor 2014. decembers 1. és 3. között.

2015/C 160/01

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2014. december 1-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2015/C 160/02

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2014. december 2-i, keddi ülés jegyzőkönyve

5

2015/C 160/03

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2014. december 3-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

9

---

| JELMAGYARÁZAT






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

JELMAGYARÁZAT

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusa a jogszabálytervezetben javasolt jogalaptól függ.)

PARLAMENTI BIZOTTSÁGOK RÖVIDÍTÉSEI

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |
| DROI | Emberi Jogi Albizottság |
| SEDE | Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

DROI

Emberi Jogi Albizottság

SEDE

Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság

KÉPVISELŐCSOPORTOK RÖVIDÍTÉSEI

| PPE | Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport |
| --- | --- |
| S&D | Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport |
| ECR | Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport |
| GUE/NGL | Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport |
| Verts/ALE | Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport |
| EFDD | Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport |
| NI | független képviselők |

PPE

Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport

S&D

Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport

ECR

Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport

GUE/NGL

Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport

Verts/ALE

Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport

EFDD

Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport

NI

független képviselők

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 28. ülésszakra Strasbourgban (Franciaország) került sor 2014. decembers 1. és 3. között.

| 13.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/1

---

AZ EGYIK RÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2014. DECEMBER 1-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2015/C 160/01)

Contents

| Hivatalos megnyitó ülés | 1 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése | 2 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele | 2 |
| --- | --- |

| A nem parlamenti képviselők akkreditációja | 2 |
| --- | --- |

| 1. | A napirend elfogadása (AP101.704) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésszakának legutóbbi üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 345., 2014.10.2.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2014. november 30-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Mohamed Diaré gazdasági és pénzügyi államtitkár (Guineai Köztársaság), az AKCS Tanácsának soros elnöke | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Az AKCS Tanácshoz intézett kérdések órája | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Vita az AKCS Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | 1. számú sürgős téma: Az ebolajárvány | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Virunga Nemzeti Park | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

A 2014. DECEMBER 1-i, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor megnyitják.)

Hivatalos megnyitó ülés

Az alábbi személyek szólalnak fel a Közgyűlés előtt:

Louis Michel, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, és Fitz Jackson, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke

(Az ülést 12.00-kor felfüggesztik, majd 15.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

A nem parlamenti képviselők akkreditációja

A társelnök bejelenti, hogy két kérelem érkezett be nem parlamenti képviselők akkreditációjára vonatkozóan a Cotonoui Megállapodás 17. cikkének (1) bekezdése, valamint a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzata 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vis maior eset miatt. A képviselők jelenlétét jegyzőkönyvbe veszik, és jegyzékbe sorolt nevüket mellékelik a jegyzőkönyvhöz.

1.   A napirend elfogadása (AP101.704)

A napirendet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

2.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésszakának legutóbbi üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 345., 2014.10.2.)

A jegyzőkönyveket elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2014. november 30-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2014. november 30-i elnökségi ülés eredményeiről.

Az alábbi határozatok születnek:

| a) | Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket: | Politikai Ügyek Bizottsága







  — | Az Afrikai Békekeret értékelése 10 év elteltével: hatékonyság és a jövőbeni kilátások |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket:

Politikai Ügyek Bizottsága

—

Az Afrikai Békekeret értékelése 10 év elteltével: hatékonyság és a jövőbeni kilátások

| | Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság







  — | Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás és az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai |
| --- | --- | --- |

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

—

Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás és az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság







  — | Hogyan javíthatók a gazdasági és társadalmi körülmények, többek között a családi vállalkozások hozzájárulása, a fejlődő országokban az egészségügyi katasztrófák elkerülése érdekében |
| --- | --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

—

Hogyan javíthatók a gazdasági és társadalmi körülmények, többek között a családi vállalkozások hozzájárulása, a fejlődő országokban az egészségügyi katasztrófák elkerülése érdekében

| b) | A Kongói Demokratikus Köztársaság felajánlja, hogy otthont ad az eredetileg a 2015. február 16–20-i hétre tervezett 12. regionális ülésnek, és vállalja, hogy a jelzett hétre megszervezi az ülést, melynek helyszínéről még egyeztetni kell. A napirendtervezetet és a munkaprogramot elfogadják. |
| --- | --- |

b)

A Kongói Demokratikus Köztársaság felajánlja, hogy otthont ad az eredetileg a 2015. február 16–20-i hétre tervezett 12. regionális ülésnek, és vállalja, hogy a jelzett hétre megszervezi az ülést, melynek helyszínéről még egyeztetni kell. A napirendtervezetet és a munkaprogramot elfogadják.

| c) | A Zimbabwébe irányuló tényfeltáró misszióra, melyről 2012-ben határoztak, a dátumjavaslatoktól és azok jóváhagyásától függően 2015-ben kerül sor, amennyiben a zimbabwei kormány nem szab feltételeket a programmal kapcsolatban. |
| --- | --- |

c)

A Zimbabwébe irányuló tényfeltáró misszióra, melyről 2012-ben határoztak, a dátumjavaslatoktól és azok jóváhagyásától függően 2015-ben kerül sor, amennyiben a zimbabwei kormány nem szab feltételeket a programmal kapcsolatban.

| d) | Tényfeltáró missziót szerveznek Lampedusába (Olaszország) a migrációhoz és az embercsempészethez kapcsolódó ügyek kivizsgálása céljából. |
| --- | --- |

d)

Tényfeltáró missziót szerveznek Lampedusába (Olaszország) a migrációhoz és az embercsempészethez kapcsolódó ügyek kivizsgálása céljából.

| e) | Jóváhagyják a csendes-óceáni régióban megrendezendő 29. ülést, amelyre 2015. június 15. és 17. között Vanuatuban kerül sor. |
| --- | --- |

e)

Jóváhagyják a csendes-óceáni régióban megrendezendő 29. ülést, amelyre 2015. június 15. és 17. között Vanuatuban kerül sor.

| f) | A 30. ülést 2015. december 5. és 9. között Dél-Afrikában, Mozambikban tartják. |
| --- | --- |

f)

A 30. ülést 2015. december 5. és 9. között Dél-Afrikában, Mozambikban tartják.

A társelnök bejelenti, hogy a határidők a következőképpen alakulnak:

| — | a megegyezéses állásfoglalásokra vonatkozó módosítások (az ebolajárványról és az afrikai terrorizmus terjedéséről): 2014. december 2., kedd 12.00; |
| --- | --- |

—

a megegyezéses állásfoglalásokra vonatkozó módosítások (az ebolajárványról és az afrikai terrorizmus terjedéséről): 2014. december 2., kedd 12.00;

| — | a szavazás módjára vonatkozó kérések: 2014. március 19., szerda 10.00, írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazás módjára vonatkozó kérések: 2014. március 19., szerda 10.00, írásban.

João Ferreira és Carlos Zorrinho aktív portugál tolmácsolás használatát kéri. Louis Michel emlékeztet az Európai Parlament Elnökségének az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésre és annak szerveire vonatkozó fordítási és tolmácsolási szolgáltatásokról szóló határozatára.

4.   Mohamed Diaré gazdasági és pénzügyi államtitkár (Guineai Köztársaság), az AKCS Tanácsának soros elnöke

Mohamed Diaré, a Guineai Köztársaság gazdasági és pénzügyi államtitkára a magánszektor szerepének témája köré szervezi nyilatkozatát, melyben felvázolja a magánszektor AKCS-országokbeli fejlesztését célzó közös AKCS–EU együttműködési keretet, melyet az AKCS Miniszterek Tanácsa 2014. júniusi ülésén fogadott el. Az államtitkár hangsúlyozza továbbá a mezőgazdasági ágazat stratégiai fontosságát, mely elsődleges fontosságú, amikor az emberek élelmezéséről van szó. A vízhez való hozzáférés e cél eléréséhez szükséges egyik fő intézkedések közé tartozik, és az államtitkár külön méltatja az elsivatagosodás elleni küzdelemre irányuló, a közelmúltban elfogadott közös EU-FAO programot. Végezetül az országában pusztító ebolajárvány okozta katasztrófáról beszél, és megköszöni a kormányoknak, nemzetközi szervezeteknek és nem kormányzati szervezeteknek a pénzügyi és erkölcsi támogatást.

5.   Az AKCS Tanácshoz intézett kérdések órája

Mohamed Diaré az AKCS Tanács nevében válaszol a következő kérdésekre:

| | Norbert Neuser 1. sz. kérdése az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére (FLEGT) vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról; |
| --- | --- |

Norbert Neuser 1. sz. kérdése az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére (FLEGT) vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról;

| | Charles Goerens nevében Javier Nart 2. sz. kérdése a 202 utáni forgatókönyvvel kapcsolatban; |
| --- | --- |

Charles Goerens nevében Javier Nart 2. sz. kérdése a 202 utáni forgatókönyvvel kapcsolatban;

| | Louis Aliot nevében Jean-Luc Schaffhauser 3. sz. kérdése az illegális migráció származási országai által tett erőfeszítésekhez kötött fejlesztési támogatásról; |
| --- | --- |

Louis Aliot nevében Jean-Luc Schaffhauser 3. sz. kérdése az illegális migráció származási országai által tett erőfeszítésekhez kötött fejlesztési támogatásról;

| | Enrique Guerrero Salom 4. sz. kérdése az Európai Fejlesztési Alapon keresztül megvalósuló finanszírozásról; |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salom 4. sz. kérdése az Európai Fejlesztési Alapon keresztül megvalósuló finanszírozásról;

| | Javier Nart 5. sz. kérdése a Maghreb és az arab országokban az összehangolt dzsihádista fellépésre való felhívás okozta riadalomról; |
| --- | --- |

Javier Nart 5. sz. kérdése a Maghreb és az arab országokban az összehangolt dzsihádista fellépésre való felhívás okozta riadalomról;

| | Dariusz Rosati nevében Davor Ivo Stier 6. sz. kérdése a kis- és középvállalkozásokról; |
| --- | --- |

Dariusz Rosati nevében Davor Ivo Stier 6. sz. kérdése a kis- és középvállalkozásokról;

| | Catherine Bearder 7. sz. kérdése az oroszlántrófeák kereskedelméről; |
| --- | --- |

Catherine Bearder 7. sz. kérdése az oroszlántrófeák kereskedelméről;

| | Marielle de Sarnez nevében Pavel Telička 8. sz. kérdése az erdőirtás elleni küzdelemről; |
| --- | --- |

Marielle de Sarnez nevében Pavel Telička 8. sz. kérdése az erdőirtás elleni küzdelemről;

| | Carlos Zorrinho 9. sz. kérdése a palagáz afrikai kitermeléséről; |
| --- | --- |

Carlos Zorrinho 9. sz. kérdése a palagáz afrikai kitermeléséről;

| | Marlene Mizzi nevében Kashetu Kyenge 10. sz. kérdése „Oktatás: Változást hoz a nők életében?” címmel; |
| --- | --- |

Marlene Mizzi nevében Kashetu Kyenge 10. sz. kérdése „Oktatás: Változást hoz a nők életében?” címmel;

| | Francesco Gambús 11. sz. kérdése a gazdasági partnerségi megállapodás értékeléséről; |
| --- | --- |

Francesco Gambús 11. sz. kérdése a gazdasági partnerségi megállapodás értékeléséről;

| | David Martin 12. sz. kérdése a Cariforum gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó konzultatív vegyes bizottságról; |
| --- | --- |

David Martin 12. sz. kérdése a Cariforum gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó konzultatív vegyes bizottságról;

| | Kashetu Kyenge 13. sz. kérdése a migrációról és az emberi jogok helyzetéről Afrikában. |
| --- | --- |

Kashetu Kyenge 13. sz. kérdése a migrációról és az emberi jogok helyzetéről Afrikában.

Az 1., 4., 6., 10. és 11. sz. kérdések szerzői nem tettek fel kiegészítő kérdéseket.

6.   Vita az AKCS Tanáccsal – felszólalás jelentkezés alapján (catch-the-eye)

Felszólalók: James Kembi Gitura (Kenya), Lidia Senra Rodríguez, João Ferreira, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritánia), Hassad El Rasur Amir (Szudán), Enrique Guerrero Salom, Maria Heubuch és Louis Michel.

A képviselők számos különböző témát felvetnek, többek között a gazdasági partnerségek, a fejlesztés és a magánszektor kapcsolata, a Cotonoui Megállapodás újratárgyalása és a transzatlanti kereskedelmi tárgyalások AKCS-országokra gyakorolt kapcsolatának kérdését. Tanulmányt fognak megrendelni a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodás (TTIP) AKCS-országokra gyakorolt hatásáról.

7.   1. számú sürgős téma: az ebolajárvány

Jean-Louis de Brouwer (Európai Bizottság) előadást tart az ebola leküzdése érdekében tett uniós intézkedésekről.

Felszólalók: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Teresa Efua Asangano (Egyenlítői-Guinea), Enrique Guerrero Salom, Anastasie Moleko Moliwa (Kongói Demokratikus Köztársaság), Arne Gericke, Louis André Dacoury-Tabley (Elefántcsontpart), Juan Carlos Girauta Vida, Musa Hussein Naib (Eritrea), Lidia Senra Rodríguez, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Maria Heubuch, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Ofosu Asamoah (Ghána), Jean-Luc Schaffhauser, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Mariya Gabriel, Mikael Philips (Jamaica), Norbert Neuser, Joyce Laboso (Kenya), Pavel Telička, James Munthali (Malawi), Kombo Gberi (Kamerun), Eleni Theocharous, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritánia), Juan Fernando López Aguilar, Adjedoue Weidou (Csád), Komi Selom Klassou (Togo), Carlos Zorrinho, Abdoulaye Sylla (Guinea) és Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

A képviselők részvétüket fejezik ki az ebolajárványban életüket vesztett emberek országai és hozzátartozói felé, és őszinte elismeréssel adóznak a humanitárius és egészségügyi dolgozóknak a járvány elleni küzdelem során tett erőfeszítéseikért. Afeletti aggodalmuknak is hangot adnak, hogy a nemzetközi közösség alábecsülte a válságot és késlekedett a megfelelő, összehangolt stratégia és segítség biztosításában, azonban üdvözlik a nemzetközi közösségnek az ebola elleni küzdelem melletti folyamatosan erősödő elkötelezettségét. Véleményük szerint ennek a törekvésnek nemcsak a betegség elleni küzdelemre kellene korlátozódnia, hanem arra is, hogy megteremtsék az érintett országok járvány utáni társadalmi és gazdasági helyreállításának feltételeit.

Jean-Louis de Brouwer (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

8.   Virunga Nemzeti Park

Vita Emmanuel de Merode-dal, a Virunga Nemzeti Park igazgatójával

Emmanuel de Merode, a Virunga Nemzeti Park igazgatója (Kongói Demokratikus Köztársaság) a parkot veszélyeztető három fő fenyegetésre hívja fel a figyelmet: az orvvadászatra és erdőirtásra, az ellenőrizetlen halászati tevékenységre és az illegális olajkitermelésre.

Felszólalók: Netty Baldeh (Gambia), Joachim Zeller, Arne Gericke, Charles Nsimba Mwando (Kongói Demokratikus Köztársaság), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Laura Agea, Catherine Bearder és Peter Craig McQuaide (Európai Bizottság).

A képviselők elismerik, hogy a helyzet kialakulása két fő okra vezethető vissza: az állami intézmények instabilitására és arra, hogy könnyen alakulhatnak illegális csoportosulások. Elismerik az agráripar, különösen a vízenergia fenntartható gazdaság kialakulásában játszott fontos szerepét a környezetet nem kímélő vállalkozásokkal folytatott versenyben. A képviselők abban is megállapodnak, hogy a környezetvédelmi jogszabályok megfelelő érvényesítése révén meg kell óvni a növény- és állatvilág biológiai sokféleségét, és hogy szigorúbb ellenőrzést kell bevezetni a fegyverexport tekintetében.

Emmanuel de Merode lezárja a vitát.

(Az ülést 18.30-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 13.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/5

---

AZ EGYIK RÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2014. DECEMBER 2-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2015/C 160/02)

Tartalom

| 1. | Az alultápláltság társadalmi és gazdasági következményei az AKCS-országokban | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjának felszólalása | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vita Neven Mimicával, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjával – felszólalás jelentkezés alapján | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Igen! Afrika meg tudja valósítani törekvéseit | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A fejlődő kis szigetállamok speciális szükségletei és az előttük álló sajátos kihívások | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A magánszektor fejlesztési stratégiája, az innovációt is beleértve, a fenntartható fejlődés érdekében | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

A magánszektor fejlesztési stratégiája, az innovációt is beleértve, a fenntartható fejlődés érdekében

A 2014. DECEMBER 2-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

Az ülést 9.00 órakor megnyitják.

ELNÖKÖL: Fitz A. JACKSON

társelnök

1.   Az alultápláltság társadalmi és gazdasági következményei az AKCS-országokban

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Társelőadók:
  Alban Bagbin (Ghána) és Norbert Neuser

Norbert Neuser ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Niger), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Csád), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tanzánia), Peter Craig McQuaide (Európai Bizottság) és Norbert Neuser.

A képviselők egyetértenek abban, hogy az alultápláltság számos egészségügyi és szociális problémát okoz az AKCS-országokban, és megvitatják, hogy az étrend, az élelmiszer-ellátás biztonsága és a helyi élelmiszer-előállítás terén milyen intézkedésekkel javítható a helyzet. Az AKCS néhány parlamenti képviselője indulatosan beszél arról, hogyan érinti országa lakosságát az alultápláltság, és nemzetközi segítséget kér e gyakran rejtett probléma felszámolásához.

2.   Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjának felszólalása

Neven Mimica ismerteti megbízatásának prioritásait: i) a 2015 utáni időszakra vonatkozó egyetemes fejlesztési menetrend kidolgozása, amellyel kapcsolatban minden egyes ország vállalja a felelősséget saját fejlődéséért, és azt saját feladatának tekinti, továbbá megfelelően kiveszi a részét a globális erőfeszítésekből; ii) a Cotonoui Megállapodást követő időszakra vonatkozó, az AKCS és az EU közötti közös értékekre építő keretről szóló tárgyalás; iii) a politikák fejlesztési célú koherenciájának fokozott támogatása. A biztos a még mindig tartó ebolajárványról, valamint a járvánnyal kapcsolatos uniós intézkedésekről is beszél, amelyek nemcsak a humanitárius segítséget, hanem a leginkább érintett országok számára nyújtott fejlesztési támogatást is magukban foglalják.

3.   Vita Neven Mimicával, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjával – felszólalás jelentkezés alapján

Felszólalók: Adjedoue Weidou (Csád), Ismail Al Hag Musa (Szudán), Komi Selom Klassou (Togo), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambia), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Kenya), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Szenegál), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), David Martin, Ahamada Soukouna (Mali), Louis André Dacoury-Tabley (Elefántcsontpart), Mikael Phillips (Jamaica), Mohamed Ben Oumar (Niger), Pedro Silva Pereira és Hermann Razafimbelo (Madagaszkár).

Az eszmecsere többek között az alábbi témákra összpontosít: az éhezés és az alultápláltság elleni küzdelem, a magánszektor szerepe a fenntartható fejlődés előmozdításában; az Egyesült Államok és az EU közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodás (TTIP) lehetséges következményei Afrikában, az ebolajárvány, az emberi jogi helyzet Etiópiában és Mauritániában, valamint az AKCS–EU partnerség jövője.

Mimica biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre, jelentkezés alapján történő szólítás szerint.

4.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen 31 kérdést tettek fel az Európai Bizottságnak.

A Bizottság a kérdésekre a korábbiakban írásban válaszolt. Mimica biztos szóbeli választ ad a következő képviselőktől származó kiegészítő kérdésekre:

| | Juan Carlos Girauta Vidal 2. számú kérdése az ebola visszaszorítására irányuló stratégiáról. |
| --- | --- |

Juan Carlos Girauta Vidal 2. számú kérdése az ebola visszaszorítására irányuló stratégiáról.

| | Enrique Guerrero Salom 3. számú kérdése az eboláról. |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salom 3. számú kérdése az eboláról.

| | Pedro Silva Pereira 4. számú kérdése az ebolajárvány megfékezéséről és nagyszabású egészségügyi rendszerekbe történő beruházásokról a nyugat-afrikai országokban. |
| --- | --- |

Pedro Silva Pereira 4. számú kérdése az ebolajárvány megfékezéséről és nagyszabású egészségügyi rendszerekbe történő beruházásokról a nyugat-afrikai országokban.

| | Arne Gericke 9. számú kérdése a gyermekbénulás felszámolásáról. |
| --- | --- |

Arne Gericke 9. számú kérdése a gyermekbénulás felszámolásáról.

| | Marielle de Sarnez (akit Pavel Telička helyettesít) 10. számú kérdése a gyógyszerekhez való hozzáférés finanszírozásáról az AKCS-országokban. |
| --- | --- |

Marielle de Sarnez (akit Pavel Telička helyettesít) 10. számú kérdése a gyógyszerekhez való hozzáférés finanszírozásáról az AKCS-országokban.

| | Pavel Telička 12. számú kérdése az afrikai oktatást érintő reformok és beruházások támogatásáról. |
| --- | --- |

Pavel Telička 12. számú kérdése az afrikai oktatást érintő reformok és beruházások támogatásáról.

| | Davor Ivo Stier 17. számú kérdése a természeti erőforrások AKCS-országokban történő kiaknázásával kapcsolatban a helyes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról. |
| --- | --- |

Davor Ivo Stier 17. számú kérdése a természeti erőforrások AKCS-országokban történő kiaknázásával kapcsolatban a helyes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról.

| | Catherine Bearder 18. számú kérdése az elefántokról és az elefántcsont-kereskedelemről. |
| --- | --- |

Catherine Bearder 18. számú kérdése az elefántokról és az elefántcsont-kereskedelemről.

| | David Martin 21. számú kérdése a Fidzsivel kötött gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásáról. |
| --- | --- |

David Martin 21. számú kérdése a Fidzsivel kötött gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásáról.

| | Louis-Joseph Manscour (akit David Martin helyettesít) 22. számú kérdése a magánszektor fejlesztési együttműködésben való részvételéről. |
| --- | --- |

Louis-Joseph Manscour (akit David Martin helyettesít) 22. számú kérdése a magánszektor fejlesztési együttműködésben való részvételéről.

| | Kashetu Kyenge 27. számú kérdése a támogatások ötvözéséről és a fenntartható fejlődésről. |
| --- | --- |

Kashetu Kyenge 27. számú kérdése a támogatások ötvözéséről és a fenntartható fejlődésről.

| | Seb Dance (akit Linda McAvan helyettesít) 30. számú kérdése az LMBT személyek Cotonoui Megállapodásba foglalt jogairól. |
| --- | --- |

Seb Dance (akit Linda McAvan helyettesít) 30. számú kérdése az LMBT személyek Cotonoui Megállapodásba foglalt jogairól.

Az 11., 13. és 16. sz. kérdés szerzői nem tesznek fel kiegészítő kérdéseket.

Az 1., az 5., a 6., a 7., a 8., a 14., a 15., a 19., a 20., a 23., a 24., a 25., a 26., a 28., a 29. és a 31. kérdés szerzője nincs jelen.

5.   A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 27. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

A Strasbourgban elfogadott állásfoglalásokkal kapcsolatos további teendőkre vonatkozó dokumentumot továbbították a Közgyűlésnek. Neven Mimica ismerteti e dokumentum legfontosabb pontjait.

6.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Xavier Verboven, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság AKCS nyomon követési bizottsága elnökének ismertetője – felszólalás jelentkezés alapján.

Xavier Verboven az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság AKCS nyomon követési bizottságának elnöke beszámol az AKCS–EU gazdasági és szociális érdekcsoportok 2014. októberi találkozójáról.

Felszólalók: Mohamed Ben Oumar (Niger) és Adjedoue Weidou (Csád).

A képviselők hangsúlyozzák a civil társadalmi szervezetek jelentőségét és kapacitásaik erősítésének fontosságát.

(Az ülést 12.35-kor felfüggesztik, majd 15.06-kor folytatják.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI és
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| társelnökök | társfőtitkárok |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társelnökök

társfőtitkárok

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

7.   Igen! Afrika meg tudja valósítani törekvéseit

Kiinduló vita

Olusegun Obasanjo, Nigéria korábbi elnöke átfogó és lendületes képet fest az afrikai országok sokszínűségének általános alakulásáról az elmúlt 50 évben. Külön kiemeli az elmúlt évtizedben bekövetkezett változást, amikor az új lehetőségek új reményeket és új ambíciókat teremtettek a békével, a demokráciával, a jó kormányzással, a gazdasági fejlődéssel és az emberi méltósággal kapcsolatban. Hangsúlyozza, hogy Afrikának bátor vízióra és vezetésre van szüksége, amely a helyi erősségek és gyengeségek elemzésén alapul.

Felszólalók: Nick Westcott (EKSZ), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Netty Baldeh (Gambia), Co-President Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Kenya), Laura Agea, James Munthali (Malawi), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Mali), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tanzánia), Adjedoue Weidou (Csád), Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Mayria Gabriel és Sanghone Sall (Szenegál).

A képviselők lényegében osztják az Afrika felemelkedésével kapcsolatos törekvéseket, de továbbra is úgy vélik, hogy az Afrikai Unió szintjén megjelenő új vízió helyett az egyedi programok hatékonyabb végrehajtása szükséges. Néhány képviselő hangsúlyozza, hogy az adósságelengedéshez kulcsfontosságú a korrupció elleni küzdelem és a hatékony adórendszer. A képviselők megvitatják többek között a migráció, a kulturális sokszínűség és az emberi jogok, a szegénység felszámolása, a fundamentalizmus, valamint a fejlesztési támogatások feltételekhez kötésének kérdését. A köz- és magánszféra közötti partnerség, a gazdasági partnerségi megállapodások és a munkahelyteremtő növekedés kérdése is felmerül.

Olusegun Obasanjo válaszol a képviselők kérdéseire.

(Az ülést 18.00-kor felfüggesztik, majd 18.05-kor folytatják.)

8.   A fejlődő kis szigetállamok speciális szükségletei és az előttük álló sajátos kihívások

Vita állásfoglalás nélkül

Felszólalók: Andre Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Norbert Neuser, Co-President Fitz A. Jackson, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Dominikai Közösség) és Peter Craig McQuaide (Európai Bizottság).

A képviselők emlékeztetnek arra, hogy miközben zajlik a fejlődő kis szigetállamok 2014-es nemzetközi éve (SIDS), határozott lépéseket kell tenni az említett államok előtt álló számos kihívás, különösen a külső sokkhatásoknak, például a természeti katasztrófáknak, az éghajlatváltozásnak vagy az emelkedő tengerszintnek való kiszolgáltatottságuk kezelése érdekében. A 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési ütemterv jelenlegi megvitatása jó lehetőséget teremt e kihívások hatékony kezelésére. A fejlődő kis szigetállamok kis méretét, nehéz megközelíthetőségét, élelmiszer- és energiafüggőségét is figyelembe kell venni a rájuk vonatkozó fejlesztési stratégia kidolgozásakor.

9.   A magánszektor fejlesztési stratégiája, az innovációt is beleértve, a fenntartható fejlődés érdekében

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Társelőadók: Arnaldo Andrade Ramos (Zöld-foki Köztársaság) és Bogdan Brunon Wenta

Arnaldo Andrade Ramos (Zöld-foki Köztársaság) és Joachim Zeller (Bogdan Brunon Wentát helyettesítve) ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Kenya), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Csád), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Zambia), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Európai Bizottság).

A képviselők elismerik a magánszektor mint a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés, az áruk és szolgáltatások biztosítása, valamint a kereskedelem és az innováció kulcsfontosságú hajtóereje fontos szerepét az inkluzív és fenntartható fejlődésben. Hangsúlyozzák a magánszektor előtt álló kihívásokat is, és elismerik, hogy kedvezőbb üzleti környezetre, a finanszírozáshoz és a piacokhoz való könnyebb hozzáférésre van szüksége.

Arnaldo Andrade Ramos (Zöld-foki Köztársaság) lezárja a vitát.

(Az ülést 19.15-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 13.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 160/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 160/9

---

AZ EGYIK RÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2014. DECEMBER 3-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2015/C 160/03)

Tartalom

| 1. | 2. számú sürgős téma: a terrorizmus terjedése Afrikában | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A nemzeti megbékélés kihívásai a konfliktus és válság utáni országokban | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | A 2014. december 1-jei hétfő délutáni ülésről és a 2014. december 2-i kedd délelőtti és délutáni ülésekről készült jegyzőkönyv jóváhagyása | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Egyéb kérdések | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 29. ülésének időpontja és helye | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| I. melléklet | A Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak névsora (abc sorrendben) | 12 |
| --- | --- | --- |

I. melléklet

| II. melléklet | A 2014. december 1. és 3. között Strasbourgban (Franciaország) tartott ülés jelenléti íve | 17 |
| --- | --- | --- |

II. melléklet

| III. melléklet | A nem parlamenti küldöttek akkreditálása | 21 |
| --- | --- | --- |

III. melléklet

| IV. melléklet | Elfogadott szövegek | 22 |
| --- | --- | --- |

IV. melléklet

| — | Állásfoglalás a nemzeti megbékélés kihívásairól a konfliktus utáni és válság utáni országokban (ACP-EU/101.715/14/fin.) | 22 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a magánszektor innovációra is kiterjedő, a fenntartható fejlődést célzó fejlesztési stratégiájáról (ACP-EU/101.700/14/fin.) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az alultápláltság társadalmi és gazdasági következményeiről az AKCS-országokban (ACP-EU/101.717/14/fin.) | 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az ebolajárvány kitöréséről (ACP-EU 101.727/14/fin.) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a terrorizmus Afrikában tapasztalható terjedéséről (ACP-EU/101.728/14/fin.) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

A 2014. DECEMBER 3-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.05-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: Fitz A. JACKSON

társelnök

Az elnök emlékeztet arra, hogy az olasz parlamentben zajló fontos szavazás miatt az olasz soros elnök nem tud részt venni az ülésen, ezért minden olyan napirendi pontot levettek a napirendről, amelyhez szükséges az EU Tanácsának jelenléte.

1.   2. számú sürgős téma: a terrorizmus terjedése Afrikában

Claude Moniquet, a European Strategic Intelligence and Security Centre igazgatója beszél a legutóbbi afrikai terrorista támadásokról, és hangsúlyozza, hogy mintegy tíz olyan szervezet van, amelyek fokozni akarják hatásukat és földrajzi hatókörüket Afrikában, és amelyek ki tudják használni a fiatalok lehetőségeinek hiányát.

Felszólalók: Michael Gahler, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Ahamada Soukouna (Mali), Co-President Louis Michel, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritánia), Mohamed Ben Oumar (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Ignazio Corrao, Adjedoue Weidou (Csád), Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Jean-Luc Schaffhauser, Joachim Zeller, Joyce Laboso (Kenya), Mariya Gabriel and Musa Hussein Naib (Eritrea).

A képviselők hangsúlyozzák, hogy a terrorista hálózatok egyre növekvő fenyegetéseivel szemben a kiváltó okokat kezelő hosszú távú fellépés és a nemzetközi erőfeszítések mielőbbi fokozása szükséges. Kiemelik az összefonódásokat a szervezett bűnözéssel és az afrikai államok által a terrorizmus elleni küzdelem érdekében kifejtett egyre nagyobb erőfeszítéseket, amelyek szükségessé teszik a nemzetközi közösség koordinációját és támogatását a globális probléma megfelelő kezelése érdekében.

Claude Moniquet lezárja a vitát. Kristin de Peyron (EKSZ) záró megjegyzéseket tesz.

2.   A nemzeti megbékélés kihívásai a konfliktus utáni és válság utáni országokban

Politikai Ügyek Bizottsága

Társelőadók: Komi Selom Klassou (Togo) és Joachim Zeller

Komi Selom Klassou (Togo) és Joachim Zeller ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Boniface Yêhouétomè (Benin), Mariya Gabriel, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Laurent Ngon-Baba (Közép-afrikai Köztársaság), Louis Michel, Bodil Ceballos társelnök, Netty Baldeh (Gambia), Ignazio Corrao, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Davor Ivo Stier, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Francesc Gambús, Adjedoue Weidou (Csád) and Sangoné Sall (Szenegál).

A képviselők hangsúlyozzák, hogy a valamely konfliktust követő megbékélés kudarca következtében a konfliktus kiújul és újrakezdődik. Egyetértenek abban, hogy az ideiglenes igazságszolgáltatás és a megbékélés, az emlékezet és a társadalmi béke közötti megfelelő egyensúly megtalálása a tartós és fenntartható megbékélés elérésének előfeltétele. A képviselők kiemelik, hogy figyelembe kell venni a sajátos nemzeti és helyi aspektusokat, továbbá hogy nem elég nemzeti szinten tenni a megbékélésért, hanem minden csoportot be kell vonni helyi szinten, különösen a nőket és a fiatalokat.

A társelőadók lezárják a vitát.

(Az ülést 11.05-kor felfüggesztik, majd 12.10-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

3.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | A nemzeti megbékélés kihívásai a konfliktus és válság utáni országokban (ACP-EU/101.715/14/fin)
  Politikai Ügyek Bizottsága
  Komi Selom Klassou (Togo) és Joachim Zeller jelentése
  Elfogadott módosítás: 1. szóbeli módosítás,
  Tárgytalanná vált módosítás: 1., és 17. bekezdés
  Az állásfoglalást annak módosított formájában, 55 szavazattal 1 ellenében elfogadják. |
| --- | --- |

—

A nemzeti megbékélés kihívásai a konfliktus és válság utáni országokban (ACP-EU/101.715/14/fin)

Politikai Ügyek Bizottsága

Komi Selom Klassou (Togo) és Joachim Zeller jelentése

Elfogadott módosítás: 1. szóbeli módosítás,

Tárgytalanná vált módosítás: 1., és 17. bekezdés

Az állásfoglalást annak módosított formájában, 55 szavazattal 1 ellenében elfogadják.

| — | A magánszektor innovációra is kiterjedő, a fenntartható fejlődést célzó fejlesztési stratégiája (ACP-EU/101.700/14/fin)
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság
  Arnaldo Andrade Ramos (Zöld-foki Köztársaság) és Bogdan Brunon Wenta jelentése
  Elfogadott módosítások: 1., és 1. szóbeli módosítás
  Tárgytalanná vált módosítás: 2
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A magánszektor innovációra is kiterjedő, a fenntartható fejlődést célzó fejlesztési stratégiája (ACP-EU/101.700/14/fin)

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Arnaldo Andrade Ramos (Zöld-foki Köztársaság) és Bogdan Brunon Wenta jelentése

Elfogadott módosítások: 1., és 1. szóbeli módosítás

Tárgytalanná vált módosítás: 2

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Az alultápláltság társadalmi és gazdasági következményei az AKCS-országokban (ACP-EU/101.717/14/fin.)
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság
  Alban Bagbin (Ghána) és Nobert Neuser jelentése
  Elutasított módosítás: 1
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (32), a (33) bekezdésre és az Aa preambulumbekezdésre vonatkozóan. Az S&D és az ALDE képviselőcsoport részenkénti szavazást kér az N preambulumbekezdésre vonatkozóan, és minden részt elfogadnak.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Az alultápláltság társadalmi és gazdasági következményei az AKCS-országokban (ACP-EU/101.717/14/fin.)

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Alban Bagbin (Ghána) és Nobert Neuser jelentése

Elutasított módosítás: 1

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a (32), a (33) bekezdésre és az Aa preambulumbekezdésre vonatkozóan. Az S&D és az ALDE képviselőcsoport részenkénti szavazást kér az N preambulumbekezdésre vonatkozóan, és minden részt elfogadnak.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

4.   Szavazás sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | Az ebolajárvány kitörése (ACP-EU/101.727/14//fin)
  Elfogadott módosítás: 1
  Elutasított módosítás: 3
  Visszavont módosítások: 2
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Az ebolajárvány kitörése (ACP-EU/101.727/14//fin)

Elfogadott módosítás: 1

Elutasított módosítás: 3

Visszavont módosítások: 2

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | A terrorizmus terjedése Afrikában (ACP-UE/101.728/14/fin)
  Elfogadott módosítások: 1, 2, 3
  A módosított állásfoglalást egy tartózkodás mellett egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A terrorizmus terjedése Afrikában (ACP-UE/101.728/14/fin)

Elfogadott módosítások: 1, 2, 3

A módosított állásfoglalást egy tartózkodás mellett egyhangúlag elfogadják.

5.   A 2014. december 1-jei, hétfő délutáni ülésről, valamint a 2014. december 2-i, kedd reggeli és délutáni ülésekről készült jegyzőkönyvek jóváhagyása

A jegyzőkönyveket elfogadják.

6.   Egyéb kérdések

Catherine Bearder és Louis Michel társelnök tájékoztatja a Közgyűlést, hogy a KDK keleti részén elhelyezkedő Virunga nemzeti parkról szóló filmet Oscar-díjra jelölték „legjobb dokumentumfilm” kategóriában.

7.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 29. ülésszakának időpontja és helye

A következő ülést 2015. június 15. és 17. között tartják Port Vilában (Vanuatu).

(Az ülést 12.30-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

társelnökök

Alhaj Muhammad MUMUNI és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| | |
| ANGOLA | ADINOLFI |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | AGEA |
| BAHAMA-SZIGETEK | ALIOT |
| BARBADOS (alelnök) | ARENA |
| BELIZE | BAY |
| BENIN | BEARDER |
| BOTSWANA | BUONANNO |
| BURKINA FASO | CAMPBELL BANNERMAN |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN | CEBALLOS |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | CHRISTENSEN |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CORRAO |
| CSÁD (alelnök) | DANCE |
| COMORE-SZIGETEK | DELAHAYE |
| KONGÓ (Kongói Demokratikus Köztársaság) (alelnök) | DE SARNEZ |
| KONGÓ (Kongói Köztársaság) | DUDA (alelnök) |
| COOK-SZIGETEK | DUNCAN |
| ELEFÁNTCSONTPART | ENGSTRÖM |
| DZSIBUTI | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINIKA | FERRARA |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | FERREIRA (alelnök) |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA (1) | FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ |
| ERITREA | FLORENZ |
| GAMBIAETÓPIA (alelnök) | GABRIEL |
| FIDZSI | GÁL |
| GABON | GARDIAZABAL RUBIAL |
| GAMBIA | GEBHARDT |
| GHÁNA | GERICKE |
| GRENADA | GERINGER DE OEDENBERG |
| GUINEA | GIRAUTA VIDAL |
| BISSAU-GUINEA | GIUFFRIDA |
| GUYANA | GOERENS |
| HAITI | GRIESBECK |
| JAMAICA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HANNAN (alelnök) |
| LESOTHO | HERRANZ GARCÍA |
| LIBÉRIA | HETMAN |
| MADAGASZKÁR | HEUBUCH |
| MALAWI (alelnök) | ITURGAIZ |
| MALI | KARSKI |
| MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság) | KYENGE (alelnök) |
| MAURITÁNIA | LÓPEZ AGUILAR (alelnök) |
| MAURITIUS | LÖSING |
| MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK | MCAVAN |
| MOZAMBIK (alelnök) | MANSCOUR (alelnök) |
| NAMIBIA | MARUSIK |
| NAURU | MIZZI |
| NIGER | MUSELIER (alelnök) |
| NIGERIA (alelnök) | MUSSOLINI |
| NIUE (alelnök) | NART (alelnök) |
| PALAU | NEGRESCU |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | NEUSER |
| RUANDA | NOICHL |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | OMARJEE |
| SAINT LUCIA | PAPADIMOULIS |
| SAINT VINCENT ÉS A GRENADINE-SZIGETEK | PEDICINI (alelnök) |
| SZAMOA | PHILIPPOT |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | POGLIESE |
| SZENEGÁL (alelnök) | RIVASI (alelnök) |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | ROLIN |
| SIERRA LEONE | ROSATI |
| SALAMON-SZIGETEK | RUAS (alelnök) |
| SZOMÁLIA | SALVINI |
| DÉL-AFRIKA | SARGENTINI |
| SZUDÁN (alelnök) (1) | SCHREIJER-PIERIK |
| SURINAME (alelnök) | SENRA RODRÍGUEZ |
| SZVÁZIFÖLD | STOLOJAN |
| TANZÁNIA | THOMAS |
| KELET-TIMOR | VAIDERE |
| TOGO | WENTA |
| TONGA (alelnök) | WERNER |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | WIELAND |
| TUVALU | WIŚNIEWSKA (alelnök) |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZELLER |
| ZAMBIA | ZORRINHO |
| ZIMBABWE | ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

JACKSON (JAMAICA), társelnök

MICHEL, társelnök

ANGOLA

ADINOLFI

ANTIGUA ÉS BARBUDA

AGEA

BAHAMA-SZIGETEK

ALIOT

BARBADOS (alelnök)

ARENA

BELIZE

BAY

BENIN

BEARDER

BOTSWANA

BUONANNO

BURKINA FASO

CAMPBELL BANNERMAN

BURUNDI

CASA

KAMERUN

CEBALLOS

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

CHRISTENSEN

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CORRAO

CSÁD (alelnök)

DANCE

COMORE-SZIGETEK

DELAHAYE

KONGÓ (Kongói Demokratikus Köztársaság) (alelnök)

DE SARNEZ

KONGÓ (Kongói Köztársaság)

DUDA (alelnök)

COOK-SZIGETEK

DUNCAN

ELEFÁNTCSONTPART

ENGSTRÖM

DZSIBUTI

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINIKA

FERRARA

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

FERREIRA (alelnök)

EGYENLÍTŐI-GUINEA (1)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

ERITREA

FLORENZ

GAMBIAETÓPIA (alelnök)

GABRIEL

FIDZSI

GÁL

GABON

GARDIAZABAL RUBIAL

GAMBIA

GEBHARDT

GHÁNA

GERICKE

GRENADA

GERINGER DE OEDENBERG

GUINEA

GIRAUTA VIDAL

BISSAU-GUINEA

GIUFFRIDA

GUYANA

GOERENS

HAITI

GRIESBECK

JAMAICA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HANNAN (alelnök)

LESOTHO

HERRANZ GARCÍA

LIBÉRIA

HETMAN

MADAGASZKÁR

HEUBUCH

MALAWI (alelnök)

ITURGAIZ

MALI

KARSKI

MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)

KYENGE (alelnök)

MAURITÁNIA

LÓPEZ AGUILAR (alelnök)

MAURITIUS

LÖSING

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

MCAVAN

MOZAMBIK (alelnök)

MANSCOUR (alelnök)

NAMIBIA

MARUSIK

NAURU

MIZZI

NIGER

MUSELIER (alelnök)

NIGERIA (alelnök)

MUSSOLINI

NIUE (alelnök)

NART (alelnök)

PALAU

NEGRESCU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

NEUSER

RUANDA

NOICHL

SAINT KITTS ÉS NEVIS

OMARJEE

SAINT LUCIA

PAPADIMOULIS

SAINT VINCENT ÉS A GRENADINE-SZIGETEK

PEDICINI (alelnök)

SZAMOA

PHILIPPOT

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

POGLIESE

SZENEGÁL (alelnök)

RIVASI (alelnök)

SEYCHELLE-SZIGETEK

ROLIN

SIERRA LEONE

ROSATI

SALAMON-SZIGETEK

RUAS (alelnök)

SZOMÁLIA

SALVINI

DÉL-AFRIKA

SARGENTINI

SZUDÁN (alelnök) (1)

SCHREIJER-PIERIK

SURINAME (alelnök)

SENRA RODRÍGUEZ

SZVÁZIFÖLD

STOLOJAN

TANZÁNIA

THOMAS

KELET-TIMOR

VAIDERE

TOGO

WENTA

TONGA (alelnök)

WERNER

TRINIDAD ÉS TOBAGO

WIELAND

TUVALU

WIŚNIEWSKA (alelnök)

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZELLER

ZAMBIA

ZORRINHO

ZIMBABWE

ZWIEFKA

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), társelnök
  BURKINA FASO, alelnök
  WAIS (DZSIBUTI), alelnök | GOERENS, társelnök
  ZELLER, alelnök
  GUERRERO SALOM, VC |
| | |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)
  DJABIR (COMORE-SZIGETEK)
  KONGÓI KÖZTÁRSASÁG
  DACOURY-TABLEY (ELEFÁNTCSONTPART)
  FIDZSI
  SEERAJ (GUYANA)
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  LABOSO (KENYA)
  LESOTHO
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALL-SZIGETEK
  SITHOLE (MOZAMBIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT ÉS A GRENADINE-SZIGETEK
  NDUGAI (TANZÁNIA)
  SANTOS (KELET-TIMOR)
  KLASSOU (TOGO)
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

HLONGWANE (ZIMBABWE), társelnök

BURKINA FASO, alelnök

WAIS (DZSIBUTI), alelnök

GOERENS, társelnök

ZELLER, alelnök

GUERRERO SALOM, VC

ANTIGUA ÉS BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)

DJABIR (COMORE-SZIGETEK)

KONGÓI KÖZTÁRSASÁG

DACOURY-TABLEY (ELEFÁNTCSONTPART)

FIDZSI

SEERAJ (GUYANA)

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAICA)

LABOSO (KENYA)

LESOTHO

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALL-SZIGETEK

SITHOLE (MOZAMBIK)

NAURU

SAINT VINCENT ÉS A GRENADINE-SZIGETEK

NDUGAI (TANZÁNIA)

SANTOS (KELET-TIMOR)

KLASSOU (TOGO)

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO, társelnök
  KING-ROUSSEAU (TRINIDAD ÉS TOBAGO), alelnök
  TONGA, alelnök | FERRARA, társelnök
  ESTARÀS FERRAGUT, alelnök
  MANSCOUR, alelnök |
| | |
| WORRELL (BARBADOS)
  BOTSWANA
  KARERWA (BURUNDI)
  ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG)
  WA BASHARA (KDK)
  EGYENLÍTŐI GUINEA (2)

  DAGO (ETIÓPIA)
  SYLLA (GUINEA)
  MANI (BISSAU-GUINEA)
  KIRIBATI
  RAZAFIMBELO (MADAGASZKÁR)
  NAMIBIA
  NIGÉRIA
  NIUE
  SÃO TOMÈ ÉS PRÍNCIPE
  SALL (SZENEGÁL)
  SALAMON-SZIGETEK
  SAINT KITTS ÉS NEVIS
  SAINT LUCIA
  MAGID (SZUDÁN) (2)

  PANKA (SURINAME)
  DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)
  OULANYAH (UGANDA)
  HAMUDULU (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

TRINIDAD ÉS TOBAGO, társelnök

KING-ROUSSEAU (TRINIDAD ÉS TOBAGO), alelnök

TONGA, alelnök

FERRARA, társelnök

ESTARÀS FERRAGUT, alelnök

MANSCOUR, alelnök

WORRELL (BARBADOS)

BOTSWANA

KARERWA (BURUNDI)

ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG)

WA BASHARA (KDK)

EGYENLÍTŐI GUINEA (2)

DAGO (ETIÓPIA)

SYLLA (GUINEA)

MANI (BISSAU-GUINEA)

KIRIBATI

RAZAFIMBELO (MADAGASZKÁR)

NAMIBIA

NIGÉRIA

NIUE

SÃO TOMÈ ÉS PRÍNCIPE

SALL (SZENEGÁL)

SALAMON-SZIGETEK

SAINT KITTS ÉS NEVIS

SAINT LUCIA

MAGID (SZUDÁN) (2)

PANKA (SURINAME)

DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)

OULANYAH (UGANDA)

HAMUDULU (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| GABON, társelnök
  BALDEH (GAMBIA), alelnök
  DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG, alelnök | RIVASI, társelnök
  AGEA, alelnök
  MUSSOLINI, alelnök |
| | |
| PEREIRA (ANGOLA)
  BAHAMA-SZIGETEK
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (CSÁD)
  COOK-SZIGETEK
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREA)
  ASAMOAH (GHÁNA)
  GARRAWAY (GRENADA)
  SOFONIA (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURITÁNIA)
  MAURITIUS
  MIKRONÉSIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK
  OUMAR (NIGER)
  KAWAI (PALAU)
  PÁPUA ÚJ-GUINEA
  UWMANIPAYE (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEYCHELLE-SZIGETEK)
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SZOMÁLIA
  DUNJWA (DÉL-AFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  MARUSIK
  McAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

GABON, társelnök

BALDEH (GAMBIA), alelnök

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG, alelnök

RIVASI, társelnök

AGEA, alelnök

MUSSOLINI, alelnök

PEREIRA (ANGOLA)

BAHAMA-SZIGETEK

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (CSÁD)

COOK-SZIGETEK

DOMINIKA

NAIB (ERITREA)

ASAMOAH (GHÁNA)

GARRAWAY (GRENADA)

SOFONIA (LESOTHO)

ZAMEL (MAURITÁNIA)

MAURITIUS

MIKRONÉSIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

OUMAR (NIGER)

KAWAI (PALAU)

PÁPUA ÚJ-GUINEA

UWMANIPAYE (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEYCHELLE-SZIGETEK)

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SZOMÁLIA

DUNJWA (DÉL-AFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

MARUSIK

McAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Megfigyelőként.

(2)  Megfigyelőként.

---

II. MELLÉKLET

A 2014. DECEMBER 1–3-ÉN STRASBOURGBAN (FRANCIAORSZÁG) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE

| JACKSON (Jamaica), Co-President | MICHEL, társelnök |
| --- | --- |
| | |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (alelnök)
  YEHOUETOME (Benin)
  KARERWA (Burundi)
  GBERI (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Zöld-foki Köztársaság)
  DJABIR (Comoros)
  NGON-BABA (Dél-Afrikai Köztársaság)
  WEIDOU (Csád) (alelnök)
  NSIMBA MWANDO (Kongói Demokratikus Köztársaság) (alelnök)
  NDOU ANE (Kongói Köztársaság)
  DACOURY-TABLEY (Elefántcsontpart)
  WAIS (Dzsibuti)
  JIMENEZ (Dominikai Köztársaság)
  NAIB (Eritrea)
  DAGO (Etiópia) (alelnök)
  ASANGONO (Egyenlítői Guinea) (2)

  MILEBOU (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  ASAMOAH (Ghána)
  GARRAWAY (Grenada)
  SYLLA (Guinea)
  MANE (Bissau-Guinea)
  SEERAJ (Guyana)
  PRIVERT (Haïti)
  PHILLIPS (Jamaïca)
  LABOSO (Kenya)
  SOFONIA (Lesotho)
  MUNTHALE (Libéria)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaszkár)
  MUNTHALI (Malawi)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritánia)
  SITHOLE (Mozambik)
  NAHOLO (Namibia)
  OUMAR (Niger)
  ATOSE (Nigéria)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Pápua Új-Guinea)
  UWMANIPAYE (Ruanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Szamoa)
  SALL (Szenegál) (alelnök)
  POOLE (Seychelle-szigetek)
  BUNDU (Sierra Leone)
  DUNJWA (Dél-Afrika)
  AMIR (Szudán) (2)

  PANKA (Suriname) (alelnök)
  DLAMINI (Szváziföld)
  NDUGAI (Tanzánia)
  SANTOS (Kelet-Timor) (1)

  KLASSOU (Togo)
  KING-ROUSSEAU (Trinidad és Tobagó) (1)

  TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  HAMUDULU (Zambia)
  RUKOBO (Zimbabwe) | AGEA
  BEARDER
  CEBALLOS
  CORRAO
  FERREIRA (3)
   (4)

  GABRIEL
  GAHLER (GAL, K.)
  GAMBUS (HERRANZ GARCIA, E.)
  GERICKE
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GUERRERO SALOM (3)
   (4)

  HEUBUCH (3)
   (4)

  KYENGE (3)
   (5)

  LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

  MARTIN (MANSCOUR L. J.) (3)
   (4)

  McAVAN
  NART (3)

  OUZKÝ
  PEDICINI
  PONGA (DELAHAYE, A.)
  RIVASI (3)

  SCHAFFHAUSER (ALIOT, L.)
  SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

  SILVA PEREIRA (THOMAS, I.) (3)
   (4)

  STIER (CASA, D.)
  STOLOJAN
  TELICKA (DE SARNEZ, M.) (3)
   (4)

  THEOCHAROUS (MUSSOLINI, A.)
  WENTA (3)
   (5)

  WIELAND (3)

  ZELLER
  ZORRINHO (3)
   (4) |

JACKSON (Jamaica), Co-President

MICHEL, társelnök

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (alelnök)

YEHOUETOME (Benin)

KARERWA (Burundi)

GBERI (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Zöld-foki Köztársaság)

DJABIR (Comoros)

NGON-BABA (Dél-Afrikai Köztársaság)

WEIDOU (Csád) (alelnök)

NSIMBA MWANDO (Kongói Demokratikus Köztársaság) (alelnök)

NDOU ANE (Kongói Köztársaság)

DACOURY-TABLEY (Elefántcsontpart)

WAIS (Dzsibuti)

JIMENEZ (Dominikai Köztársaság)

NAIB (Eritrea)

DAGO (Etiópia) (alelnök)

ASANGONO (Egyenlítői Guinea) (2)

MILEBOU (Gabon)

BALDEH (Gambia)

ASAMOAH (Ghána)

GARRAWAY (Grenada)

SYLLA (Guinea)

MANE (Bissau-Guinea)

SEERAJ (Guyana)

PRIVERT (Haïti)

PHILLIPS (Jamaïca)

LABOSO (Kenya)

SOFONIA (Lesotho)

MUNTHALE (Libéria)

RAZAFINDRAVELO (Madagaszkár)

MUNTHALI (Malawi)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritánia)

SITHOLE (Mozambik)

NAHOLO (Namibia)

OUMAR (Niger)

ATOSE (Nigéria)

KANAI (Palau)

KOMUN (Pápua Új-Guinea)

UWMANIPAYE (Ruanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Szamoa)

SALL (Szenegál) (alelnök)

POOLE (Seychelle-szigetek)

BUNDU (Sierra Leone)

DUNJWA (Dél-Afrika)

AMIR (Szudán) (2)

PANKA (Suriname) (alelnök)

DLAMINI (Szváziföld)

NDUGAI (Tanzánia)

SANTOS (Kelet-Timor) (1)

KLASSOU (Togo)

KING-ROUSSEAU (Trinidad és Tobagó) (1)

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

HAMUDULU (Zambia)

RUKOBO (Zimbabwe)

AGEA

BEARDER

CEBALLOS

CORRAO

FERREIRA (3)
   (4)

GABRIEL

GAHLER (GAL, K.)

GAMBUS (HERRANZ GARCIA, E.)

GERICKE

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GUERRERO SALOM (3)
   (4)

HEUBUCH (3)
   (4)

KYENGE (3)
   (5)

LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

MARTIN (MANSCOUR L. J.) (3)
   (4)

McAVAN

NART (3)

OUZKÝ

PEDICINI

PONGA (DELAHAYE, A.)

RIVASI (3)

SCHAFFHAUSER (ALIOT, L.)

SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

SILVA PEREIRA (THOMAS, I.) (3)
   (4)

STIER (CASA, D.)

STOLOJAN

TELICKA (DE SARNEZ, M.) (3)
   (4)

THEOCHAROUS (MUSSOLINI, A.)

WENTA (3)
   (5)

WIELAND (3)

ZELLER

ZORRINHO (3)
   (4)

Jelen van továbbá

ANGOLA

TEIXEIRA

PEDRO

JAIME

PEDRO

ANDRE

SALAKIAKU

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSWANA

MATAMBO

BURUNDI

MWIDOGO

HABONIMANA

NIYUBAHWE

NDAYIRORERE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGOUNGOURE SAMBA

KÖZÉP_AFRIKAI KÖZT.

NHON-BABA

NOUGANGA

CSÁD

ADJI

MOG-NANGAR

GUELPINA

KONGÓI KÖZTÁRSASÁG

TSATY MABIALA

INGANI

MVOUAMA

BANDOUBOULA

MADZOU

DOUMA

MENGA

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

BASIALA MAKA

MOLEKO MOLIWA

MUKALAY

LUKUKA

MABAYA

ELEFÁNTCSONTPART

S. TOURE

DZSIBUTI

GOUMANEH

EGYENLÍTŐI GUINEA

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA MENGUE

ENGOGA MBO NCHAMA

GABON

MANGOUALA

NDONG NZONG

RISSONGA

NZEH ELLANG

GAMBIA

SILLAH

NJIE

CAMARA

GHÁNA

ALIFO

NSIAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

SOUMAH

BISSAU-GUINEA

MANE

DIAS

JAMAICA

PHILLIPS

KENYA

KEMBI GITURA

OCHIENG

SIALAI

MBAYA

NDINDIRI

CHEBET

KARWITHA

MADAGASZKÁR

VANOVASON

LEVAO

RAHARINIRINA

LIAHOSOA

RAZAFINDRATASY

MALAWI

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

PATEL

MALI

CISSE

M. DIALLO

MAURITÁNIA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

MOKHTAR

MINT HAMA OULD GHRIB

MOZAMBIK

NEMBA UAIENE

DAVA

MATE

NIGER

TIEMOKO

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

ILLO

MCAZALICA

NIGÉRIA

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

SZENEGÁL

SECK

LO

TALL

SIERRA LEONE

KUYEMBEH

LEWALLY

SORIE

KOROMA

DÉL-AFRIKA

STEENHUISEN

L.M. NZIMANDE

L. NZIMANDE

ROTHKEGEL

MADLALA

PAULSEN

SURINAME

NELSON

VISHNUDATT

TANZÁNIA

MWANJELWA

YAKUBU

MAKWAI

TOGO

AZILAN

TRINIDAD ÉS TOBAGO

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

AKOL OKULLU

BAKO

TANNA

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

ZAMBIA

KABWE

MUBANGA

MUMBA

NGULUBE

AKCS-TANÁCS

MOHAMED DIARÉ, gazdasági és pénzügyi államtitkár (Guineai Köztársaság), az AKCS Tanácsának soros elnöke

EU TANÁCS

EURÓPAI BIZOTTSÁG

NEVEN MIMICA, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagja

EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT

DE PEYRON, a pánafrikai ügyekkel foglalkozó osztály vezetője

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

VERBOVEN

AFRIKAI UNIÓ

IGUEH

AKCS TITKÁRSÁG

MUMUNI, társfőtitkár

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(1)  Az országot képviselő személy nem parlamenti képviselő.

(2)  Megfigyelőként.

(3)  A 2014. december 1-i ülésen jelen lévők.

(4)  A 2014. december 2-i ülésen jelen lévők.

(5)  A 2014. december 3-i ülésen jelen lévők.

---

III. MELLÉKLET

A NEM PARLAMENTI KÜLDÖTTEK AKKREDITÁLÁSA

Kelet-Timor

Nelson SANTOS

nagykövet

Kelet-Timor Nagykövetsége

Trinidad és Tobago

Margaret Allison KING-ROUSSEAU

nagykövet

Trinidad és Tobago Nagykövetsége

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a nemzeti megbékélés kihívásairól a konfliktus utáni és válság utáni országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2. cikkére és 21. cikkének (1) és (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2. cikkére és 21. cikkének (1) és (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban megkötött AKCS–EK partnerségi megállapodásra, és különösen annak 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban megkötött AKCS–EK partnerségi megállapodásra, és különösen annak 11. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának 2013. április 9. és 22. között Banjulban (Gambia) megtartott 53. rendes ülésén elfogadott, az afrikai átmeneti igazságszolgáltatásról szóló 235. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának 2013. április 9. és 22. között Banjulban (Gambia) megtartott 53. rendes ülésén elfogadott, az afrikai átmeneti igazságszolgáltatásról szóló 235. számú határozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2006. június 1-jei állásfoglalására a nők fegyveres konfliktusokban kialakult helyzetéről, valamint a konfliktust követő helyzetben lévő országokban az újjáépítésben és a demokratikus folyamatban játszott szerepükről (2005/2215(INI)), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2006. június 1-jei állásfoglalására a nők fegyveres konfliktusokban kialakult helyzetéről, valamint a konfliktust követő helyzetben lévő országokban az újjáépítésben és a demokratikus folyamatban játszott szerepükről (2005/2215(INI)),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az Emberi Jogok Nemzetközi Egyezségokmányaira, valamint az 1949. augusztus 12-i Genfi Egyezményekre és azok 1977. június 8-i kiegészítő jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az Emberi Jogok Nemzetközi Egyezségokmányaira, valamint az 1949. augusztus 12-i Genfi Egyezményekre és azok 1977. június 8-i kiegészítő jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a konfliktusos és konfliktus utáni társadalmakban a jogállamiságról és az átmeneti igazságszolgáltatásról szóló jelentésére (S/2004/616), valamint az abban foglalt, vonatkozó ajánlásokra, tekintettel az ENSZ főtitkárának „Erősségeink egyesítése: a jogállamiság Egyesült Nemzetek általi támogatásának növelése” című (A/61/636-S/2006/980) és „A közvetítés fejlesztése és azzal kapcsolatos támogató tevékenységek erősítése” című (S/2009/189) jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a konfliktusos és konfliktus utáni társadalmakban a jogállamiságról és az átmeneti igazságszolgáltatásról szóló jelentésére (S/2004/616), valamint az abban foglalt, vonatkozó ajánlásokra, tekintettel az ENSZ főtitkárának „Erősségeink egyesítése: a jogállamiság Egyesült Nemzetek általi támogatásának növelése” című (A/61/636-S/2006/980) és „A közvetítés fejlesztése és azzal kapcsolatos támogató tevékenységek erősítése” című (S/2009/189) jelentéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának az emberi jogokról és az átmeneti igazságszolgáltatásról (2005/70, 2005. április 20.), a büntetlenségről (2005/81, 2005. április 21.) és az igazságszolgáltatáshoz való jogról (2005/66, 2005. április 20.) szóló határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának az emberi jogokról és az átmeneti igazságszolgáltatásról (2005/70, 2005. április 20.), a büntetlenségről (2005/81, 2005. április 21.) és az igazságszolgáltatáshoz való jogról (2005/66, 2005. április 20.) szóló határozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Az emberi jogok nemzetközi jogát és a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan és kirívó módon megsértő cselekmények áldozatainak jogorvoslathoz és kárpótláshoz való jogára vonatkozó alapelvek és iránymutatás” című, 2005. december 16-i 60/147. sz. határozatára és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogokról és az átmeneti igazságszolgáltatásról, illetve az igazságszolgáltatáshoz való jogról szóló 2008. szeptember 24-i, 9/10. és 9/11. sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Az emberi jogok nemzetközi jogát és a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan és kirívó módon megsértő cselekmények áldozatainak jogorvoslathoz és kárpótláshoz való jogára vonatkozó alapelvek és iránymutatás” című, 2005. december 16-i 60/147. sz. határozatára és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogokról és az átmeneti igazságszolgáltatásról, illetve az igazságszolgáltatáshoz való jogról szóló 2008. szeptember 24-i, 9/10. és 9/11. sz. határozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése Emberi Jogi Tanácsának az igazságszolgáltatáshoz való jogról szóló 2009. október 12-i, 12/12. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése Emberi Jogi Tanácsának az igazságszolgáltatáshoz való jogról szóló 2009. október 12-i, 12/12. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a konfliktusok utáni béketeremtésről szóló 2010. április 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a konfliktusok utáni béketeremtésről szóló 2010. április 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a nemzetközi béke és biztonság fenntartása során a jogállamiság előmozdításáról és megerősítéséről szóló 2010. június 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a nemzetközi béke és biztonság fenntartása során a jogállamiság előmozdításáról és megerősítéséről szóló 2010. június 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. október 18-i, 1325. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. október 18-i, 1325. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. október 18-i, 2122. sz. határozatára, amelynek célja a nők szerepének erősítése a konfliktusmegelőzés valamennyi szakaszában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. október 18-i, 2122. sz. határozatára, amelynek célja a nők szerepének erősítése a konfliktusmegelőzés valamennyi szakaszában,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának „A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: A biztonsági ágazat reformja: kihívások és lehetőségek” című 2014. április 28-i, 2151. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának „A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: A biztonsági ágazat reformja: kihívások és lehetőségek” című 2014. április 28-i, 2151. sz. határozatára,

| — | tekintettel a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelméről szóló, 1954. évi hágai UNESCO-egyezményre, valamint annak 1954. évi első és 1999. március 26-i második jegyzőkönyvére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelméről szóló, 1954. évi hágai UNESCO-egyezményre, valamint annak 1954. évi első és 1999. március 26-i második jegyzőkönyvére;

| — | tekintettel a dél-afrikai Igazság és Megbékélés Bizottságának jelentésére, amely az országban az 1960. évi sharpeville-i mészárlás óta elkövetett emberijog-sértések jegyzékbe vételét célozta az erőszakos cselekmények áldozatai és elkövetői közötti nemzeti megbékélés érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dél-afrikai Igazság és Megbékélés Bizottságának jelentésére, amely az országban az 1960. évi sharpeville-i mészárlás óta elkövetett emberijog-sértések jegyzékbe vételét célozta az erőszakos cselekmények áldozatai és elkövetői közötti nemzeti megbékélés érdekében,

| — | tekintettel a demokrácia és a választási segítségnyújtás nemzetközi intézete (IDEA) által készített, „Erőszakos konfliktusok utáni megbékélés” című kézikönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia és a választási segítségnyújtás nemzetközi intézete (IDEA) által készített, „Erőszakos konfliktusok utáni megbékélés” című kézikönyvre,

| — | tekintettel az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD/DAC) által 2007-ben kiadott, „A biztonsági rendszerek reformjáról: A biztonság és az igazságosság támogatása” című kézikönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD/DAC) által 2007-ben kiadott, „A biztonsági rendszerek reformjáról: A biztonság és az igazságosság támogatása” című kézikönyvre,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2014. március 19-én, Strasbourgban elfogadott, a terrorizmus globális terjedéséről: az internet és a közösségi média szerepéről szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2014. március 19-én, Strasbourgban elfogadott, a terrorizmus globális terjedéséről: az internet és a közösségi média szerepéről szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/101.715/14/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/101.715/14/fin.),

| A. | mivel számos AKCS és európai uniós országban van vagy volt olyan belső fegyveres konfliktus, amely politikai, társadalmi, gazdasági, etnikai vagy vallási feszültségek miatt alakult ki; |
| --- | --- |

A.

mivel számos AKCS és európai uniós országban van vagy volt olyan belső fegyveres konfliktus, amely politikai, társadalmi, gazdasági, etnikai vagy vallási feszültségek miatt alakult ki;

| B. | mivel a valóban befogadó stabilizációs és fejlesztési, valamint megbékélési folyamat biztosításához elengedhetetlen az alapvető társadalmi-gazdasági feltételek megteremtése, és mivel egy ilyen folyamat elindítása az egyetlen módja annak, hogy meg lehessen előzni a konfliktusok ismétlődő kiújulását; |
| --- | --- |

B.

mivel a valóban befogadó stabilizációs és fejlesztési, valamint megbékélési folyamat biztosításához elengedhetetlen az alapvető társadalmi-gazdasági feltételek megteremtése, és mivel egy ilyen folyamat elindítása az egyetlen módja annak, hogy meg lehessen előzni a konfliktusok ismétlődő kiújulását;

| C. | mivel a konfliktusok felerősítik az éhínség és az abszolút szegénység jelenségét, és hosszú időre megakasztják a fejlődést, miközben számos hosszan elhúzódó, rendkívül nehéz helyzetet okoznak; |
| --- | --- |

C.

mivel a konfliktusok felerősítik az éhínség és az abszolút szegénység jelenségét, és hosszú időre megakasztják a fejlődést, miközben számos hosszan elhúzódó, rendkívül nehéz helyzetet okoznak;

| D. | mivel a konfliktusok időtartama, súlyossága és az áldozatok száma határozza meg, hogy mennyire nehéz a konfliktusok megoldása és a valós megbékélés megvalósítása; |
| --- | --- |

D.

mivel a konfliktusok időtartama, súlyossága és az áldozatok száma határozza meg, hogy mennyire nehéz a konfliktusok megoldása és a valós megbékélés megvalósítása;

| E. | mivel a konfliktusok nőkre és gyermekekre, és ezáltal a békére és a megbékélésre gyakorolt káros hatása veszélyezteti a stabilitást és a fejlődést; |
| --- | --- |

E.

mivel a konfliktusok nőkre és gyermekekre, és ezáltal a békére és a megbékélésre gyakorolt káros hatása veszélyezteti a stabilitást és a fejlődést;

| F. | mivel egyes konfliktusok a lakosság jelentős részének elvándorlását okozhatják, és ezzel hozzájárulhatnak egész régiók gazdasági és demográfiai válságához; |
| --- | --- |

F.

mivel egyes konfliktusok a lakosság jelentős részének elvándorlását okozhatják, és ezzel hozzájárulhatnak egész régiók gazdasági és demográfiai válságához;

| G. | mivel fontos felvenni a harcot a rasszista megnyilvánulásokkal, valamint a megkülönböztető és intoleráns jellegű tendenciákkal; |
| --- | --- |

G.

mivel fontos felvenni a harcot a rasszista megnyilvánulásokkal, valamint a megkülönböztető és intoleráns jellegű tendenciákkal;

| H. | mivel a nők és lányok jogainak védelme, valamint a konfliktuskezelésbe és a nemzeti megbékélési folyamatokba való teljes körű és állandó bevonásuk döntően hozzájárul a tartós béke és a biztonság megteremtéséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel a nők és lányok jogainak védelme, valamint a konfliktuskezelésbe és a nemzeti megbékélési folyamatokba való teljes körű és állandó bevonásuk döntően hozzájárul a tartós béke és a biztonság megteremtéséhez;

| I. | mivel a megbékélés egyszerre célkitűzés és törekvés, ezért a valódi megbékélés olyan rendkívül bonyolult és hosszadalmas, akár számos generáción is átívelő folyamat, amelynek sikeréhez közös tartós elhatározásra, illetve olyan független szervezetek bevonására van szükség, amelyekben valamennyi fél megbízik; |
| --- | --- |

I.

mivel a megbékélés egyszerre célkitűzés és törekvés, ezért a valódi megbékélés olyan rendkívül bonyolult és hosszadalmas, akár számos generáción is átívelő folyamat, amelynek sikeréhez közös tartós elhatározásra, illetve olyan független szervezetek bevonására van szükség, amelyekben valamennyi fél megbízik;

| J. | mivel a megbékélés előfeltételeként össze kell állítani egy, az egyes felek által elkövetett erőszakos cselekményeket és bűntetteket a legapróbb részletekig feltáró jegyzéket, alaposan és pártatlanul fel kell tárni e tetteket, az elkövetőknek és az áldozatoknak tudomásul kell venniük azok elkövetését és körülményeit, illetve valamilyen formában igazságos jóvátételt kell nyújtani; |
| --- | --- |

J.

mivel a megbékélés előfeltételeként össze kell állítani egy, az egyes felek által elkövetett erőszakos cselekményeket és bűntetteket a legapróbb részletekig feltáró jegyzéket, alaposan és pártatlanul fel kell tárni e tetteket, az elkövetőknek és az áldozatoknak tudomásul kell venniük azok elkövetését és körülményeit, illetve valamilyen formában igazságos jóvátételt kell nyújtani;

| K. | mivel a megbékélést célzó intézkedések csak akkor lehetnek hatékonyak, ha összhangban állnak a nemzetközi joggal, elsősorban emberi jogi normákkal; |
| --- | --- |

K.

mivel a megbékélést célzó intézkedések csak akkor lehetnek hatékonyak, ha összhangban állnak a nemzetközi joggal, elsősorban emberi jogi normákkal;

| L. | mivel számos bűntett a Nemzetközi Büntetőbíróság hatáskörébe tartozik, amely bizonyos esetekben az egyetlen olyan hatóság, amely ítéletet hozhat, szankciót alkalmazhat és büntetőeljárást folytathat, ezzel gátat vetve a büntetlenségnek és elrettentve az elkövetőket; |
| --- | --- |

L.

mivel számos bűntett a Nemzetközi Büntetőbíróság hatáskörébe tartozik, amely bizonyos esetekben az egyetlen olyan hatóság, amely ítéletet hozhat, szankciót alkalmazhat és büntetőeljárást folytathat, ezzel gátat vetve a büntetlenségnek és elrettentve az elkövetőket;

| M. | mivel az elkövetett bűncselekmények és jogsértések a legtöbb esetben a lakosság széles körét érintő heves indulatok szélsőséges megnyilvánulásai, ezért ezen indulatok kiváltó okait kell kezelni; |
| --- | --- |

M.

mivel az elkövetett bűncselekmények és jogsértések a legtöbb esetben a lakosság széles körét érintő heves indulatok szélsőséges megnyilvánulásai, ezért ezen indulatok kiváltó okait kell kezelni;

| N. | mivel egyes esetekben felmerült a lakosság nagy részének hallgatólagos bűnrészessége és a nemzetközi közösség részbeni felelőssége; |
| --- | --- |

N.

mivel egyes esetekben felmerült a lakosság nagy részének hallgatólagos bűnrészessége és a nemzetközi közösség részbeni felelőssége;

| O. | mivel a bíróságokkal karöltve egy másik megközelítés is kialakult, melynek keretében a világ minden táján több mint húsz „ténymegállapító és békéltető bizottságot” állítottak fel, elsősorban Afrikában, melyek közül a dél-afrikai bizottság a legismertebb; |
| --- | --- |

O.

mivel a bíróságokkal karöltve egy másik megközelítés is kialakult, melynek keretében a világ minden táján több mint húsz „ténymegállapító és békéltető bizottságot” állítottak fel, elsősorban Afrikában, melyek közül a dél-afrikai bizottság a legismertebb;

| P. | mivel miközben az igazságszolgáltatás legalapvetőbb feltétele az igazság kiderítése, az igazságszolgáltatás, a megbékélés, az emlékezet és a társadalmi béke közötti kapcsolatok bonyolultak; mivel a büntetlenség gyakran a feledésen alapuló, a korábbi elnyomókat életben tartó logika, valamint az igazságszolgáltatás áldozatok által szorgalmazott logikája közötti vita központi eleme; |
| --- | --- |

P.

mivel miközben az igazságszolgáltatás legalapvetőbb feltétele az igazság kiderítése, az igazságszolgáltatás, a megbékélés, az emlékezet és a társadalmi béke közötti kapcsolatok bonyolultak; mivel a büntetlenség gyakran a feledésen alapuló, a korábbi elnyomókat életben tartó logika, valamint az igazságszolgáltatás áldozatok által szorgalmazott logikája közötti vita központi eleme;

| Q. | mivel az adott válságot kiváltó, illetve az annak véget vető társadalompolitikai körülmények minden egyes válság esetében egyediek, ezért minden esetben meg kell találni a megbékéléshez vezető legmegfelelőbb és célzott stratégiát, teljes körűen és becsületesen elismerve a belső és külső felelősségeket; |
| --- | --- |

Q.

mivel az adott válságot kiváltó, illetve az annak véget vető társadalompolitikai körülmények minden egyes válság esetében egyediek, ezért minden esetben meg kell találni a megbékéléshez vezető legmegfelelőbb és célzott stratégiát, teljes körűen és becsületesen elismerve a belső és külső felelősségeket;

| R. | mivel a megbékélés hosszú távú elkötelezettség, és ezért mindenképpen meg kell szilárdítani az igazságosság és a jogállamiság elvét, valamint a politikai stabilitást, gondoskodva arról, hogy a bizalom helyreállítását és megerősítését szolgáló folyamatot – a szegénység felszámolása céljából – konkrét társadalmi, oktatási, gazdasági integrációs, fejlesztési és újjáépítési intézkedések kísérjék; |
| --- | --- |

R.

mivel a megbékélés hosszú távú elkötelezettség, és ezért mindenképpen meg kell szilárdítani az igazságosság és a jogállamiság elvét, valamint a politikai stabilitást, gondoskodva arról, hogy a bizalom helyreállítását és megerősítését szolgáló folyamatot – a szegénység felszámolása céljából – konkrét társadalmi, oktatási, gazdasági integrációs, fejlesztési és újjáépítési intézkedések kísérjék;

| S. | mivel a minőségi és megkülönböztetésmentes oktatási rendszer pozitív hatással lehet a békére, és hozzájárulhat a későbbi konfliktusok megelőzéséhez; |
| --- | --- |

S.

mivel a minőségi és megkülönböztetésmentes oktatási rendszer pozitív hatással lehet a békére, és hozzájárulhat a későbbi konfliktusok megelőzéséhez;

| T. | mivel konfliktusok esetén az egyes etnikai vagy vallási kisebbségek kulturális öröksége gyakran a velük szembenálló csoport célpontjává válik, és mivel a közös történelem és hagyomány e szimbólumainak lerombolása következtében állandósul az érintett felek közötti gyűlölködés és harag, ami az úgynevezett „damnatio memoriae” jelenséghez vezet; |
| --- | --- |

T.

mivel konfliktusok esetén az egyes etnikai vagy vallási kisebbségek kulturális öröksége gyakran a velük szembenálló csoport célpontjává válik, és mivel a közös történelem és hagyomány e szimbólumainak lerombolása következtében állandósul az érintett felek közötti gyűlölködés és harag, ami az úgynevezett „damnatio memoriae” jelenséghez vezet;

| 1. | határozottan arra bátorítja a konfliktus utáni folyamatban részt vevő valamennyi felet, és különösen a vezető politikusokat, hogy konstruktív, inkluzív, nyitott és folyamatos párbeszéd révén segítsék a nemzeti megbékélést, mivel az adott ország békéjének és stabilitásának helyreállítása egyben az egész térségre leselkedő potenciális veszély felszámolását is jelenti; |
| --- | --- |

1.

határozottan arra bátorítja a konfliktus utáni folyamatban részt vevő valamennyi felet, és különösen a vezető politikusokat, hogy konstruktív, inkluzív, nyitott és folyamatos párbeszéd révén segítsék a nemzeti megbékélést, mivel az adott ország békéjének és stabilitásának helyreállítása egyben az egész térségre leselkedő potenciális veszély felszámolását is jelenti;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentek jelentős szerepet játszanak a megbékélés és a demokratizálódás folyamatában, mivel tükrözik a nemzetek sokszínűségét és elősegítik a különböző közösségek közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentek jelentős szerepet játszanak a megbékélés és a demokratizálódás folyamatában, mivel tükrözik a nemzetek sokszínűségét és elősegítik a különböző közösségek közötti párbeszédet;

| 3. | emlékezteti e feleket, hogy mennyire fontos a megbékélés üzenetének megerősítése dinamikus figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok révén, melyekkel biztosítható, hogy a lakosság egyértelműen támogassa a megbékélési folyamatot, és vegyen is részt abban; |
| --- | --- |

3.

emlékezteti e feleket, hogy mennyire fontos a megbékélés üzenetének megerősítése dinamikus figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok révén, melyekkel biztosítható, hogy a lakosság egyértelműen támogassa a megbékélési folyamatot, és vegyen is részt abban;

| 4. | javasolja, hogy ahol a bírósági rendszer nem képes megbirkózni a feladattal, felállíthatnának átmeneti igazságszolgáltatást célzó bírósági és bíróságon kívüli mechanizmusokat valamennyi csoport, többek között a nők, a fiatalok és a közösségi és vallási vezetők részvételével, figyelmet fordítva arra, hogy az ilyen mechanizmusok soha ne vezessenek az általános jogi eljárással való visszaéléshez vagy annak torzulásához; |
| --- | --- |

4.

javasolja, hogy ahol a bírósági rendszer nem képes megbirkózni a feladattal, felállíthatnának átmeneti igazságszolgáltatást célzó bírósági és bíróságon kívüli mechanizmusokat valamennyi csoport, többek között a nők, a fiatalok és a közösségi és vallási vezetők részvételével, figyelmet fordítva arra, hogy az ilyen mechanizmusok soha ne vezessenek az általános jogi eljárással való visszaéléshez vagy annak torzulásához;

| 5. | hangsúlyozza a nemzetközi közösség, és különösen a Nemzetközi Büntetőbíróság fontos szerepét a büntetlenség elleni harcban; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a nemzetközi közösség, és különösen a Nemzetközi Büntetőbíróság fontos szerepét a büntetlenség elleni harcban;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a „ténymegállapító és békéltető bizottságok” számára biztosítani kell a teljes függetlenséget, az elegendő erőforrást, valamint a feladataik megfelelő ellátásához szükséges hatásköröket; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a „ténymegállapító és békéltető bizottságok” számára biztosítani kell a teljes függetlenséget, az elegendő erőforrást, valamint a feladataik megfelelő ellátásához szükséges hatásköröket;

| 7. | arra bátorítja valamennyi parlamentet, hogy állítsanak fel az emberi jogokkal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó bizottságot; |
| --- | --- |

7.

arra bátorítja valamennyi parlamentet, hogy állítsanak fel az emberi jogokkal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó bizottságot;

| 8. | arra kéri a béketárgyalások résztvevőit, hogy álljanak ellen a kísértésnek, és az átfogó megállapodásokba ne illesszenek amnesztiazáradékot, mivel az rövid távon segítheti ugyan a folyamatot, de újabb konfliktus kialakulásához is vezethet; |
| --- | --- |

8.

arra kéri a béketárgyalások résztvevőit, hogy álljanak ellen a kísértésnek, és az átfogó megállapodásokba ne illesszenek amnesztiazáradékot, mivel az rövid távon segítheti ugyan a folyamatot, de újabb konfliktus kialakulásához is vezethet;

| 9. | hangsúlyozza, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti megbékélési folyamatok eredményeképpen csökkenjenek a védelmi kiadások, és hogy ez az egész társadalom hasznára váljon, beleértve a legkiszolgáltatottabbakat is; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti megbékélési folyamatok eredményeképpen csökkenjenek a védelmi kiadások, és hogy ez az egész társadalom hasznára váljon, beleértve a legkiszolgáltatottabbakat is;

| 10. | külön hangsúlyozza, hogy el kell fogadni, hogy az emberiesség elleni és a háborús bűncselekmények esetén az elévülés nem alkalmazható; |
| --- | --- |

10.

külön hangsúlyozza, hogy el kell fogadni, hogy az emberiesség elleni és a háborús bűncselekmények esetén az elévülés nem alkalmazható;

| 11. | kiemeli, hogy konfliktus utáni helyzetekben a nemzetközi közösségnek fontos szerepet kell játszania a béke és az igazságszolgáltatás iránti igények közötti megfelelő egyensúly fenntartásában, és megfelelő technikai segítségnyújtással kiegészített, pártatlan közvetítésre szólít fel; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy konfliktus utáni helyzetekben a nemzetközi közösségnek fontos szerepet kell játszania a béke és az igazságszolgáltatás iránti igények közötti megfelelő egyensúly fenntartásában, és megfelelő technikai segítségnyújtással kiegészített, pártatlan közvetítésre szólít fel;

| 12. | felszólítja a nemzetközi és regionális szervezeteket, köztük az Európai Uniót, hogy az instabil államok normalizációs folyamatainak támogatásával kapcsolatban fogadjanak el átfogó és a társadalmi nemek szempontjait figyelembe vevő megközelítést; hangsúlyozza azonban, hogy mindegyik helyzet egyedi, és rámutat arra, hogy stratégiákat, eszközöket és módszereket kell kidolgozni az intézmények és a lakosság közötti, valamint az emberek közötti kölcsönös bizalom létrehozása érdekében, teljes mértékben tiszteletben tartva a sokféleséget; szorgalmazza továbbá a béketeremtéssel foglalkozó oktatási programok, valamint a legkiszolgáltatottabbakat célzó szociális védelmi rendszerek támogatását; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a nemzetközi és regionális szervezeteket, köztük az Európai Uniót, hogy az instabil államok normalizációs folyamatainak támogatásával kapcsolatban fogadjanak el átfogó és a társadalmi nemek szempontjait figyelembe vevő megközelítést; hangsúlyozza azonban, hogy mindegyik helyzet egyedi, és rámutat arra, hogy stratégiákat, eszközöket és módszereket kell kidolgozni az intézmények és a lakosság közötti, valamint az emberek közötti kölcsönös bizalom létrehozása érdekében, teljes mértékben tiszteletben tartva a sokféleséget; szorgalmazza továbbá a béketeremtéssel foglalkozó oktatási programok, valamint a legkiszolgáltatottabbakat célzó szociális védelmi rendszerek támogatását;

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy helyi szinten konkrét lépéseket tegyenek a társadalmon belüli megbékélés támogatása érdekében, különösen a fiatalokat célzó tájékoztató kampányok és olyan közös projektek révén, amelyek áthidalhatják a konfliktusok hátterében álló etnikai, vallási és politikai megosztottságot; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy helyi szinten konkrét lépéseket tegyenek a társadalmon belüli megbékélés támogatása érdekében, különösen a fiatalokat célzó tájékoztató kampányok és olyan közös projektek révén, amelyek áthidalhatják a konfliktusok hátterében álló etnikai, vallási és politikai megosztottságot;

| 14. | ösztönzi a nemzetközi közösséget és az összes érintett szereplőt annak biztosítására, hogy a megbékélési folyamat során a rászorulókat – különösen a legyőzött oldalhoz tartozókat – ne fosszák meg a humanitárius segélytől; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi a nemzetközi közösséget és az összes érintett szereplőt annak biztosítására, hogy a megbékélési folyamat során a rászorulókat – különösen a legyőzött oldalhoz tartozókat – ne fosszák meg a humanitárius segélytől;

| 15. | felszólítja az államokat, hogy támogassák a helyi békekezdeményezéseket, és a konfliktus utáni rehabilitációs, reintegrációs és újjáépítési folyamatok során vegyék figyelembe a nők igényeit; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az államokat, hogy támogassák a helyi békekezdeményezéseket, és a konfliktus utáni rehabilitációs, reintegrációs és újjáépítési folyamatok során vegyék figyelembe a nők igényeit;

| 16. | felszólítja a nemzetközi szervezeteket, és különösen az ENSZ Gyermekalapját (az UNICEF-et), hogy támogassák a kormányokat a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekeket célzó cselekvési tervek elfogadásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a nemzetközi szervezeteket, és különösen az ENSZ Gyermekalapját (az UNICEF-et), hogy támogassák a kormányokat a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekeket célzó cselekvési tervek elfogadásában és végrehajtásában;

| 17. | felszólítja valamennyi államot, hogy ratifikálják és hajtsák végre a 2014. december 24-én hatályba lépő fegyverkereskedelmi szerződést, annak biztosítása érdekében, hogy:






  — | transzferengedélyeket csak engedély vagy egyedi felhatalmazás bemutatása ellenében lehessen kiállítani; |
| --- | --- | --- |

17.

felszólítja valamennyi államot, hogy ratifikálják és hajtsák végre a 2014. december 24-én hatályba lépő fegyverkereskedelmi szerződést, annak biztosítása érdekében, hogy:

—

transzferengedélyeket csak engedély vagy egyedi felhatalmazás bemutatása ellenében lehessen kiállítani;

| — | betartsák az alkalmazandó nemzetközi jogszabályokból eredő kötelezettségeket; |
| --- | --- |

—

betartsák az alkalmazandó nemzetközi jogszabályokból eredő kötelezettségeket;

| — | tartsák tiszteletben és hajtsák végre az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elhatározott embargókat; valamint hogy |
| --- | --- |

—

tartsák tiszteletben és hajtsák végre az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elhatározott embargókat; valamint hogy

| — | ne állítsanak ki engedélyeket és felhatalmazásokat, ha fennáll a kockázata az emberi jogok vagy a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének, és különösen, ha fennáll a kockázata annak, hogy ezek a fegyverek jogosulatlan személyek, például terroristák, zsoldos katonák vagy gerillák kezébe kerülnek, veszélyeztetve ezzel a belső és/vagy regionális biztonságot és stabilitást; |
| --- | --- |

—

ne állítsanak ki engedélyeket és felhatalmazásokat, ha fennáll a kockázata az emberi jogok vagy a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének, és különösen, ha fennáll a kockázata annak, hogy ezek a fegyverek jogosulatlan személyek, például terroristák, zsoldos katonák vagy gerillák kezébe kerülnek, veszélyeztetve ezzel a belső és/vagy regionális biztonságot és stabilitást;

| 18. | felszólítja valamennyi államot az összes olyan kezdeményezés és program támogatására, amelyek azt szolgálják, hogy a konfliktus áldozatául esett nők aktív és konstruktív személyekként természetes módon, fokozatosan visszailleszkedjenek a társadalomba; |
| --- | --- |

18.

felszólítja valamennyi államot az összes olyan kezdeményezés és program támogatására, amelyek azt szolgálják, hogy a konfliktus áldozatául esett nők aktív és konstruktív személyekként természetes módon, fokozatosan visszailleszkedjenek a társadalomba;

| 19. | rámutat arra az alapvető szerepre, amelyet a civil társadalom a hatóságok és a békéltető szervezetek közötti összekötőként játszhat; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra az alapvető szerepre, amelyet a civil társadalom a hatóságok és a békéltető szervezetek közötti összekötőként játszhat;

| 20. | kiemeli a plurális, szabad és független média jelentőségét, amely olyan alapvető eszköz, mellyel fel lehet hívni a figyelmet a megbékélési folyamatra, ki lehet állni mellette és támogatást lehet szerezni hozzá, és amely segíthet a demokratikus felügyelet gyakorlásában és a folyamatok átláthatóvá tételében is; |
| --- | --- |

20.

kiemeli a plurális, szabad és független média jelentőségét, amely olyan alapvető eszköz, mellyel fel lehet hívni a figyelmet a megbékélési folyamatra, ki lehet állni mellette és támogatást lehet szerezni hozzá, és amely segíthet a demokratikus felügyelet gyakorlásában és a folyamatok átláthatóvá tételében is;

| 21. | elismeri, hogy a bűncselekmények és jogsértések jóvátétele minden megbékélési folyamat fontos eleme, ezért szorgalmazza, hogy az állami költségvetésekben biztosítsanak külön költségvetési tételt erre a célra; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy a bűncselekmények és jogsértések jóvátétele minden megbékélési folyamat fontos eleme, ezért szorgalmazza, hogy az állami költségvetésekben biztosítsanak külön költségvetési tételt erre a célra;

| 22. | hangsúlyozza a jogállamiság előmozdításának, valamint a mindenki előtt nyitva álló igazságszolgáltatás biztosításának jelentőségét, többek között hatékony, elszámoltatható és átlátható intézmények létrehozása révén; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a jogállamiság előmozdításának, valamint a mindenki előtt nyitva álló igazságszolgáltatás biztosításának jelentőségét, többek között hatékony, elszámoltatható és átlátható intézmények létrehozása révén;

| 23. | hangsúlyozza a tárgyi és szellemi – és különösen a különböző érintett etnikai és vallási közösségek számára szimbolikus jelentőséggel bíró – kulturális örökség megóvásának fontosságát; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a tárgyi és szellemi – és különösen a különböző érintett etnikai és vallási közösségek számára szimbolikus jelentőséggel bíró – kulturális örökség megóvásának fontosságát;

| 24. | határozottan ajánlja az állami struktúrák és különösen a bírósági rendszerhez kapcsolódó intézmények megerősítését; felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy ennek érdekében bocsássák rendelkezésre a szükséges erőforrásokat; |
| --- | --- |

24.

határozottan ajánlja az állami struktúrák és különösen a bírósági rendszerhez kapcsolódó intézmények megerősítését; felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy ennek érdekében bocsássák rendelkezésre a szükséges erőforrásokat;

| 25. | hangsúlyozza, hogy béke és stabilitás nélkül nincs fejlődés; üdvözli a békés és befogadó társadalmak előmozdításáról szóló 16. fenntartható fejlesztési cél (SDG) beillesztését az ENSZ 2015 utáni globális fejlesztési kerettel foglalkozó munkacsoportjának záródokumentumába; felszólítja az AKCS-államokat, az uniós tagállamokat, valamint a nemzetközi közösséget, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy a 16. fenntartható fejlesztési cél az új keretben önálló célként legyen megfogalmazva, valamint hogy a globális fejlesztési stratégia központi elemeként egy jogokon alapuló megközelítést alkalmazzanak; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy béke és stabilitás nélkül nincs fejlődés; üdvözli a békés és befogadó társadalmak előmozdításáról szóló 16. fenntartható fejlesztési cél (SDG) beillesztését az ENSZ 2015 utáni globális fejlesztési kerettel foglalkozó munkacsoportjának záródokumentumába; felszólítja az AKCS-államokat, az uniós tagállamokat, valamint a nemzetközi közösséget, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy a 16. fenntartható fejlesztési cél az új keretben önálló célként legyen megfogalmazva, valamint hogy a globális fejlesztési stratégia központi elemeként egy jogokon alapuló megközelítést alkalmazzanak;

| 26. | megjegyzi, hogy a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának támogatása és tiszteletben tartása az igazságosság és a tisztességes eljárás alapvető előfeltétele, valamint a megbékélés fontos demokratikus eszköze; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a bíróságok függetlenségének és pártatlanságának támogatása és tiszteletben tartása az igazságosság és a tisztességes eljárás alapvető előfeltétele, valamint a megbékélés fontos demokratikus eszköze;

| 27. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Unió és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsának, az AKCS-csoport regionális integrációs szervezeteinek, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

27.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Unió és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsának, az AKCS-csoport regionális integrációs szervezeteinek, valamint az ENSZ főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (2)

A magánszektor fejlesztési stratégiája, az innovációt is beleértve, a fenntartható fejlődés érdekében

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az első alkalommal 2005. június 25-én (3) Luxembourgban és második alkalommal 2010. június 22-én (4) Ouagadougouban módosított, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án (5) aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonoui Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első alkalommal 2005. június 25-én (3) Luxembourgban és második alkalommal 2010. június 22-én (4) Ouagadougouban módosított, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án (5) aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonoui Megállapodás),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy: „Az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul. Az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit” (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy: „Az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul. Az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit” (6),

| — | tekintettel a 2014 áprilisában Brüsszelben megrendezett negyedik EU–Afrika csúcstalálkozó nyomán kidolgozott, 2014–2017 közötti ütemtervre, és különösen annak 30. és 32. pontjaira, amelyek fő együttműködési területekként a tudomány, a technológia és az innováció jelentőségét hangsúlyozzák (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014 áprilisában Brüsszelben megrendezett negyedik EU–Afrika csúcstalálkozó nyomán kidolgozott, 2014–2017 közötti ütemtervre, és különösen annak 30. és 32. pontjaira, amelyek fő együttműködési területekként a tudomány, a technológia és az innováció jelentőségét hangsúlyozzák (7),

| — | tekintettel a Bizottság „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október. 13-i közleményére (COM(2011)0637), amely hangsúlyozza, hogy az EU-nak támogatnia kell a versenyképes helyi magánszektor fejlesztését a fejlődő országokban és új lehetőségeket kell feltárnia a magánszektor bevonására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október. 13-i közleményére (COM(2011)0637), amely hangsúlyozza, hogy az EU-nak támogatnia kell a versenyképes helyi magánszektor fejlesztését a fejlődő országokban és új lehetőségeket kell feltárnia a magánszektor bevonására,

| — | tekintettel „A magánszektor meghatározóbb szerepéről, a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2014. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2014)0263) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A magánszektor meghatározóbb szerepéről, a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2014. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2014)0263) (8),

| — | tekintettel az AKCS-országok magánszektorának fejlesztését célzó, 2014 áprilisában elfogadott stratégiai keretre (ACP/85/004/14), amelynek célja, hogy alapelvekkel és általános iránymutatással szolgáljon az AKCS-csoport számára a magánszektor fejlesztésével kapcsolatos jövőbeli fellépésekhez, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országok magánszektorának fejlesztését célzó, 2014 áprilisában elfogadott stratégiai keretre (ACP/85/004/14), amelynek célja, hogy alapelvekkel és általános iránymutatással szolgáljon az AKCS-csoport számára a magánszektor fejlesztésével kapcsolatos jövőbeli fellépésekhez,

| — | tekintettel a magánszektor AKCS-országokbeli fejlesztésének támogatását célzó közös AKCS–EU együttműködési keretre (ACP-EU 2119/14.: az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2014. június 16–18-i, 99. ülésének 7. számú határozata), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magánszektor AKCS-országokbeli fejlesztésének támogatását célzó közös AKCS–EU együttműködési keretre (ACP-EU 2119/14.: az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2014. június 16–18-i, 99. ülésének 7. számú határozata),

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az „Együttműködés az ENSZ és az összes érintett partner, különösen a magánszféra között” című, az ENSZ Közgyűlése által 2009. szeptember 1-jén elfogadott jelentésére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az „Együttműködés az ENSZ és az összes érintett partner, különösen a magánszféra között” című, az ENSZ Közgyűlése által 2009. szeptember 1-jén elfogadott jelentésére (9),

| — | tekintettel az ENSZ Fejlesztési Programjának a magánszektorral való együttműködésre vonatkozó stratégiájára (2012. július) (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Fejlesztési Programjának a magánszektorral való együttműködésre vonatkozó stratégiájára (2012. július) (10),

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára és különösen annak 20. bekezdésére, amely hangsúlyozza, hogy „erős partneri kapcsolatot” kell kifejleszteni „a magánszektorral és a civil társadalmi szervezetekkel a fejlődés elősegítése, valamint a szegénység felszámolása érdekében” (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára és különösen annak 20. bekezdésére, amely hangsúlyozza, hogy „erős partneri kapcsolatot” kell kifejleszteni „a magánszektorral és a civil társadalmi szervezetekkel a fejlődés elősegítése, valamint a szegénység felszámolása érdekében” (11),

| — | tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i Párizsi Nyilatkozatra és a 2008. szeptember 4-i accrai cselekvési programra, mely utóbbi szerint „vezető szerepet kell játszani a segélyek más fejlesztési forrásokkal való, a donorokkal folytatott párbeszédben történő összehangolásában, valamint a civil társadalom és a magánszektor részvételének ösztönzésében (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i Párizsi Nyilatkozatra és a 2008. szeptember 4-i accrai cselekvési programra, mely utóbbi szerint „vezető szerepet kell játszani a segélyek más fejlesztési forrásokkal való, a donorokkal folytatott párbeszédben történő összehangolásában, valamint a civil társadalom és a magánszektor részvételének ösztönzésében (12),

| — | tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló, 2011. december 1-jén elfogadott puszani partnerségre és különösen annak 32. bekezdésére, amely szerint el kell ismerni „a magánszektor vezető szerepét az innováció fejlesztésében, a jólét megteremtésében és a jövedelem- és munkahelyteremtésben, a belföldi erőforrások mozgósításában és ezzel együtt a szegénység csökkentésének elősegítésében (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló, 2011. december 1-jén elfogadott puszani partnerségre és különösen annak 32. bekezdésére, amely szerint el kell ismerni „a magánszektor vezető szerepét az innováció fejlesztésében, a jólét megteremtésében és a jövedelem- és munkahelyteremtésben, a belföldi erőforrások mozgósításában és ezzel együtt a szegénység csökkentésének elősegítésében (13),

| — | tekintettel a 2012. június 20–22-i„Rio+20” ENSZ Fenntartható Fejlődési Konferencia alkalmából kiadott ENSZ-jelentésre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 20–22-i„Rio+20” ENSZ Fenntartható Fejlődési Konferencia alkalmából kiadott ENSZ-jelentésre (14),

| — | tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra (15),

| — | tekintettel az EU Európa 2020 stratégiájára – és különösen ennek azon célkitűzésére, hogy a GDP 3 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítsák –, amely figyelmét mind az állami, mind a magánszektor kutatás-fejlesztési beruházásainak szükségességére, illetve célkitűzéseire összpontosítja (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Európa 2020 stratégiájára – és különösen ennek azon célkitűzésére, hogy a GDP 3 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítsák –, amely figyelmét mind az állami, mind a magánszektor kutatás-fejlesztési beruházásainak szükségességére, illetve célkitűzéseire összpontosítja (16),

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre (17),

| — | tekintettel a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra (18),

| — | tekintettel az ENSZ Globális Megállapodására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Globális Megállapodására (19),

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó, egymást kiegészítő jellegükről és egyedi hozzájárulásukról szóló iránymutatásaira (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó, egymást kiegészítő jellegükről és egyedi hozzájárulásukról szóló iránymutatásaira (20),

| — | tekintettel a Világbank-csoport integrált megközelítésére a Nemzetközi Fejlesztési Társuláshoz (IDA) tartozó országokban történő magánszektor-fejlesztés tekintetében (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank-csoport integrált megközelítésére a Nemzetközi Fejlesztési Társuláshoz (IDA) tartozó országokban történő magánszektor-fejlesztés tekintetében (21),

| — | tekintettel az Afrikai Fejlesztési Bank Csoport „A magánszektor fejlesztésének támogatása Afrikában” című, 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó magánszektor-fejlesztési stratégiájára (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Fejlesztési Bank Csoport „A magánszektor fejlesztésének támogatása Afrikában” című, 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó magánszektor-fejlesztési stratégiájára (22),

| — | tekintettel a Kelet-Afrikai Közösség magánszektor-fejlesztési stratégiájára (2006. július 30.) (23) és az azt követő, a 2011–2012-től 2015–2016-ig tartó időszakra szóló fejlesztési stratégiájára (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kelet-Afrikai Közösség magánszektor-fejlesztési stratégiájára (2006. július 30.) (23) és az azt követő, a 2011–2012-től 2015–2016-ig tartó időszakra szóló fejlesztési stratégiájára (24),

| — | tekintettel az EU Külügyek Tanácsának 2014. június 23-i ülésén, Luxembourgban elfogadott, a magánszektor fejlesztésben játszott szerepéről szóló tanácsi következtetésekre (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Külügyek Tanácsának 2014. június 23-i ülésén, Luxembourgban elfogadott, a magánszektor fejlesztésben játszott szerepéről szóló tanácsi következtetésekre (25),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó nyílt munkacsoportjára, illetve e munkacsoportnak a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos javaslataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó nyílt munkacsoportjára, illetve e munkacsoportnak a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos javaslataira,

| — | tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.700/14/fin), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.700/14/fin),

| A. | mivel széles körben elismert tény, hogy a magánszektor a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés, az áru- és szolgáltatáspiac, a kereskedelem és az innováció fő motorja, és a társadalmi, környezeti és gazdasági stabilitáshoz való hozzájárulás céljából döntő szerepet játszik a fenntarthatóbb fejlesztési megoldások kidolgozásában; |
| --- | --- |

A.

mivel széles körben elismert tény, hogy a magánszektor a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés, az áru- és szolgáltatáspiac, a kereskedelem és az innováció fő motorja, és a társadalmi, környezeti és gazdasági stabilitáshoz való hozzájárulás céljából döntő szerepet játszik a fenntarthatóbb fejlesztési megoldások kidolgozásában;

| B. | mivel a tág értelemben vett nemzetközi fejlesztési közösség egyre inkább középpontba helyezi a magánszektor fejlődést fellendítő szerepét, és hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a fejlődés és az üzleti eredmények kölcsönös fokozása érdekében kiszámítható és stabil mivel a tág értelemben vett nemzetközi fejlesztési közösség egyre inkább középpontba helyezi a magánszektor fejlődést fellendítő szerepét, és hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a fejlődés és az üzleti eredmények kölcsönös fokozása érdekében |
| --- | --- |

B.

mivel a tág értelemben vett nemzetközi fejlesztési közösség egyre inkább középpontba helyezi a magánszektor fejlődést fellendítő szerepét, és hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a fejlődés és az üzleti eredmények kölcsönös fokozása érdekében kiszámítható és stabil mivel a tág értelemben vett nemzetközi fejlesztési közösség egyre inkább középpontba helyezi a magánszektor fejlődést fellendítő szerepét, és hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a fejlődés és az üzleti eredmények kölcsönös fokozása érdekében

| C. | mivel az AKCS-országok magánszektora több kihívással küzd, amelyek között szerepel a hiányos infrastruktúra (különösen az energiaipar és a közlekedés terén), a finanszírozáshoz – többek között mikrohitelekhez és magvető tőkéhez – jutás hiánya vagy lehetetlensége, az oktatáshoz és a képességfejlesztéshez való hozzáférés hiánya vagy lehetetlensége, a nem megfelelő kormányzati szabályozás, a megszorító politikák és a kiterjedt informális szektor; |
| --- | --- |

C.

mivel az AKCS-országok magánszektora több kihívással küzd, amelyek között szerepel a hiányos infrastruktúra (különösen az energiaipar és a közlekedés terén), a finanszírozáshoz – többek között mikrohitelekhez és magvető tőkéhez – jutás hiánya vagy lehetetlensége, az oktatáshoz és a képességfejlesztéshez való hozzáférés hiánya vagy lehetetlensége, a nem megfelelő kormányzati szabályozás, a megszorító politikák és a kiterjedt informális szektor;

| D. | mivel az AKCS-országokban a magánszektor – az inkluzív zöld gazdaságra való áttérés céljából – előmozdíthatja a hatékony erőforrás-felhasználást biztosító, alacsony szén-dioxid-kibocsátású megoldásokba irányuló beruházást; |
| --- | --- |

D.

mivel az AKCS-országokban a magánszektor – az inkluzív zöld gazdaságra való áttérés céljából – előmozdíthatja a hatékony erőforrás-felhasználást biztosító, alacsony szén-dioxid-kibocsátású megoldásokba irányuló beruházást;

| E. | mivel a magánszektor, ezen belül a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) léte elengedhetetlen a munkahelyteremtéshez – különösen a legkevésbé fejlett országokban –, az állami bevételek megteremtéséhez, a jövedelmek növeléséhez, az áruk és szolgáltatások előállításának ösztönzéséhez, valamint az informálisról a formális gazdaságra való átállást segítő ösztönzők biztosításához; |
| --- | --- |

E.

mivel a magánszektor, ezen belül a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) léte elengedhetetlen a munkahelyteremtéshez – különösen a legkevésbé fejlett országokban –, az állami bevételek megteremtéséhez, a jövedelmek növeléséhez, az áruk és szolgáltatások előállításának ösztönzéséhez, valamint az informálisról a formális gazdaságra való átállást segítő ösztönzők biztosításához;

| F. | mivel az állami iparpolitikák hatékonyságának növelése érdekében ki kell használni a magánszektorban rejlő azon lehetőséget, hogy e szektor finanszírozó partnerként, végrehajtóként, tanácsadóként és közvetítőként is működhet; |
| --- | --- |

F.

mivel az állami iparpolitikák hatékonyságának növelése érdekében ki kell használni a magánszektorban rejlő azon lehetőséget, hogy e szektor finanszírozó partnerként, végrehajtóként, tanácsadóként és közvetítőként is működhet;

| G. | mivel a magánszektor fejlesztésének támogatását azokra a területekre kell összpontosítani, amelyeken az, további környezetterhelés nélkül, a leghathatósabban tudja csökkenteni a szegénységet a magánszektor célzott, innovatív és jól kidolgozott részvétele, többek között állami-magán partnerségek révén; |
| --- | --- |

G.

mivel a magánszektor fejlesztésének támogatását azokra a területekre kell összpontosítani, amelyeken az, további környezetterhelés nélkül, a leghathatósabban tudja csökkenteni a szegénységet a magánszektor célzott, innovatív és jól kidolgozott részvétele, többek között állami-magán partnerségek révén;

| H. | mivel a nemzetközi és transznacionális, illetve a regionális és helyi magánszektorbeli szereplők közötti együttműködést egyre inkább a magánszektor fejlesztését támogató és a vállalati társadalmi felelősségvállalást erősítő, hatékony eszköznek tekintik; |
| --- | --- |

H.

mivel a nemzetközi és transznacionális, illetve a regionális és helyi magánszektorbeli szereplők közötti együttműködést egyre inkább a magánszektor fejlesztését támogató és a vállalati társadalmi felelősségvállalást erősítő, hatékony eszköznek tekintik;

| I. | mivel különös hangsúlyt kell fektetni a nők és a fiatalok vállalkozói tevékenységére és foglalkoztatására, valamint az erőforrásokhoz, az oktatáshoz és a képzéshez, továbbá a helyi/regionális piacokhoz való hozzáférésükre; |
| --- | --- |

I.

mivel különös hangsúlyt kell fektetni a nők és a fiatalok vállalkozói tevékenységére és foglalkoztatására, valamint az erőforrásokhoz, az oktatáshoz és a képzéshez, továbbá a helyi/regionális piacokhoz való hozzáférésükre;

| J. | mivel a Globális Megállapodás egy nyitott és önkéntes, világszerte az érdekelt szereplők széles körének bevonásával zajló vállalati polgári kezdeményezés, amely arra kéri a vállalatokat, hogy befolyási területükön fogadjanak el, támogassanak és hajtsanak végre olyan alapelveket, amelyek az emberi jogokra, a munkaügyi normákra, a környezetvédelemre és a korrupció elleni küzdelemre vonatkoznak; |
| --- | --- |

J.

mivel a Globális Megállapodás egy nyitott és önkéntes, világszerte az érdekelt szereplők széles körének bevonásával zajló vállalati polgári kezdeményezés, amely arra kéri a vállalatokat, hogy befolyási területükön fogadjanak el, támogassanak és hajtsanak végre olyan alapelveket, amelyek az emberi jogokra, a munkaügyi normákra, a környezetvédelemre és a korrupció elleni küzdelemre vonatkoznak;

| K. | mivel az Afrikai Fejlesztési Bank szerint Afrikában ma már a magánszektor generálja a beruházások kétharmadát, a gazdasági teljesítmény háromnegyedét és a formális és informális foglalkoztatás kilenctizedét; |
| --- | --- |

K.

mivel az Afrikai Fejlesztési Bank szerint Afrikában ma már a magánszektor generálja a beruházások kétharmadát, a gazdasági teljesítmény háromnegyedét és a formális és informális foglalkoztatás kilenctizedét;

| 1. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy tényleges állami-magán együttműködés és erősebb partnerség jöjjön létre, és hogy a nemzeti és helyi hatóságok, illetve a magánszektor – a fejlesztési célkitűzések és az AKCS-országok inkluzívabb növekedésének elérése tekintetében viselt közös felelősségük jegyében – párbeszédet folytassanak; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy tényleges állami-magán együttműködés és erősebb partnerség jöjjön létre, és hogy a nemzeti és helyi hatóságok, illetve a magánszektor – a fejlesztési célkitűzések és az AKCS-országok inkluzívabb növekedésének elérése tekintetében viselt közös felelősségük jegyében – párbeszédet folytassanak;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági változások és a gazdasági fellendülésért vívott küzdelem idején az AKCS-országok magánszektorának növekedése lényegesen hozzájárulhat az AKCS-országok gazdaságának fellendüléséhez, valamint a lakosság életkörülményeinek javításához; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági változások és a gazdasági fellendülésért vívott küzdelem idején az AKCS-országok magánszektorának növekedése lényegesen hozzájárulhat az AKCS-országok gazdaságának fellendüléséhez, valamint a lakosság életkörülményeinek javításához;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a béke és a stabilitás a jólét és a gazdasági növekedés nélkülözhetetlen előfeltétele; e tekintetben kiemeli, hogy az ENSZ nyílt munkacsoportjának záródokumentumában javasolt 16. fenntartható fejlesztési cél, amely magában foglalja a békés és inkluzív társadalmak előmozdítását, valamint az igazságszolgáltatáshoz való általános hozzáférést és a hatékony, elszámoltatható és inkluzív intézmények kiépítését valamennyi szinten, továbbra is a 2015 utáni globális fejlesztési keret önálló célkitűzése; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a béke és a stabilitás a jólét és a gazdasági növekedés nélkülözhetetlen előfeltétele; e tekintetben kiemeli, hogy az ENSZ nyílt munkacsoportjának záródokumentumában javasolt 16. fenntartható fejlesztési cél, amely magában foglalja a békés és inkluzív társadalmak előmozdítását, valamint az igazságszolgáltatáshoz való általános hozzáférést és a hatékony, elszámoltatható és inkluzív intézmények kiépítését valamennyi szinten, továbbra is a 2015 utáni globális fejlesztési keret önálló célkitűzése;

| 4. | ösztönzi a magánszektor és különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások részvételét a fejlesztési politikák és stratégiák végrehajtásában, a fenntartható növekedés, a munkahelyteremtés és a szegénység csökkentésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

ösztönzi a magánszektor és különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások részvételét a fejlesztési politikák és stratégiák végrehajtásában, a fenntartható növekedés, a munkahelyteremtés és a szegénység csökkentésének elősegítése érdekében;

| 5. | úgy véli, hogy a gazdasági fejlődéshez kedvező üzleti környezet szükséges, amely olyan pilléreken nyugszik, mint az egyértelmű, stabil és átlátható szabályozási keret, a jogbiztonság, a jogállamiság tiszteletben tartása, a finanszírozáshoz való hozzáférés, a felesleges bürokrácia csökkentése, az infrastruktúrafejlesztés és a vállalkozói szellem támogatása. Egy ilyen környezet olyan versenyképes és innovatív (helyi) magánszektor – ezen belül mkkv-k – létrejöttét ösztönzi, amely rendelkezik a világszinten és regionális szinten integrált piacok, a bankszektor és a pénzügyi ágazatok által kínált lehetőségek kihasználásához szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a gazdasági fejlődéshez kedvező üzleti környezet szükséges, amely olyan pilléreken nyugszik, mint az egyértelmű, stabil és átlátható szabályozási keret, a jogbiztonság, a jogállamiság tiszteletben tartása, a finanszírozáshoz való hozzáférés, a felesleges bürokrácia csökkentése, az infrastruktúrafejlesztés és a vállalkozói szellem támogatása. Egy ilyen környezet olyan versenyképes és innovatív (helyi) magánszektor – ezen belül mkkv-k – létrejöttét ösztönzi, amely rendelkezik a világszinten és regionális szinten integrált piacok, a bankszektor és a pénzügyi ágazatok által kínált lehetőségek kihasználásához szükséges eszközökkel;

| 6. | hangsúlyozza a jelenkori üzleti világban végrehajtott innovációk fontosságát, és ösztönzi azon vállalkozások támogatását, amelyek úttörő megoldásokba fektetnek be vagy ilyen – a magánszektorban való működést döntően ösztönző – megoldásokat kínálnak másoknak; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a jelenkori üzleti világban végrehajtott innovációk fontosságát, és ösztönzi azon vállalkozások támogatását, amelyek úttörő megoldásokba fektetnek be vagy ilyen – a magánszektorban való működést döntően ösztönző – megoldásokat kínálnak másoknak;

| 7. | hangsúlyozza, hogy nemzetközi együttműködésre és hatékony fellépésre van szükség az adóelkerülés felszámolásához az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy nemzetközi együttműködésre és hatékony fellépésre van szükség az adóelkerülés felszámolásához az AKCS-országokban;

| 8. | úgy véli, hogy az AKCS-országok jövőbeli gazdasági növekedése és a fenntartható fejlődés kibontakozása szorosan összekapcsolódik a helyi magánszektor fejlődésével, ami elősegítheti a helyi gazdaságok diverzifikálását, tisztességes munkahelyek létrehozását, és növelheti az államok képességét arra, hogy hatékony keretet hozzanak létre az ezen országok előtt álló számos kihívás – például a hiányos infrastruktúra, a nem megfelelő szabályozás, a fenntarthatatlan erőforrás-gazdálkodás (az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a nyersanyag-kitermelő iparágak, az erdőgazdálkodás és a halászat) és a szakképzett munkaerő súlyos hiánya – kezelésére; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az AKCS-országok jövőbeli gazdasági növekedése és a fenntartható fejlődés kibontakozása szorosan összekapcsolódik a helyi magánszektor fejlődésével, ami elősegítheti a helyi gazdaságok diverzifikálását, tisztességes munkahelyek létrehozását, és növelheti az államok képességét arra, hogy hatékony keretet hozzanak létre az ezen országok előtt álló számos kihívás – például a hiányos infrastruktúra, a nem megfelelő szabályozás, a fenntarthatatlan erőforrás-gazdálkodás (az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a nyersanyag-kitermelő iparágak, az erdőgazdálkodás és a halászat) és a szakképzett munkaerő súlyos hiánya – kezelésére;

| 9. | hangsúlyozza a közlekedési és az energiaágazatban történő folyamatos infrastruktúrafejlesztés szükségességét, ami nélkül a magánszektor tevékenysége akadályokba ütközik vagy bizonyos gazdasági ágazatokban akár ellehetetlenül; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a közlekedési és az energiaágazatban történő folyamatos infrastruktúrafejlesztés szükségességét, ami nélkül a magánszektor tevékenysége akadályokba ütközik vagy bizonyos gazdasági ágazatokban akár ellehetetlenül;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a magánszektornak a gazdasági tevékenységnek kedvező, a vállalkozások hatékony működését lehetővé tevő környezetre, valamint specifikus intézményekre és a fejlődést előmozdító politikákra van szüksége. E kedvező környezet létrehozása érdekében az AKCS-országoknak biztosítaniuk kell a makrogazdasági stabilitást, hatékony pénzügyi rendszert kell létrehozniuk, és elő kell mozdítaniuk és biztosítaniuk kell a versenyt, a politikai és társadalmi stabilitást, valamint – az oktatás és a szakképzés középpontba helyezése révén – a humántőke fejlődését; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a magánszektornak a gazdasági tevékenységnek kedvező, a vállalkozások hatékony működését lehetővé tevő környezetre, valamint specifikus intézményekre és a fejlődést előmozdító politikákra van szüksége. E kedvező környezet létrehozása érdekében az AKCS-országoknak biztosítaniuk kell a makrogazdasági stabilitást, hatékony pénzügyi rendszert kell létrehozniuk, és elő kell mozdítaniuk és biztosítaniuk kell a versenyt, a politikai és társadalmi stabilitást, valamint – az oktatás és a szakképzés középpontba helyezése révén – a humántőke fejlődését;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a magánszektor formális gazdaságban való fokozottabb részvételének támogatása és az informálisról a formális gazdaságra való átállás ösztönzése érdekében meg kell erősíteni az intézményeket és a kormányzást, és olyan politikákat kell bevezetni, amelyek elősegítik a helyi magánszektor fejlődését és az alapszolgáltatások szociális gazdaság általi biztosítását, és hozzájárulnak a belföldi erőforrások mozgósításához és az infrastruktúra fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a magánszektor formális gazdaságban való fokozottabb részvételének támogatása és az informálisról a formális gazdaságra való átállás ösztönzése érdekében meg kell erősíteni az intézményeket és a kormányzást, és olyan politikákat kell bevezetni, amelyek elősegítik a helyi magánszektor fejlődését és az alapszolgáltatások szociális gazdaság általi biztosítását, és hozzájárulnak a belföldi erőforrások mozgósításához és az infrastruktúra fejlesztéséhez;

| 12. | felszólítja a magánszektort és az állami hatóságokat, hogy hajtsanak végre egy ambiciózus Európa-Afrika programot, amely az energiabiztonságot és az energiához való általános hozzáférést elősegítő, a kölcsönös növekedést szolgáló politikán alapul; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a magánszektort és az állami hatóságokat, hogy hajtsanak végre egy ambiciózus Európa-Afrika programot, amely az energiabiztonságot és az energiához való általános hozzáférést elősegítő, a kölcsönös növekedést szolgáló politikán alapul;

| 13. | ösztönzi a magánszektor európai, nemzetközi és helyi szintű összefogását és együttműködését a szövetségek létrehozása és közös fellépések révén megvalósuló fejlődés céljából, a magánszektor helyi szintű tevékenységeinek élénkítése érdekében, többek között a vállalkozások alapításának adópolitikai ösztönzők, finanszírozáshoz jutás és kockázatmegosztó mechanizmusok általi támogatásával; |
| --- | --- |

13.

ösztönzi a magánszektor európai, nemzetközi és helyi szintű összefogását és együttműködését a szövetségek létrehozása és közös fellépések révén megvalósuló fejlődés céljából, a magánszektor helyi szintű tevékenységeinek élénkítése érdekében, többek között a vállalkozások alapításának adópolitikai ösztönzők, finanszírozáshoz jutás és kockázatmegosztó mechanizmusok általi támogatásával;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a képességfejlesztés megerősítése és a szakértelem fejlesztése nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a magánszektor erős és innovatív legyen, és hogy ez nem érhető el az oktatáshoz való általános hozzáférés, szakképzés, a vállalkozói készségek fejlesztése és a szakemberek és diákok globális mobilitási lehetőségeinek növelése nélkül; ösztönzi a diákok mobilitási programjait, többek között az AKCS-országok iskolái és egyetemei között; hangsúlyozza a jó gyakorlatoknak az EU és az AKCS-országok közötti cseréjében, többek között az Erasmus és az Erasmus Plus programok kapcsán szerzett európai tapasztalatok megosztásában rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a képességfejlesztés megerősítése és a szakértelem fejlesztése nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a magánszektor erős és innovatív legyen, és hogy ez nem érhető el az oktatáshoz való általános hozzáférés, szakképzés, a vállalkozói készségek fejlesztése és a szakemberek és diákok globális mobilitási lehetőségeinek növelése nélkül; ösztönzi a diákok mobilitási programjait, többek között az AKCS-országok iskolái és egyetemei között; hangsúlyozza a jó gyakorlatoknak az EU és az AKCS-országok közötti cseréjében, többek között az Erasmus és az Erasmus Plus programok kapcsán szerzett európai tapasztalatok megosztásában rejlő lehetőségeket;

| 15. | kiemeli, hogy a felelősségvállalás kialakítása érdekében az AKCS-országok szereplőit szorosan be kell vonni az Európai Fejlesztési Alap segítségével végrehajtott programokba; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy a felelősségvállalás kialakítása érdekében az AKCS-országok szereplőit szorosan be kell vonni az Európai Fejlesztési Alap segítségével végrehajtott programokba;

| 16. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a különböző intézkedési szintek (nemzeti indikatív programok, regionális indikatív programok, AKCS-n belüli források stb.) kiegészítsék egymást, lehetővé téve az egyes szinteken az AKCS-országok magánszektorának fejlesztése tekintetében keletkezett hozzáadott érték kihasználását; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a különböző intézkedési szintek (nemzeti indikatív programok, regionális indikatív programok, AKCS-n belüli források stb.) kiegészítsék egymást, lehetővé téve az egyes szinteken az AKCS-országok magánszektorának fejlesztése tekintetében keletkezett hozzáadott érték kihasználását;

| 17. | arra ösztönzi a magánszektort, hogy az infrastrukturális beruházásokat és a hitelhez jutást szolgáló támogatásokat stratégiai módon használja fel, szorosabban együttműködve – különösen a kkv-k esetében – azokkal a nemzetközi kereskedelmi bankokkal, amelyek képesek előmozdítani a vállalkozói készséget a fiatalok és a nők körében és tisztességes munkahelyeket teremteni; |
| --- | --- |

17.

arra ösztönzi a magánszektort, hogy az infrastrukturális beruházásokat és a hitelhez jutást szolgáló támogatásokat stratégiai módon használja fel, szorosabban együttműködve – különösen a kkv-k esetében – azokkal a nemzetközi kereskedelmi bankokkal, amelyek képesek előmozdítani a vállalkozói készséget a fiatalok és a nők körében és tisztességes munkahelyeket teremteni;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a magánszektor bevonása érdekében jobb koordinációra van szükség az állami és a magánszektor együttműködése terén, és az EU és az AKCS-országok között következetesebb és integráltabb, hatékony szabályokat tartalmazó megközelítést kell alkalmazni, valamint szociális, adózási, környezeti és költségvetési tekintetben is felelős üzleti gyakorlatokat kell kialakítani a szegénység és az egyenlőtlenség megszüntetésének elősegítése céljából; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a magánszektor bevonása érdekében jobb koordinációra van szükség az állami és a magánszektor együttműködése terén, és az EU és az AKCS-országok között következetesebb és integráltabb, hatékony szabályokat tartalmazó megközelítést kell alkalmazni, valamint szociális, adózási, környezeti és költségvetési tekintetben is felelős üzleti gyakorlatokat kell kialakítani a szegénység és az egyenlőtlenség megszüntetésének elősegítése céljából;

| 19. | kiemeli a nemzeti indikatív programok jelentőségét, amelyeket a kormányok saját politikái és stratégiái alapján, az egyes országok sajátos helyzetére és igényeire szabva alakítottak ki; hangsúlyozza, hogy növelni kell a magánszektor működési hatékonyságát és hatását a végrehajtási folyamatokra; |
| --- | --- |

19.

kiemeli a nemzeti indikatív programok jelentőségét, amelyeket a kormányok saját politikái és stratégiái alapján, az egyes országok sajátos helyzetére és igényeire szabva alakítottak ki; hangsúlyozza, hogy növelni kell a magánszektor működési hatékonyságát és hatását a végrehajtási folyamatokra;

| 20. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy adjanak át olyan technológiákat az AKCS-országoknak, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy hatékonyabban küzdjenek az éghajlatváltozás ellen; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy adjanak át olyan technológiákat az AKCS-országoknak, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy hatékonyabban küzdjenek az éghajlatváltozás ellen;

| 21. | hangsúlyozza az AKCS-n belüli együttműködés jelentőségét az AKCS-országokban a 11. EFA keretében végrehajtott magánszektor-fejlesztés támogatása tekintetében, valamint hogy az AKCS-országokat jobban kell tájékoztatni a Cotonoui Megállapodás keretében létrehozott, a magánszektor fejlesztését támogató meglévő programokról és eszközökről; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az AKCS-n belüli együttműködés jelentőségét az AKCS-országokban a 11. EFA keretében végrehajtott magánszektor-fejlesztés támogatása tekintetében, valamint hogy az AKCS-országokat jobban kell tájékoztatni a Cotonoui Megállapodás keretében létrehozott, a magánszektor fejlesztését támogató meglévő programokról és eszközökről;

| 22. | hangsúlyozza a fejlesztési segélyek végrehajtását nyomon követő mechanizmusok meglétének és fejlesztésének fontosságát, ami azt szolgálja, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a magánszektor-fejlesztést segítő meglévő eszközök támogató szerepét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a fejlesztési segélyek végrehajtását nyomon követő mechanizmusok meglétének és fejlesztésének fontosságát, ami azt szolgálja, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a magánszektor-fejlesztést segítő meglévő eszközök támogató szerepét;

| 23. | úgy véli, hogy az AKCS-országokban működő mkkv-k számára létfontosságú, hogy szorosabban együttműködjenek az európai mkkv-kkal olyan célzott köztámogatási programok révén, mint amilyeneket az Enterprise Europe Network biztosít, amely modellül szolgálhat a kkv-k közötti együttműködés fejlesztése terén, illetve abban, ahogyan a helyi szintet, elsősorban a mezőgazdaságban, beépíti az európai értékláncba, lehetővé téve ezáltal a technológia és a szaktudás átadását; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az AKCS-országokban működő mkkv-k számára létfontosságú, hogy szorosabban együttműködjenek az európai mkkv-kkal olyan célzott köztámogatási programok révén, mint amilyeneket az Enterprise Europe Network biztosít, amely modellül szolgálhat a kkv-k közötti együttműködés fejlesztése terén, illetve abban, ahogyan a helyi szintet, elsősorban a mezőgazdaságban, beépíti az európai értékláncba, lehetővé téve ezáltal a technológia és a szaktudás átadását;

| 24. | kiemeli az Európai Beruházási Bank szerepét az AKCS-országokbeli magánszektor-fejlesztés a beruházási keret révén történő támogatásában; |
| --- | --- |

24.

kiemeli az Európai Beruházási Bank szerepét az AKCS-országokbeli magánszektor-fejlesztés a beruházási keret révén történő támogatásában;

| 25. | bízik abban, hogy a jövőbeli európai pénzügyi tranzakciós adók jelentős hányadát a fejlődő országok segélyezésére fogják előirányozni; |
| --- | --- |

25.

bízik abban, hogy a jövőbeli európai pénzügyi tranzakciós adók jelentős hányadát a fejlődő országok segélyezésére fogják előirányozni;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a Szubszaharai-Afrikának, kombinált hitelek és támogatások nyújtásával, különös figyelmet kell szentelni, és kifejezi támogatását egy olyan több ágazatot felölelő eszköz létrehozása iránt, amely nemzeti léptékű finanszírozást tud biztosítani a Szubszaharai-Afrikában, lehetővé téve különösen a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz jutását; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a Szubszaharai-Afrikának, kombinált hitelek és támogatások nyújtásával, különös figyelmet kell szentelni, és kifejezi támogatását egy olyan több ágazatot felölelő eszköz létrehozása iránt, amely nemzeti léptékű finanszírozást tud biztosítani a Szubszaharai-Afrikában, lehetővé téve különösen a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz jutását;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az optimális megoldások eltérnek egymástól az egyes AKCS-országokban, mivel a szükséges intézményi kapacitás, átláthatóság, elszámoltathatóság és kedvező üzleti környezet eltérő mértékben van meg ezen országokban; mindazonáltal ösztönzi a jó gyakorlatok cseréjét, többek között az AKCS-országok között, valamint a sikertörténetek közzétételét; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az optimális megoldások eltérnek egymástól az egyes AKCS-országokban, mivel a szükséges intézményi kapacitás, átláthatóság, elszámoltathatóság és kedvező üzleti környezet eltérő mértékben van meg ezen országokban; mindazonáltal ösztönzi a jó gyakorlatok cseréjét, többek között az AKCS-országok között, valamint a sikertörténetek közzétételét;

| 28. | úgy véli, hogy a fejlődésnek kedvező, a gazdasági növekedés és a társadalmi haladás által meghatározott légkör elősegítése érdekében a társadalmi nemek kérdésére érzékeny jogszabályokat kell elfogadni annak érdekében, hogy bővüljenek a nők lehetőségei termelő tevékenységek elindítására, és ezt nem csak a hitelhez jutást lehetővé tevő igazságügyi reformok révén kell elérni, hanem emellett olyan egyedi képzési programok segítségével, amelyek nyomán az AKCS-országok oktatásának javulása valódi gazdasági lehetőségekben mutatkozhat meg; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a fejlődésnek kedvező, a gazdasági növekedés és a társadalmi haladás által meghatározott légkör elősegítése érdekében a társadalmi nemek kérdésére érzékeny jogszabályokat kell elfogadni annak érdekében, hogy bővüljenek a nők lehetőségei termelő tevékenységek elindítására, és ezt nem csak a hitelhez jutást lehetővé tevő igazságügyi reformok révén kell elérni, hanem emellett olyan egyedi képzési programok segítségével, amelyek nyomán az AKCS-országok oktatásának javulása valódi gazdasági lehetőségekben mutatkozhat meg;

| 29. | felszólít az egységes fejlesztéspolitikákkal és a magánszektor fejlesztésben való szerepvállalásával kapcsolatos puszani kötelezettségvállalások, valamint a segélyhatékonyságáról szóló Párizsi Nyilatkozatban és az accrai cselekvési programban elfogadott kötelezettségvállalások végrehajtására; hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni globális keret tervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni a magánszektor szerepét; |
| --- | --- |

29.

felszólít az egységes fejlesztéspolitikákkal és a magánszektor fejlesztésben való szerepvállalásával kapcsolatos puszani kötelezettségvállalások, valamint a segélyhatékonyságáról szóló Párizsi Nyilatkozatban és az accrai cselekvési programban elfogadott kötelezettségvállalások végrehajtására; hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni globális keret tervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni a magánszektor szerepét;

| 30. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, valamint az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek. |
| --- | --- |

30.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, valamint az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (26)

a rosszul tápláltság társadalmi és gazdasági következményeiről az AKCS-országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az AKCS-EK partnerségi megállapodásra („Cotonoui Megállapodás”), különösen annak 25. cikke (1) bekezdésének – az élelmezés javítására és az éhezés és az alultápláltság felszámolására vonatkozó – b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EK partnerségi megállapodásra („Cotonoui Megállapodás”), különösen annak 25. cikke (1) bekezdésének – az élelmezés javítására és az éhezés és az alultápláltság felszámolására vonatkozó – b) pontjára,

| — | tekintettel 2004. november 25-i, élelmiszersegélyezésről és élelmiszerbiztonságról szóló állásfoglalására (ACP-EU 3692/04fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2004. november 25-i, élelmiszersegélyezésről és élelmiszerbiztonságról szóló állásfoglalására (ACP-EU 3692/04fin.),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet 13 évre (a 2012–2025 közötti időszakra) szóló, az anyák, a csecsemők és a kisgyermekek táplálkozására vonatkozó átfogó megvalósítási tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet 13 évre (a 2012–2025 közötti időszakra) szóló, az anyák, a csecsemők és a kisgyermekek táplálkozására vonatkozó átfogó megvalósítási tervére,

| — | tekintettel az afrikai regionális táplálkozási stratégiára (2005–2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai regionális táplálkozási stratégiára (2005–2015),

| — | tekintettel „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret”című, 2013. március 12-i bizottsági közleményre (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret”című, 2013. március 12-i bizottsági közleményre (COM(2013)0141),

| — | tekintettel az európai és afrikai parlamenti képviselők által 2013. június 8-án közzétett, a gyermekek rossz táplálkozása elleni fellépés fokozását szorgalmazó felhívásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai és afrikai parlamenti képviselők által 2013. június 8-án közzétett, a gyermekek rossz táplálkozása elleni fellépés fokozását szorgalmazó felhívásra,

| — | tekintettel a Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.717/14/fin), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.717/14/fin),

| A. | mivel a rosszul tápláltság a túltápláltságot és az alultápláltságot is magában foglalja, és az egyének és a közösségek életében közvetlen negatív következményekkel jár, így betegséget és fogyatékosságot okoz, hátrányosan hat az agy fejlődésére és a tanulási képességre, valamint rontja a foglalkoztatási kilátásokat és a jövedelemszerző képességet; |
| --- | --- |

A.

mivel a rosszul tápláltság a túltápláltságot és az alultápláltságot is magában foglalja, és az egyének és a közösségek életében közvetlen negatív következményekkel jár, így betegséget és fogyatékosságot okoz, hátrányosan hat az agy fejlődésére és a tanulási képességre, valamint rontja a foglalkoztatási kilátásokat és a jövedelemszerző képességet;

| B. | mivel a FAO szerint megközelítőleg 2 milliárd ember nem fogyaszt elegendő mikroelemet – vitamint és ásványi anyagot –, ami rosszul tápláltságot okozhat, |
| --- | --- |

B.

mivel a FAO szerint megközelítőleg 2 milliárd ember nem fogyaszt elegendő mikroelemet – vitamint és ásványi anyagot –, ami rosszul tápláltságot okozhat,

| C. | mivel a rosszul tápláltság hátterében rengeteg tényező húzódik meg, többek között a szegénység, az élelmezés bizonytalansága, a rossz minőségű víz-, higiéniai és egészségügyi szolgáltatások, amelyek okai között szerepelhet a természeti erőforrások szűkössége, a rossz kormányzás, a konfliktusok, az éghajlatváltozás, a népességnövekedés, a helyi piacokat károsító exporttámogatások, a magas és ingadozó élelmiszerárak, valamint a helyi fogyasztásra élelmiszert előállító családi gazdaságok forrásainak elégtelensége, és mivel az afrikai AKCS-országok száhel-övezeti lakosságát különösen fenyegeti az aszály, az elsivatagosodás, a minimális oktatási és egészségügyi szolgáltatások hiánya, az elszigeteltség és a rossz kommunikációs rendszer; |
| --- | --- |

C.

mivel a rosszul tápláltság hátterében rengeteg tényező húzódik meg, többek között a szegénység, az élelmezés bizonytalansága, a rossz minőségű víz-, higiéniai és egészségügyi szolgáltatások, amelyek okai között szerepelhet a természeti erőforrások szűkössége, a rossz kormányzás, a konfliktusok, az éghajlatváltozás, a népességnövekedés, a helyi piacokat károsító exporttámogatások, a magas és ingadozó élelmiszerárak, valamint a helyi fogyasztásra élelmiszert előállító családi gazdaságok forrásainak elégtelensége, és mivel az afrikai AKCS-országok száhel-övezeti lakosságát különösen fenyegeti az aszály, az elsivatagosodás, a minimális oktatási és egészségügyi szolgáltatások hiánya, az elszigeteltség és a rossz kommunikációs rendszer;

| D. | mivel a rossz táplálkozás nem csak alultápláltságot, hanem elhízást is okoz, amelyek egyaránt károsan hatnak az egészségre és a fejlődésre; mivel a szubszaharai-afrikai országokban az élelmiszerhiányból eredő alultápláltság jelenti a legfőbb gondot, míg más AKCS-régiókban a szegénységgel összefüggő egészségtelen étrend az alultápláltság mellett elhízáshoz is vezethet; |
| --- | --- |

D.

mivel a rossz táplálkozás nem csak alultápláltságot, hanem elhízást is okoz, amelyek egyaránt károsan hatnak az egészségre és a fejlődésre; mivel a szubszaharai-afrikai országokban az élelmiszerhiányból eredő alultápláltság jelenti a legfőbb gondot, míg más AKCS-régiókban a szegénységgel összefüggő egészségtelen étrend az alultápláltság mellett elhízáshoz is vezethet;

| E. | mivel a társadalom leginkább perifériára szorult csoportjait, így a nőket, a gyermekeket, az időseket és a fogyatékossággal élőket fokozottabban fenyegeti a rosszul tápláltság és negatív következményeinek veszélye; |
| --- | --- |

E.

mivel a társadalom leginkább perifériára szorult csoportjait, így a nőket, a gyermekeket, az időseket és a fogyatékossággal élőket fokozottabban fenyegeti a rosszul tápláltság és negatív következményeinek veszélye;

| F. | mivel a rosszul tápláltság okai és következményei sokrétűek, ezért több ágazatra kiterjedő, inkluzív válaszokra van szükség, amelyeknek rövid vagy hosszabb távon az élelemhez való jogot (az élelem rendelkezésre állását, hozzáférhetőségét és megfelelőségét) biztosító, átfogóbb stratégiák részévé kell válniuk, a várandós nőkre és a két év alatti gyermekekre összpontosító közvetlen táplálkozásjavító intézkedések fokozása, illetve az élelmezés kérdésére fogékony fejlesztéspolitikák hatókörének kibővítése érdekében; mivel a nők, noha különösen kiszolgáltatott csoportot képeznek, amelyben a tartós alultápláltság több generáción keresztül fennálló problémákat – alacsony testsúlyt és táplálkozási hiányosságokat – okoz, a jövedelem növekedése esetén kulcsszerepet játszanak a családok és ezáltal a gyermekek étrendjének javításában; |
| --- | --- |

F.

mivel a rosszul tápláltság okai és következményei sokrétűek, ezért több ágazatra kiterjedő, inkluzív válaszokra van szükség, amelyeknek rövid vagy hosszabb távon az élelemhez való jogot (az élelem rendelkezésre állását, hozzáférhetőségét és megfelelőségét) biztosító, átfogóbb stratégiák részévé kell válniuk, a várandós nőkre és a két év alatti gyermekekre összpontosító közvetlen táplálkozásjavító intézkedések fokozása, illetve az élelmezés kérdésére fogékony fejlesztéspolitikák hatókörének kibővítése érdekében; mivel a nők, noha különösen kiszolgáltatott csoportot képeznek, amelyben a tartós alultápláltság több generáción keresztül fennálló problémákat – alacsony testsúlyt és táplálkozási hiányosságokat – okoz, a jövedelem növekedése esetén kulcsszerepet játszanak a családok és ezáltal a gyermekek étrendjének javításában;

| G. | mivel a hosszan tartó elégtelen tápanyagbevitel és a gyakori fertőzések növekedési elmaradást okozhatnak, aminek hatásai – a késői motoros és kognitív fejlődés – nagyrészt visszafordíthatatlanok; mivel az időszakos élelmiszerhiány és a kezeletlen gyakori betegségek, mint a hasmenés és a tüdőgyulladás, súlycsökkenést és esetleg akár halált is okozhatnak, és mivel a reproduktív korban lévő, alultáplált nők és lányok nagyobb eséllyel (súly és magasság tekintetében) kisebb újszülötteket hoznak világra; |
| --- | --- |

G.

mivel a hosszan tartó elégtelen tápanyagbevitel és a gyakori fertőzések növekedési elmaradást okozhatnak, aminek hatásai – a késői motoros és kognitív fejlődés – nagyrészt visszafordíthatatlanok; mivel az időszakos élelmiszerhiány és a kezeletlen gyakori betegségek, mint a hasmenés és a tüdőgyulladás, súlycsökkenést és esetleg akár halált is okozhatnak, és mivel a reproduktív korban lévő, alultáplált nők és lányok nagyobb eséllyel (súly és magasság tekintetében) kisebb újszülötteket hoznak világra;

| H. | mivel az alultápláltság okozza az öt év alatti korcsoportban bekövetkező halálesetek 45 %-át; |
| --- | --- |

H.

mivel az alultápláltság okozza az öt év alatti korcsoportban bekövetkező halálesetek 45 %-át;

| I. | mivel a rosszul tápláltsággal összefüggő halálozások és megbetegedések közvetlen veszteséget jelentenek a humántőke és a gazdaság termelékenysége terén, elsősorban a gyenge kognitív funkciók és a csökkent iskolai tanulási képességek miatt, amelyek a korai gyermekkori alultápláltság következményei; |
| --- | --- |

I.

mivel a rosszul tápláltsággal összefüggő halálozások és megbetegedések közvetlen veszteséget jelentenek a humántőke és a gazdaság termelékenysége terén, elsősorban a gyenge kognitív funkciók és a csökkent iskolai tanulási képességek miatt, amelyek a korai gyermekkori alultápláltság következményei;

| J. | mivel a korai gyermekkorukban alultáplált egyének későbbi életkorukban hajlamosabbak lesznek nem fertőző betegségekre, többek között cukorbetegségre és szív- és érrendszeri betegségekre, jelentősen növelve a forráshiányos egészségügyi rendszer kiadásait; |
| --- | --- |

J.

mivel a korai gyermekkorukban alultáplált egyének későbbi életkorukban hajlamosabbak lesznek nem fertőző betegségekre, többek között cukorbetegségre és szív- és érrendszeri betegségekre, jelentősen növelve a forráshiányos egészségügyi rendszer kiadásait;

| K. | mivel a rosszul tápláltság becsült teljes gazdasági költsége a bruttó hazai termék 2–3 %-át, a legérintettebb országokban pedig akár a 16 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

K.

mivel a rosszul tápláltság becsült teljes gazdasági költsége a bruttó hazai termék 2–3 %-át, a legérintettebb országokban pedig akár a 16 %-át teszi ki;

| L. | mivel a táplálkozás javítása előfeltétele az olyan célok elérésének, mint a szegénység és az éhezés felszámolása, a gyermekhalandóság csökkentése, az anyai egészség javítása, a betegségek leküzdése, a nők helyzetének javítása és az alapfokú iskolázottság általánossá tétele; |
| --- | --- |

L.

mivel a táplálkozás javítása előfeltétele az olyan célok elérésének, mint a szegénység és az éhezés felszámolása, a gyermekhalandóság csökkentése, az anyai egészség javítása, a betegségek leküzdése, a nők helyzetének javítása és az alapfokú iskolázottság általánossá tétele;

| M. | mivel világszerte mintegy 165 millió gyermek, azaz a világon élő gyermekek egynegyede szenved növekedési elmaradásban, és 2,6 millió öt év alatti gyermek hal meg évente alultápláltság miatt, akiknek több mint 90 %-a Afrikában és Ázsiában él; |
| --- | --- |

M.

mivel világszerte mintegy 165 millió gyermek, azaz a világon élő gyermekek egynegyede szenved növekedési elmaradásban, és 2,6 millió öt év alatti gyermek hal meg évente alultápláltság miatt, akiknek több mint 90 %-a Afrikában és Ázsiában él;

| N. | mivel megállapították, hogy az alultápláltság és felnőttkori következményeinek megelőzése szempontjából legkritikusabb időszak a gyermek életének első 1  000 napja, a terhesség idejét is beleszámítva, és mivel a csecsemőket hat hónapos korukig kizárólag szoptatással kell táplálni; |
| --- | --- |

N.

mivel megállapították, hogy az alultápláltság és felnőttkori következményeinek megelőzése szempontjából legkritikusabb időszak a gyermek életének első 1  000 napja, a terhesség idejét is beleszámítva, és mivel a csecsemőket hat hónapos korukig kizárólag szoptatással kell táplálni;

| O. | mivel a FAO megállapította, hogy a haszonnövények sokfélesége a huszadik században 75 %-kal csökkent és a létező haszonnövények egyharmada 2050-re eltűnhet; mivel mindössze 30 haszonnövény biztosítja az emberi kalóriafogyasztás 90 %-át és csupán három növényfaj (rizs, búza, kukorica) adja az emberi kalóriafogyasztás több mint felét; |
| --- | --- |

O.

mivel a FAO megállapította, hogy a haszonnövények sokfélesége a huszadik században 75 %-kal csökkent és a létező haszonnövények egyharmada 2050-re eltűnhet; mivel mindössze 30 haszonnövény biztosítja az emberi kalóriafogyasztás 90 %-át és csupán három növényfaj (rizs, búza, kukorica) adja az emberi kalóriafogyasztás több mint felét;

| P. | mivel a magánszektor, ezen belül a globális és nemzeti élelmiszer-ipari vállalatok, valamint a kisebb szereplők, mint a vállalkozók, gazdálkodók és piaci kereskedők nagymértékben hozzájárulhatnak az élelmezés javítását szolgáló, sok érdekelt részvételét igénylő erőfeszítésekhez; mivel a magánszektor erőfeszítéseinek ugyanakkor az élelemhez való jogon nyugvó, a rossz táplálkozás elleni küzdelmet célzó átfogóbb stratégiák részét kell képezniük, és megfelelően szabályozottnak kell lenniük; |
| --- | --- |

P.

mivel a magánszektor, ezen belül a globális és nemzeti élelmiszer-ipari vállalatok, valamint a kisebb szereplők, mint a vállalkozók, gazdálkodók és piaci kereskedők nagymértékben hozzájárulhatnak az élelmezés javítását szolgáló, sok érdekelt részvételét igénylő erőfeszítésekhez; mivel a magánszektor erőfeszítéseinek ugyanakkor az élelemhez való jogon nyugvó, a rossz táplálkozás elleni küzdelmet célzó átfogóbb stratégiák részét kell képezniük, és megfelelően szabályozottnak kell lenniük;

| Q. | mivel az élelmiszer- és élelmezésbiztonság fenntartható helyi, regionális és szubregionális mezőgazdasági-élelmezési rendszerek révén érhető el, amelyek egy olyan családi gazdálkodási modellen alapulnak, amelyben biztosított a termelőeszközökhöz (föld, eszközök, hitel stb.) való hozzáférés, és amely kisméretű, helyi, sokféle és elsősorban a helyi közösségek élelmezését célzó gazdaságokra épül; |
| --- | --- |

Q.

mivel az élelmiszer- és élelmezésbiztonság fenntartható helyi, regionális és szubregionális mezőgazdasági-élelmezési rendszerek révén érhető el, amelyek egy olyan családi gazdálkodási modellen alapulnak, amelyben biztosított a termelőeszközökhöz (föld, eszközök, hitel stb.) való hozzáférés, és amely kisméretű, helyi, sokféle és elsősorban a helyi közösségek élelmezését célzó gazdaságokra épül;

| R. | mivel egyre inkább felismerik, hogy a rossz táplálkozással kapcsolatos egyik nagy terhet a mérsékelten és krónikusan rosszul tápláltak jelentik, ami egy új, a megelőzést is magában foglaló megközelítést eredményez a kizárólag a kezelésre összpontosító szemlélet helyett; |
| --- | --- |

R.

mivel egyre inkább felismerik, hogy a rossz táplálkozással kapcsolatos egyik nagy terhet a mérsékelten és krónikusan rosszul tápláltak jelentik, ami egy új, a megelőzést is magában foglaló megközelítést eredményez a kizárólag a kezelésre összpontosító szemlélet helyett;

| S. | mivel a mezőgazdasághoz, a szociális védőhálókhoz, a korai gyermekkori fejlesztéshez és oktatáshoz kapcsolódó, a táplálkozást befolyásoló beavatkozások és programok hatalmas lehetőséget kínálnak a táplálkozásra irányuló intézkedések jelentőségének és hatékonyságának növelésére; |
| --- | --- |

S.

mivel a mezőgazdasághoz, a szociális védőhálókhoz, a korai gyermekkori fejlesztéshez és oktatáshoz kapcsolódó, a táplálkozást befolyásoló beavatkozások és programok hatalmas lehetőséget kínálnak a táplálkozásra irányuló intézkedések jelentőségének és hatékonyságának növelésére;

| T. | mivel sok fejlődő országban túlzott mértékben, fenntarthatatlan és nem bejelentett módon veszik igénybe a vadon élő állatokból nyert, csökkenő mennyiségű fehérjeforrásokat (bozóthús), ami a közeli jövőben ahhoz vezethet, hogy az étrend fehérjementes lesz, ez pedig tovább súlyosbítja a rosszul tápláltságot; |
| --- | --- |

T.

mivel sok fejlődő országban túlzott mértékben, fenntarthatatlan és nem bejelentett módon veszik igénybe a vadon élő állatokból nyert, csökkenő mennyiségű fehérjeforrásokat (bozóthús), ami a közeli jövőben ahhoz vezethet, hogy az étrend fehérjementes lesz, ez pedig tovább súlyosbítja a rosszul tápláltságot;

| U. | mivel a nagymértékben érintett AKCS-országok, a donorokkal, a többoldalú szervezetekkel és a magánszektorral együtt, felelősek azért, hogy növeljék a táplálkozással foglalkozó és a táplálkozást befolyásoló programoknak juttatott forrásokat; |
| --- | --- |

U.

mivel a nagymértékben érintett AKCS-országok, a donorokkal, a többoldalú szervezetekkel és a magánszektorral együtt, felelősek azért, hogy növeljék a táplálkozással foglalkozó és a táplálkozást befolyásoló programoknak juttatott forrásokat;

| V. | mivel rendkívül fontos, hogy a rosszul tápláltság elleni küzdelembe a családokat és a helyi közösségeket is bevonják, hogy még azokra a nagyon elszigetelt területekre is el lehessen jutni, ahol az állami struktúrák gyengék vagy nem működnek; |
| --- | --- |

V.

mivel rendkívül fontos, hogy a rosszul tápláltság elleni küzdelembe a családokat és a helyi közösségeket is bevonják, hogy még azokra a nagyon elszigetelt területekre is el lehessen jutni, ahol az állami struktúrák gyengék vagy nem működnek;

| W. | mivel a közegészségügyre fordított létfontosságú beruházásokkal párhuzamosan meg kell reformálni az élelmezési rendszereket, és a kormányok vezetésével, ugyanakkor a legfontosabb szereplők – a magánszektor, a civil társadalom és a közösségek – bevonásával összehangolt, globális erőfeszítéseket kell tenni a világ élelmezési rendszerének stabilizálására; |
| --- | --- |

W.

mivel a közegészségügyre fordított létfontosságú beruházásokkal párhuzamosan meg kell reformálni az élelmezési rendszereket, és a kormányok vezetésével, ugyanakkor a legfontosabb szereplők – a magánszektor, a civil társadalom és a közösségek – bevonásával összehangolt, globális erőfeszítéseket kell tenni a világ élelmezési rendszerének stabilizálására;

| X. | mivel az arid és szemiarid területeken a pásztorkodás sokkal eredményesebbnek bizonyul, mint a helyhez kötött állattartás a hústermelés/hektár és a kalóriafelvétel/hektár viszonylatában, és így hozzájárul a népesség élelmezéséhez, vagyis az élelmezés- és táplálkozásbiztonsághoz, valamint a rezilienciához; mivel a pásztorkodók mobilitása és ezáltal az éghajlatváltozáshoz való – a helyhez kötött állattartókénál jobb – alkalmazkodóképességük az élelmezésbiztonság növekedését eredményezheti; |
| --- | --- |

X.

mivel az arid és szemiarid területeken a pásztorkodás sokkal eredményesebbnek bizonyul, mint a helyhez kötött állattartás a hústermelés/hektár és a kalóriafelvétel/hektár viszonylatában, és így hozzájárul a népesség élelmezéséhez, vagyis az élelmezés- és táplálkozásbiztonsághoz, valamint a rezilienciához; mivel a pásztorkodók mobilitása és ezáltal az éghajlatváltozáshoz való – a helyhez kötött állattartókénál jobb – alkalmazkodóképességük az élelmezésbiztonság növekedését eredményezheti;

| Y. | mivel a 79 AKCS-országból 50 part menti ország, és több mint 60 ország exportál halat és halászati termékeket a regionális és nemzetközi piacokra; |
| --- | --- |

Y.

mivel a 79 AKCS-országból 50 part menti ország, és több mint 60 ország exportál halat és halászati termékeket a regionális és nemzetközi piacokra;

| Z. | mivel az EU fejlesztési együttműködési politikájának és közös halászati politikájának konzisztensnek, egymást kiegészítőnek és megfelelően összehangoltnak kell lennie; |
| --- | --- |

Z.

mivel az EU fejlesztési együttműködési politikájának és közös halászati politikájának konzisztensnek, egymást kiegészítőnek és megfelelően összehangoltnak kell lennie;

| 1. | sürgeti az AKCS-országokat, hogy éves nemzeti költségvetésükön belül létesítsenek egy teljes fedezettel ellátott költségvetési tételt a valamennyi embert, köztük a leginkább perifériára szorultakat, így a nőket, a gyermekeket, az időseket és a fogyatékossággal élőket célzó, táplálkozással kapcsolatos intézkedések számára; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az AKCS-országokat, hogy éves nemzeti költségvetésükön belül létesítsenek egy teljes fedezettel ellátott költségvetési tételt a valamennyi embert, köztük a leginkább perifériára szorultakat, így a nőket, a gyermekeket, az időseket és a fogyatékossággal élőket célzó, táplálkozással kapcsolatos intézkedések számára;

| 2. | arra ösztönzi az EU-t, hogy teljesítse vállalását, miszerint támogatja partnerországait a növekedési elmaradásban szenvedő öt év alatti gyermekek számának 2015-ig hétmillióval való csökkentésében, támogassa az elsődleges egészségügyet, és a szükségleteknek megfelelően mérsékelje az élelmiszerválságokat a sorvadásos betegségek megállítása érdekében, és amennyiben szükséges, ötvözze a sorvadás és a növekedési elmaradás csökkentésére irányuló stratégiákat; |
| --- | --- |

2.

arra ösztönzi az EU-t, hogy teljesítse vállalását, miszerint támogatja partnerországait a növekedési elmaradásban szenvedő öt év alatti gyermekek számának 2015-ig hétmillióval való csökkentésében, támogassa az elsődleges egészségügyet, és a szükségleteknek megfelelően mérsékelje az élelmiszerválságokat a sorvadásos betegségek megállítása érdekében, és amennyiben szükséges, ötvözze a sorvadás és a növekedési elmaradás csökkentésére irányuló stratégiákat;

| 3. | felszólít arra, hogy biztosítsanak több forrást az olyan bizonyított, mérhető intézkedések számára, amelyek javíthatják és kiegészíthetik a létfontosságú tápanyagokban szegény étrendeket, többek között bővítsék ki és újítsák meg a már létező programokat, és ahol nincsenek programok, biztosítsanak új forrásokat azok létrehozására, továbbá helyezzenek hangsúlyt az olyan intézkedésekre, mint az alapélelmiszerek és ízesítők mikroelemekkel történő feldúsítása; |
| --- | --- |

3.

felszólít arra, hogy biztosítsanak több forrást az olyan bizonyított, mérhető intézkedések számára, amelyek javíthatják és kiegészíthetik a létfontosságú tápanyagokban szegény étrendeket, többek között bővítsék ki és újítsák meg a már létező programokat, és ahol nincsenek programok, biztosítsanak új forrásokat azok létrehozására, továbbá helyezzenek hangsúlyt az olyan intézkedésekre, mint az alapélelmiszerek és ízesítők mikroelemekkel történő feldúsítása;

| 4. | sürgeti az AKCS-országokat, hogy a rosszul tápláltság elleni küzdelmet tegyék az összes kapcsolódó fejlesztéspolitikai terület, különösen a mezőgazdasági és elsődleges egészségügyi programok részévé az élelemhez való jogot középpontba helyező, átfogóbb megközelítés jegyében, ugyanakkor biztosítsák, hogy e politikák és programok figyelembe vegyék a leginkább perifériára szorult csoportokat – a nőket, a gyermekeket, az időseket és a fogyatékossággal élőket –, továbbá vizsgálják meg, hogy a többi politika összhangban van-e az élelmezési célokkal; |
| --- | --- |

4.

sürgeti az AKCS-országokat, hogy a rosszul tápláltság elleni küzdelmet tegyék az összes kapcsolódó fejlesztéspolitikai terület, különösen a mezőgazdasági és elsődleges egészségügyi programok részévé az élelemhez való jogot középpontba helyező, átfogóbb megközelítés jegyében, ugyanakkor biztosítsák, hogy e politikák és programok figyelembe vegyék a leginkább perifériára szorult csoportokat – a nőket, a gyermekeket, az időseket és a fogyatékossággal élőket –, továbbá vizsgálják meg, hogy a többi politika összhangban van-e az élelmezési célokkal;

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy bizonyos országokban szoros összefüggés van az alultápláltság, a rosszul tápláltság és az ivóvízhez való hozzáférés között, és felszólítja a kormányokat és a nemzetközi közösséget arra, hogy folytassák erőfeszítéseiket azért, hogy az emberek a városi és a vidéki területeken is hozzáférjenek az ivóvízhez; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet arra, hogy bizonyos országokban szoros összefüggés van az alultápláltság, a rosszul tápláltság és az ivóvízhez való hozzáférés között, és felszólítja a kormányokat és a nemzetközi közösséget arra, hogy folytassák erőfeszítéseiket azért, hogy az emberek a városi és a vidéki területeken is hozzáférjenek az ivóvízhez;

| 6. | arra buzdítja a nemzetközi közösséget, hogy álljon ki az alulról felfelé irányuló megközelítés mellett, mozdítsa elő a helyi gazdaságokat és a helyi termelőket támogatni képes kereskedelmet; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályoknak az emberek lakhelyén elérhető megélhetés és munka támogatása érdekében teret kell adniuk az ezt szolgáló politikáknak, és biztosítaniuk kell, hogy az élelmiszer mindig helyben elérhető legyen; |
| --- | --- |

6.

arra buzdítja a nemzetközi közösséget, hogy álljon ki az alulról felfelé irányuló megközelítés mellett, mozdítsa elő a helyi gazdaságokat és a helyi termelőket támogatni képes kereskedelmet; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályoknak az emberek lakhelyén elérhető megélhetés és munka támogatása érdekében teret kell adniuk az ezt szolgáló politikáknak, és biztosítaniuk kell, hogy az élelmiszer mindig helyben elérhető legyen;

| 7. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az AKCS-országok segítségével hajtsa végre „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” című, 2013. márciusi közleményben meghatározott, a növekedésükben elmaradott öt év alatti gyermekek számának 2025-ig legalább 10 %-kal történő csökkentésére vonatkozó vállalást, ezenkívül foglalkozzon a súlyos, akut alultápláltság rendkívül fontos kérdésével; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az AKCS-országok segítségével hajtsa végre „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” című, 2013. márciusi közleményben meghatározott, a növekedésükben elmaradott öt év alatti gyermekek számának 2025-ig legalább 10 %-kal történő csökkentésére vonatkozó vállalást, ezenkívül foglalkozzon a súlyos, akut alultápláltság rendkívül fontos kérdésével;

| 8. | hangsúlyozza, hogy nemzeti és nemzetközi szintű irányításra, elkötelezettségre és elszámoltathatóságra van szükség az AKCS-országok hosszú távú élelmezési menetrendjeit fenntartható módon biztosító befektetések előirányzásában és előmozdításában; teljes mértékben támogatja az ENSZ Világélelmezés-biztonsági Bizottságának (CFS) szerepét a globális élelmezési rendszer koordinálásának és irányításának javításában; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy nemzeti és nemzetközi szintű irányításra, elkötelezettségre és elszámoltathatóságra van szükség az AKCS-országok hosszú távú élelmezési menetrendjeit fenntartható módon biztosító befektetések előirányzásában és előmozdításában; teljes mértékben támogatja az ENSZ Világélelmezés-biztonsági Bizottságának (CFS) szerepét a globális élelmezési rendszer koordinálásának és irányításának javításában;

| 9. | felhívja a figyelmet az AKCS-országok azon vállalására, hogy hazai költségvetésük 10 %-át a gazdálkodás fejlesztésére fordítják, és ezzel összefüggésben arra buzdítja ezen országokat, hogy a helyi fogyasztásra szánt élelmiszert előállító családi gazdaságokat részesítsék előnyben, hogy lakosságuk számára fenntartható élelmezésbiztonságot teremthessenek; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet az AKCS-országok azon vállalására, hogy hazai költségvetésük 10 %-át a gazdálkodás fejlesztésére fordítják, és ezzel összefüggésben arra buzdítja ezen országokat, hogy a helyi fogyasztásra szánt élelmiszert előállító családi gazdaságokat részesítsék előnyben, hogy lakosságuk számára fenntartható élelmezésbiztonságot teremthessenek;

| 10. | rámutat arra, hogy a rosszul tápláltság problémájára globális, összehangolt választ kell adni; javasolja, hogy az AKCS-országok illesszenek be kifejezett táplálkozási célokat mezőgazdasági, egészségügyi, oktatási, gazdasági és jóléti politikáikba; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy a rosszul tápláltság problémájára globális, összehangolt választ kell adni; javasolja, hogy az AKCS-országok illesszenek be kifejezett táplálkozási célokat mezőgazdasági, egészségügyi, oktatási, gazdasági és jóléti politikáikba;

| 11. | hangsúlyozza, hogy átlátható és kötelező erejű jogszabályi és szabályozási keretben kell meghatározni az AKCS-országok élelmiszeriparának a táplálkozást befolyásoló termékek biztosításával kapcsolatos felelősségét, figyelemmel az élelemhez való jogra épülő megközelítésre és az annak alapjául szolgáló elvekre; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy átlátható és kötelező erejű jogszabályi és szabályozási keretben kell meghatározni az AKCS-országok élelmiszeriparának a táplálkozást befolyásoló termékek biztosításával kapcsolatos felelősségét, figyelemmel az élelemhez való jogra épülő megközelítésre és az annak alapjául szolgáló elvekre;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a magánszektor jelentős szerepet játszhat az állami beruházások minőségének javításában, és hogy az afrikai mezőgazdaságra fordított beruházásoknak az önellátást kell alapul venniük; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a földfelvásárlások és a nagy mezőgazdasági-élelmiszeripari üzemek fenyegetést jelenthetnek a helyi lakosságra és termelésre, mivel működésük a földek rövid idő alatti túlzott kiaknázásával majd elhagyásával, a természetes termelési ciklus tönkretételével és a helyi lakosság elűzésével, következésképpen pedig terményeik elhagyásával jár; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a magánszektor jelentős szerepet játszhat az állami beruházások minőségének javításában, és hogy az afrikai mezőgazdaságra fordított beruházásoknak az önellátást kell alapul venniük; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a földfelvásárlások és a nagy mezőgazdasági-élelmiszeripari üzemek fenyegetést jelenthetnek a helyi lakosságra és termelésre, mivel működésük a földek rövid idő alatti túlzott kiaknázásával majd elhagyásával, a természetes termelési ciklus tönkretételével és a helyi lakosság elűzésével, következésképpen pedig terményeik elhagyásával jár;

| 13. | arra ösztönzi az AKCS-országokat, hogy hozzanak létre vagy erősítsenek meg olyan nemzeti tudományos, technológiai és innovációs hivatalokat, amelyek képesek technológiát és szakértelmet biztosítani a táplálkozással összefüggő eredmények nyomon követéséhez, és így tényekkel alátámasztott információt nyújthatnak a döntéshozóknak a táplálkozást befolyásoló intézkedések megtervezéséhez; |
| --- | --- |

13.

arra ösztönzi az AKCS-országokat, hogy hozzanak létre vagy erősítsenek meg olyan nemzeti tudományos, technológiai és innovációs hivatalokat, amelyek képesek technológiát és szakértelmet biztosítani a táplálkozással összefüggő eredmények nyomon követéséhez, és így tényekkel alátámasztott információt nyújthatnak a döntéshozóknak a táplálkozást befolyásoló intézkedések megtervezéséhez;

| 14. | felszólítja az AKCS-országokat a rosszul tápláltság hatásaira és ellenszereire vonatkozó, átlátható, hozzáférhető és a nyilvánossággal megosztott információs rendszerek létrehozására vagy megerősítésére, valamint a táplálkozással összefüggő jobb eredményeket célzó döntéshozatal elősegítésére, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet ajánlásait; felszólítja az AKCS-országokat, hogy tegyék lehetővé és támogassák az egészséges táplálkozást és az elegendő mennyiségű jó minőségű élelmiszerhez való hozzáférést; felszólít a változatos táplálkozás támogatására és a helyi élelmezési rendszerek megerősítésére; |
| --- | --- |

14.

felszólítja az AKCS-országokat a rosszul tápláltság hatásaira és ellenszereire vonatkozó, átlátható, hozzáférhető és a nyilvánossággal megosztott információs rendszerek létrehozására vagy megerősítésére, valamint a táplálkozással összefüggő jobb eredményeket célzó döntéshozatal elősegítésére, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet ajánlásait; felszólítja az AKCS-országokat, hogy tegyék lehetővé és támogassák az egészséges táplálkozást és az elegendő mennyiségű jó minőségű élelmiszerhez való hozzáférést; felszólít a változatos táplálkozás támogatására és a helyi élelmezési rendszerek megerősítésére;

| 15. | felszólítja az Európai Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy hozzanak egyedi intézkedéseket a súlyos, akut alultápláltság kezelésére, és humanitárius kérdés helyett inkább fejlesztési prioritásnak tekintsék azt; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az Európai Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy hozzanak egyedi intézkedéseket a súlyos, akut alultápláltság kezelésére, és humanitárius kérdés helyett inkább fejlesztési prioritásnak tekintsék azt;

| 16. | felszólítja különösen az alultápláltság problémája által súlyosan érintett AKCS-országokat, hogy a fogantatás előtti időszakban és a kamaszkorban alkalmazzanak tényekre alapozott élelmezési intézkedéseket; |
| --- | --- |

16.

felszólítja különösen az alultápláltság problémája által súlyosan érintett AKCS-országokat, hogy a fogantatás előtti időszakban és a kamaszkorban alkalmazzanak tényekre alapozott élelmezési intézkedéseket;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az AKCS-országok a következő évtizedekben jelentős népességnövekedéssel néznek szembe, ami lehetőséget is kínálhat, ugyanakkor teher is lehet, amennyiben nem történik semmi a gyermekkori fejlesztés és az oktatás területén, valamint az elsősorban a gyermekeket érintő súlyos, akut alultápláltság kezelése terén; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az AKCS-országok a következő évtizedekben jelentős népességnövekedéssel néznek szembe, ami lehetőséget is kínálhat, ugyanakkor teher is lehet, amennyiben nem történik semmi a gyermekkori fejlesztés és az oktatás területén, valamint az elsősorban a gyermekeket érintő súlyos, akut alultápláltság kezelése terén;

| 18. | ösztönzi a kormányok, donorok, a magánszektor és a civil társadalom, különösen a gazdálkodók szervezetei közötti partnerségek létrehozását a közösségi és nemzeti szintű élelmezési intézkedések fokozása céljából, ami elsősorban a Scaling Up Nutrition (SUN) mozgalom révén, a tevékenységet elősegítő, támogató és összehangoló struktúrákkal valósítható meg; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a kormányok, donorok, a magánszektor és a civil társadalom, különösen a gazdálkodók szervezetei közötti partnerségek létrehozását a közösségi és nemzeti szintű élelmezési intézkedések fokozása céljából, ami elsősorban a Scaling Up Nutrition (SUN) mozgalom révén, a tevékenységet elősegítő, támogató és összehangoló struktúrákkal valósítható meg;

| 19. | ismételten hangsúlyozza, hogy fontos megóvni az összes meglévő földtulajdonjogot a családi gazdálkodás megerősítése és a külső vállalatok által végrehajtott, az élelmezésbiztonságot tovább veszélyeztető földfelvásárlásokkal szembeni ellenállás érdekében; |
| --- | --- |

19.

ismételten hangsúlyozza, hogy fontos megóvni az összes meglévő földtulajdonjogot a családi gazdálkodás megerősítése és a külső vállalatok által végrehajtott, az élelmezésbiztonságot tovább veszélyeztető földfelvásárlásokkal szembeni ellenállás érdekében;

| 20. | felszólítja az AKCS-országokat, hogy vonják be a nőket és a fogyatékossággal élőket az élelmezésbiztonságot és a táplálkozást érintő nemzeti és globális kihívásokra adandó nemzeti és nemzetközi válaszokkal kapcsolatos döntéshozatalba, továbbá felszólítja az AKCS-országokat, hogy biztosítsák a nemek egyenlőségét az élelmezési politikákban és nyújtsanak a nőknek jobb biztosítékokat a forrásokhoz, az oktatáshoz és a szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférésre; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az AKCS-országokat, hogy vonják be a nőket és a fogyatékossággal élőket az élelmezésbiztonságot és a táplálkozást érintő nemzeti és globális kihívásokra adandó nemzeti és nemzetközi válaszokkal kapcsolatos döntéshozatalba, továbbá felszólítja az AKCS-országokat, hogy biztosítsák a nemek egyenlőségét az élelmezési politikákban és nyújtsanak a nőknek jobb biztosítékokat a forrásokhoz, az oktatáshoz és a szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférésre;

| 21. | felszólítja az AKCS-országokat és a donorokat annak elismerésére, hogy az éhínség és a súlyos szegénység leküzdéséhez fontos a generációk közötti szolidaritás; hangsúlyozza az anyák fizetetlen gondozói munkájának fontosságát és a nők kulcsszerepét az élelmezési intézkedésekben; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az AKCS-országokat és a donorokat annak elismerésére, hogy az éhínség és a súlyos szegénység leküzdéséhez fontos a generációk közötti szolidaritás; hangsúlyozza az anyák fizetetlen gondozói munkájának fontosságát és a nők kulcsszerepét az élelmezési intézkedésekben;

| 22. | arra ösztönzi az AKCS-országokat, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre az anyaságot és az apaságot védő olyan jogszabályokat és azokhoz kapcsolódó intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy a nők és a férfiak ellássák gondviselői szerepüket és így kielégítsék gyermekeik táplálkozási igényeit és megóvják saját egészségüket, ugyanakkor megvédik foglalkoztatásuk biztonságát; |
| --- | --- |

22.

arra ösztönzi az AKCS-országokat, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre az anyaságot és az apaságot védő olyan jogszabályokat és azokhoz kapcsolódó intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy a nők és a férfiak ellássák gondviselői szerepüket és így kielégítsék gyermekeik táplálkozási igényeit és megóvják saját egészségüket, ugyanakkor megvédik foglalkoztatásuk biztonságát;

| 23. | sürgeti a fejlesztési partnereket, köztük az EU-t, hogy nyújtsanak technikai segítséget az AKCS-országoknak nemzeti multiszektorális élelmezési terveik és programjaik megerősítéséhez, a humánerőforrás egészségügyi képességfejlesztésére helyezve a hangsúlyt; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a fejlesztési partnereket, köztük az EU-t, hogy nyújtsanak technikai segítséget az AKCS-országoknak nemzeti multiszektorális élelmezési terveik és programjaik megerősítéséhez, a humánerőforrás egészségügyi képességfejlesztésére helyezve a hangsúlyt;

| 24. | felszólítja az EU-t, hogy a humanitárius segítségnyújtási műveleteket szorosabban fűzze össze a rosszul tápláltság strukturális okait kezelő fejlesztéspolitikákkal, és biztosítsa, hogy hajtsanak végre a mezőgazdasági fejlesztési projektekkel összefüggő táplálkozási hatásvizsgálatokat; |
| --- | --- |

24.

felszólítja az EU-t, hogy a humanitárius segítségnyújtási műveleteket szorosabban fűzze össze a rosszul tápláltság strukturális okait kezelő fejlesztéspolitikákkal, és biztosítsa, hogy hajtsanak végre a mezőgazdasági fejlesztési projektekkel összefüggő táplálkozási hatásvizsgálatokat;

| 25. | felszólítja az AKCS-országokat, hogy tervezzenek meg és vezessenek be az élelmezésbiztonságot és a táplálkozást középpontba helyező, átfogó, inkluzív, nemzeti irányítású szociális védelmi és egészségügyi rendszereket vagy erősítsék meg azokat, biztosítsák az összes érdekelt aktív és inkluzív részvételét, és biztosítsák a szolgáltatásaikhoz és az elérhető és tápláló élelmiszertermékekhez való széles körű hozzáférést, illetve a vízhez és a higiéniai létesítményekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az AKCS-országokat, hogy tervezzenek meg és vezessenek be az élelmezésbiztonságot és a táplálkozást középpontba helyező, átfogó, inkluzív, nemzeti irányítású szociális védelmi és egészségügyi rendszereket vagy erősítsék meg azokat, biztosítsák az összes érdekelt aktív és inkluzív részvételét, és biztosítsák a szolgáltatásaikhoz és az elérhető és tápláló élelmiszertermékekhez való széles körű hozzáférést, illetve a vízhez és a higiéniai létesítményekhez való hozzáférést;

| 26. | felszólítja az AKCS-országokat és az EU tagállamait, hogy a nők, a kamasz lányok, a csecsemők, a gyermekek, az idősek és a fogyatékossággal élők tápláltsági állapotának javítását – figyelemmel a rejtett éhezésre és a mikroelemekben szegény táplálkozásra, illetve az elhízásra mint a rosszul tápláltság új megnyilvánulási formájára – a tervezéstől kezdve a végrehajtásig tekintsék a mezőgazdasági, élelmezésbiztonsági és a táplálkozással kapcsolatos programok és vészhelyzeti válaszlépések, stratégiák és politikák kifejezett céljának és elvárt eredményének, továbbá támogassák a szoptatást és a megfelelő kiegészítő táplálást, és tegyék elérhetővé a féregtelenítő beavatkozásokat és a terápiás célú táplálkozási beavatkozásokat; |
| --- | --- |

26.

felszólítja az AKCS-országokat és az EU tagállamait, hogy a nők, a kamasz lányok, a csecsemők, a gyermekek, az idősek és a fogyatékossággal élők tápláltsági állapotának javítását – figyelemmel a rejtett éhezésre és a mikroelemekben szegény táplálkozásra, illetve az elhízásra mint a rosszul tápláltság új megnyilvánulási formájára – a tervezéstől kezdve a végrehajtásig tekintsék a mezőgazdasági, élelmezésbiztonsági és a táplálkozással kapcsolatos programok és vészhelyzeti válaszlépések, stratégiák és politikák kifejezett céljának és elvárt eredményének, továbbá támogassák a szoptatást és a megfelelő kiegészítő táplálást, és tegyék elérhetővé a féregtelenítő beavatkozásokat és a terápiás célú táplálkozási beavatkozásokat;

| 27. | hangsúlyozza, hogy különös hangsúlyt kell fektetni a fejlődő kis szigetállamokra, amelyek eltérő földrajzi adottságokkal, éghajlattal, kultúrával és gazdasági fejlettséggel rendelkeznek, azonban közös kihívásokkal néznek szembe a fenntartható fejlődés megvalósítása tekintetében; rámutat arra, hogy bár ezeken a szigeteken csökken az alultáplált emberek aránya, a megfelelő táplálkozás továbbra is megoldandó kérdés az elhízás, a szívbetegségek és a cukorbetegség arányának növekedését okozó feldolgozott élelmiszerek fogyasztása és az azoktól való függés miatt; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy különös hangsúlyt kell fektetni a fejlődő kis szigetállamokra, amelyek eltérő földrajzi adottságokkal, éghajlattal, kultúrával és gazdasági fejlettséggel rendelkeznek, azonban közös kihívásokkal néznek szembe a fenntartható fejlődés megvalósítása tekintetében; rámutat arra, hogy bár ezeken a szigeteken csökken az alultáplált emberek aránya, a megfelelő táplálkozás továbbra is megoldandó kérdés az elhízás, a szívbetegségek és a cukorbetegség arányának növekedését okozó feldolgozott élelmiszerek fogyasztása és az azoktól való függés miatt;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a rosszul tápláltság elleni küzdelemnek kéz a kézben kell haladnia a fő halálos betegségek korai kezelését, a fogyasztásra kész kiegészítő élelmiszerek szétosztását és a szélesebb körben alkalmazott vakcinázási programokat ötvöző megelőzési és kezelési stratégiákkal; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a rosszul tápláltság elleni küzdelemnek kéz a kézben kell haladnia a fő halálos betegségek korai kezelését, a fogyasztásra kész kiegészítő élelmiszerek szétosztását és a szélesebb körben alkalmazott vakcinázási programokat ötvöző megelőzési és kezelési stratégiákkal;

| 29. | felszólítja az AKCS-országokat, az EU tagállamait és a nemzetközi közösséget annak biztosítására, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési keret foglaljon magában a rosszul tápláltság elleni küzdelemhez kapcsolódó ambiciózus célokat; tekintettel a táplálkozás jelentőségére a többi fejlesztési cél szempontjából, felszólítja az említett szereplőket, hogy a millenniumi fejlesztési célok, különösen az 1. cél megvalósítása érdekében folytatott tevékenység tanulságai alapján szorgalmazzák a táplálkozásnak a többi lényeges cél közé való beépítését; |
| --- | --- |

29.

felszólítja az AKCS-országokat, az EU tagállamait és a nemzetközi közösséget annak biztosítására, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési keret foglaljon magában a rosszul tápláltság elleni küzdelemhez kapcsolódó ambiciózus célokat; tekintettel a táplálkozás jelentőségére a többi fejlesztési cél szempontjából, felszólítja az említett szereplőket, hogy a millenniumi fejlesztési célok, különösen az 1. cél megvalósítása érdekében folytatott tevékenység tanulságai alapján szorgalmazzák a táplálkozásnak a többi lényeges cél közé való beépítését;

| 30. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy vonja be a 2015-ös világkiállításon részt vevő uniós tagállamokat egy a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” témáján alapuló közös kezdeményezésbe, az éhezés és az alultápláltság elleni küzdelemhez kapcsolódó kötelezettségvállalások és kötelező célok, valamint a mezőgazdaságtól a fejlesztési együttműködésig terjedő különböző területeken végrehajtandó sokrétű stratégiák megállapítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy vonja be a 2015-ös világkiállításon részt vevő uniós tagállamokat egy a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” témáján alapuló közös kezdeményezésbe, az éhezés és az alultápláltság elleni küzdelemhez kapcsolódó kötelezettségvállalások és kötelező célok, valamint a mezőgazdaságtól a fejlesztési együttműködésig terjedő különböző területeken végrehajtandó sokrétű stratégiák megállapítása érdekében;

| 31. | felszólítja az AKCS-országok kormányait és az EU-t, hogy működjenek együtt, az első lépésektől egészen a végrehajtásig, a mezőgazdaság megtervezésében, többek között a vadon élő állatokból nyert fehérjeforrások, az élelmezésbiztonság és a táplálkozással kapcsolatos programok és vészhelyzeti válaszlépések, stratégiák és politikák területén; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az AKCS-országok kormányait és az EU-t, hogy működjenek együtt, az első lépésektől egészen a végrehajtásig, a mezőgazdaság megtervezésében, többek között a vadon élő állatokból nyert fehérjeforrások, az élelmezésbiztonság és a táplálkozással kapcsolatos programok és vészhelyzeti válaszlépések, stratégiák és politikák területén;

| 32. | felszólítja az EU-t, hogy fejlesztési segélyezési költségvetése terhére nyújtson egyedi támogatást az atlanti- és a csendes-óceáni térséghez tartozó AKCS-országok lakossága számára, amelyek szinte teljes mértékben a halászattól függnek, mind jövedelmüket, mind pedig az egészségük és különösen gyermekeik egészségének javításához szükséges fehérjék biztosítását tekintve; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az EU-t, hogy fejlesztési segélyezési költségvetése terhére nyújtson egyedi támogatást az atlanti- és a csendes-óceáni térséghez tartozó AKCS-országok lakossága számára, amelyek szinte teljes mértékben a halászattól függnek, mind jövedelmüket, mind pedig az egészségük és különösen gyermekeik egészségének javításához szükséges fehérjék biztosítását tekintve;

| 33. | felszólítja az AKCS-országokat és az EU-t annak egyértelmű elismerésére, hogy a halászat segíthet a rosszul tápláltság problémájának kezelésében és segít az éhezés megelőzésében az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

33.

felszólítja az AKCS-országokat és az EU-t annak egyértelmű elismerésére, hogy a halászat segíthet a rosszul tápláltság problémájának kezelésében és segít az éhezés megelőzésében az AKCS-országokban;

| 34. | felszólítja a part menti AKCS-országokat, hogy utasítsák el olyan záradékok beillesztését a nemzetközi halászati megállapodásokba, amelyek aláássák az AKCS-országok lakosságának azon jogát, hogy a helyi halászati erőforrásokat a rosszul tápláltság problémájának kezelését szolgáló eszközként használják; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a part menti AKCS-országokat, hogy utasítsák el olyan záradékok beillesztését a nemzetközi halászati megállapodásokba, amelyek aláássák az AKCS-országok lakosságának azon jogát, hogy a helyi halászati erőforrásokat a rosszul tápláltság problémájának kezelését szolgáló eszközként használják;

| 35. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

35.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (27)

az ebolajárvány kitöréséről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az afrikai békéről és biztonságról szóló, 2014. szeptember 18-i 2177 (2014) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az afrikai békéről és biztonságról szóló, 2014. szeptember 18-i 2177 (2014) sz. határozatára,

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár határozatára az ENSZ legelső egészségügyi vészhelyzeti missziója – az ebolajárvány miatti vészhelyzet elhárítására hivatott UNMEER – létrehozásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár határozatára az ENSZ legelső egészségügyi vészhelyzeti missziója – az ebolajárvány miatti vészhelyzet elhárítására hivatott UNMEER – létrehozásáról,

| — | tekintettel a 2014. augusztus 13-i ülésre, amelyen Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörésére reagálva összehívott egy, a rendszerszintű koordinációval foglalkozó ENSZ-találkozót, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. augusztus 13-i ülésre, amelyen Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörésére reagálva összehívott egy, a rendszerszintű koordinációval foglalkozó ENSZ-találkozót,

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2014. szeptember 5-i és október 16-i, mentési tevékenységet szorgalmazó nemzetközi felhívására, amelyben az ebolaválság elhárítását célzó erőfeszítések fokozására és az ígéretek tettekre váltására szólított fel, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2014. szeptember 5-i és október 16-i, mentési tevékenységet szorgalmazó nemzetközi felhívására, amelyben az ebolaválság elhárítását célzó erőfeszítések fokozására és az ígéretek tettekre váltására szólított fel,

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2014. augusztus 8-i közleményére, amelyben nemzetközi jelentőségű közegészségügyi vészhelyzetnek minősítette az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2014. augusztus 8-i közleményére, amelyben nemzetközi jelentőségű közegészségügyi vészhelyzetnek minősítette az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörését,

| — | tekintettel a WHO 2014. augusztus 28-án kiadott, az ebolajárvány elleni fellépésre vonatkozó menetrendre és frissítéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO 2014. augusztus 28-án kiadott, az ebolajárvány elleni fellépésre vonatkozó menetrendre és frissítéseire,

| — | tekintettel az Afrikai Unió által a nyugat-afrikai ebolajárvány kezelésének támogatására 2014. augusztus 21-én létrehozott misszióra (ASEOWA), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió által a nyugat-afrikai ebolajárvány kezelésének támogatására 2014. augusztus 21-én létrehozott misszióra (ASEOWA),

| — | tekintettel az AKCS-államok csoportjának 2014. november 6-i, az ebolajárvány nyugat-afrikai kitöréséről szóló közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-államok csoportjának 2014. november 6-i, az ebolajárvány nyugat-afrikai kitöréséről szóló közleményére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az EKSZ által az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörésének kezelésére kidolgozott átfogó uniós reagálási keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az EKSZ által az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörésének kezelésére kidolgozott átfogó uniós reagálási keretre,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. október 24-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. október 24-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió Külügyek Tanácsának a nyugat-afrikai ebolaválságról szóló 2014. augusztus 15-i, október 20-i és november 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Külügyek Tanácsának a nyugat-afrikai ebolaválságról szóló 2014. augusztus 15-i, október 20-i és november 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az ebolajárvány kitörésére adott uniós reagálásról szóló 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az ebolajárvány kitörésére adott uniós reagálásról szóló 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (28),

| A. | mivel a nyugat-afrikai régiót érintő jelenlegi ebolavírus betegség (EVD) a valaha előfordult legnagyobb ilyen járvány, amely még mindig terjedőben van; mivel a WHO az ebolajárványt nemzetközi aggodalomra okot adó közegészségügyi vészhelyzetnek nyilvánította, amely összehangolt nemzetközi válaszlépéseket tesz szükségessé; mivel az ebolajárvány, amellett, hogy egészségügyi és humanitárius katasztrófát jelent, hatással van a gazdaságra, a kereskedelemre, a pénzügyekre és a közbiztonságra, valamint az egész régió társadalmi szerkezetére; |
| --- | --- |

A.

mivel a nyugat-afrikai régiót érintő jelenlegi ebolavírus betegség (EVD) a valaha előfordult legnagyobb ilyen járvány, amely még mindig terjedőben van; mivel a WHO az ebolajárványt nemzetközi aggodalomra okot adó közegészségügyi vészhelyzetnek nyilvánította, amely összehangolt nemzetközi válaszlépéseket tesz szükségessé; mivel az ebolajárvány, amellett, hogy egészségügyi és humanitárius katasztrófát jelent, hatással van a gazdaságra, a kereskedelemre, a pénzügyekre és a közbiztonságra, valamint az egész régió társadalmi szerkezetére;

| B. | mivel amióta az ebolajárvány kitörését 2014. március 22-én hivatalosan bejelentették Guineában, a betegség több mint 15  000 embert érintett és közel 7  000 ember halálát okozta főleg Guineában, Libériában és Sierra Leonéban, és mivel a vírus terjedését még nem sikerült megállítani; mivel új EVD-eseteket erősítettek meg Maliban; mivel azonban a WHO Nigériát, Szenegált és a Kongói Demokratikus Köztársaságot ebolamentes országoknak nyilvánította; mivel a fenti számok sok helyi és külföldi egészségügyi és humanitárius dolgozót is magukban foglalnak; mivel lehet, hogy az érintett emberek számát a be nem jelentett ebolafertőzések és halálesetek miatt alábecsülik; |
| --- | --- |

B.

mivel amióta az ebolajárvány kitörését 2014. március 22-én hivatalosan bejelentették Guineában, a betegség több mint 15  000 embert érintett és közel 7  000 ember halálát okozta főleg Guineában, Libériában és Sierra Leonéban, és mivel a vírus terjedését még nem sikerült megállítani; mivel új EVD-eseteket erősítettek meg Maliban; mivel azonban a WHO Nigériát, Szenegált és a Kongói Demokratikus Köztársaságot ebolamentes országoknak nyilvánította; mivel a fenti számok sok helyi és külföldi egészségügyi és humanitárius dolgozót is magukban foglalnak; mivel lehet, hogy az érintett emberek számát a be nem jelentett ebolafertőzések és halálesetek miatt alábecsülik;

| C. | mivel a helyszínen legaktívabb nem kormányzati szervezetek, mint a Médecins Sans Frontières és a Nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége, már 2014 márciusában figyelmeztettek arra, hogy a jelenlegi ebolajárvány gyorsan terjed és veszélyesebb lehet, mint a korábbi járványok; mivel e szervezetek amiatt bírálták a kezdeti nemzetközi válaszlépéseket, hogy azok oly mértékben nem voltak megfelelőek, hogy azzal veszélyt okoztak; |
| --- | --- |

C.

mivel a helyszínen legaktívabb nem kormányzati szervezetek, mint a Médecins Sans Frontières és a Nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége, már 2014 márciusában figyelmeztettek arra, hogy a jelenlegi ebolajárvány gyorsan terjed és veszélyesebb lehet, mint a korábbi járványok; mivel e szervezetek amiatt bírálták a kezdeti nemzetközi válaszlépéseket, hogy azok oly mértékben nem voltak megfelelőek, hogy azzal veszélyt okoztak;

| D. | mivel a járvány kitörése rávilágított az érintett országok jelentős emberi, pénzügyi és anyagi erőforráshiánnyal küzdő egészségügyi rendszereinek gyengeségére, ami veszélyezteti ezen országok képességét arra, hogy megfelelő módon lépjenek fel a betegséggel szemben; mivel ez az egészségügyi vészhelyzet, amelyet tovább súlyosbított az érintett országokban az egészségügy területén az utóbbi évtizedek óta zajló tömeges „agyelszívás”, rávilágított arra, hogy sürgősen meg kell erősíteni a legtöbb afrikai ország egészségügyi ellátórendszerét; |
| --- | --- |

D.

mivel a járvány kitörése rávilágított az érintett országok jelentős emberi, pénzügyi és anyagi erőforráshiánnyal küzdő egészségügyi rendszereinek gyengeségére, ami veszélyezteti ezen országok képességét arra, hogy megfelelő módon lépjenek fel a betegséggel szemben; mivel ez az egészségügyi vészhelyzet, amelyet tovább súlyosbított az érintett országokban az egészségügy területén az utóbbi évtizedek óta zajló tömeges „agyelszívás”, rávilágított arra, hogy sürgősen meg kell erősíteni a legtöbb afrikai ország egészségügyi ellátórendszerét;

| E. | mivel az érintett országokat már egyébként is élelmiszer- és ivóvízhiány, illetve a higiéniai létesítmények hiánya sújtja, és a gazdaság a kereskedelem, a kereskedelmi légi járatok és a betakarítás – az ebolajárvány miatt bekövetkezett – zavarai következtében összeomlott; |
| --- | --- |

E.

mivel az érintett országokat már egyébként is élelmiszer- és ivóvízhiány, illetve a higiéniai létesítmények hiánya sújtja, és a gazdaság a kereskedelem, a kereskedelmi légi járatok és a betakarítás – az ebolajárvány miatt bekövetkezett – zavarai következtében összeomlott;

| F. | mivel a nemzetközi közösségnek erkölcsi kötelessége segítséget nyújtani az ebolajárvány által érintett országoknak, ami nem csak pénzügyi segélyt jelent, hanem egészségügyi és operatív kapacitás rendelkezésre bocsátását szakképzett személyzettel és logisztikai támogatással együtt, az esetek korai felismerése és izolálása, a fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követése és ellenőrzése, az érintett lakosság azonnali egészségügyi ellátása, valamint a vírusról és elkerülésének módjáról szóló információs kampányok céljából; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi közösségnek erkölcsi kötelessége segítséget nyújtani az ebolajárvány által érintett országoknak, ami nem csak pénzügyi segélyt jelent, hanem egészségügyi és operatív kapacitás rendelkezésre bocsátását szakképzett személyzettel és logisztikai támogatással együtt, az esetek korai felismerése és izolálása, a fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követése és ellenőrzése, az érintett lakosság azonnali egészségügyi ellátása, valamint a vírusról és elkerülésének módjáról szóló információs kampányok céljából;

| G. | mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2014 októberében felhívta a figyelmet arra, hogy az azt követő hat hónap folyamán legalább 1 milliárd dollárra lesz szükség az ebolajárvány kezelésére; mivel lehet, hogy ezt az összeget növelni kell, különösen, ha a helyzet tovább romlik; |
| --- | --- |

G.

mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2014 októberében felhívta a figyelmet arra, hogy az azt követő hat hónap folyamán legalább 1 milliárd dollárra lesz szükség az ebolajárvány kezelésére; mivel lehet, hogy ezt az összeget növelni kell, különösen, ha a helyzet tovább romlik;

| H. | mivel számos AKCS-ország nyújtott pénzügyi, anyagi és technikai támogatást az ebolajárvány megfékezéséhez az érintett nyugat-afrikai országokban; |
| --- | --- |

H.

mivel számos AKCS-ország nyújtott pénzügyi, anyagi és technikai támogatást az ebolajárvány megfékezéséhez az érintett nyugat-afrikai országokban;

| I. | mivel az Európai Bizottság a járvány kitörése óta aktív szerepet vállal a védekezésben, fokozza a járvánnyal szembeni válaszlépéseit, és nyomon követi a helyzetet a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ segítségével, amelynek az uniós segítségnyújtást összehangoló platformul kell szolgálnia; mivel az Európai Bizottság egyedül több mint 550 millió eurót különített el orvosi kutatásra és kezelésre, valamint az érintett országoknak nyújtandó logisztikai támogatásra és humanitárius és fejlesztési segélyre, a felszerelést és a személyzetet is beleértve; mivel az EU tagállamainak támogatásával együtt az uniós hozzájárulás összesen több mint 1,1 milliárd eurót tesz ki; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Bizottság a járvány kitörése óta aktív szerepet vállal a védekezésben, fokozza a járvánnyal szembeni válaszlépéseit, és nyomon követi a helyzetet a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ segítségével, amelynek az uniós segítségnyújtást összehangoló platformul kell szolgálnia; mivel az Európai Bizottság egyedül több mint 550 millió eurót különített el orvosi kutatásra és kezelésre, valamint az érintett országoknak nyújtandó logisztikai támogatásra és humanitárius és fejlesztési segélyre, a felszerelést és a személyzetet is beleértve; mivel az EU tagállamainak támogatásával együtt az uniós hozzájárulás összesen több mint 1,1 milliárd eurót tesz ki;

| J. | mivel az EU humanitárius szakértőket küldött ki a térségbe és nyomon követi a helyzetet, valamint kapcsolatokat alakít ki a partnerszervezetekkel és a helyi hatóságokkal; mivel az EU polgári védelmi mechanizmusát a WHO kérésére működésbe hozták, hogy elősegítse és támogassa a segítségnyújtás és a szakértői munka gyors beindítását a régióban; mivel az Európai Bizottság mozgósította egészségügyi evakuációs kapacitását az érintett országokban munkába állt nemzetközi humanitárius dolgozók számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU humanitárius szakértőket küldött ki a térségbe és nyomon követi a helyzetet, valamint kapcsolatokat alakít ki a partnerszervezetekkel és a helyi hatóságokkal; mivel az EU polgári védelmi mechanizmusát a WHO kérésére működésbe hozták, hogy elősegítse és támogassa a segítségnyújtás és a szakértői munka gyors beindítását a régióban; mivel az Európai Bizottság mozgósította egészségügyi evakuációs kapacitását az érintett országokban munkába állt nemzetközi humanitárius dolgozók számára;

| K. | mivel az UNICEF szerint mintegy 4  000 gyermek maradt árván a járvány következtében, és mivel a gyermekek különösen kiszolgáltatottak, és sokan közülük rendkívüli nehézségeknek vannak kitéve, elszakadnak szüleiktől és félbehagyják iskolai tanulmányaikat; |
| --- | --- |

K.

mivel az UNICEF szerint mintegy 4  000 gyermek maradt árván a járvány következtében, és mivel a gyermekek különösen kiszolgáltatottak, és sokan közülük rendkívüli nehézségeknek vannak kitéve, elszakadnak szüleiktől és félbehagyják iskolai tanulmányaikat;

| L. | mivel az ebolajárvány elleni küzdelem során végrehajtott intézkedéseknek a lehető leghatékonyabb reagálás érdekében összehangolt folyamatot kell képezniük, ahogy azt a nyugat-afrikai államfők az Accrában (Ghána) megtartott találkozójukon egyértelműen kijelentették, és mivel az államfők Togo elnökét jelölték ki koordinátornak; |
| --- | --- |

L.

mivel az ebolajárvány elleni küzdelem során végrehajtott intézkedéseknek a lehető leghatékonyabb reagálás érdekében összehangolt folyamatot kell képezniük, ahogy azt a nyugat-afrikai államfők az Accrában (Ghána) megtartott találkozójukon egyértelműen kijelentették, és mivel az államfők Togo elnökét jelölték ki koordinátornak;

| 1. | mély részvétét fejezi ki az életüket az ebolajárványban elvesztett emberek családjainak és országainak; őszinte megbecsülését fejezi ki valamennyi humanitárius és egészségügyi dolgozónak a járvány elleni küzdelem során tett erőfeszítéseikért; |
| --- | --- |

1.

mély részvétét fejezi ki az életüket az ebolajárványban elvesztett emberek családjainak és országainak; őszinte megbecsülését fejezi ki valamennyi humanitárius és egészségügyi dolgozónak a járvány elleni küzdelem során tett erőfeszítéseikért;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a WHO szerint ez a valaha bekövetkezett legnagyobb ebolajárvány az előfordulások és a halálesetek száma, illetve a betegség földrajzi kiterjedése tekintetében, és mély aggodalmát fejezi ki a vírus több nyugat-afrikai országban való további terjedése miatt; egyetért az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2177 (2014) sz. határozatával, amely szerint az ebolajárvány veszélyezteti a nemzetközi békét és biztonságot; ismételten rámutat arra, hogy a járvány egy közegészségügyi vészhelyzetnél sokkal összetettebb, mivel politikai, gazdasági, biztonsági és társadalmi vetületei is vannak; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a WHO szerint ez a valaha bekövetkezett legnagyobb ebolajárvány az előfordulások és a halálesetek száma, illetve a betegség földrajzi kiterjedése tekintetében, és mély aggodalmát fejezi ki a vírus több nyugat-afrikai országban való további terjedése miatt; egyetért az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2177 (2014) sz. határozatával, amely szerint az ebolajárvány veszélyezteti a nemzetközi békét és biztonságot; ismételten rámutat arra, hogy a járvány egy közegészségügyi vészhelyzetnél sokkal összetettebb, mivel politikai, gazdasági, biztonsági és társadalmi vetületei is vannak;

| 3. | sajnálja, hogy a nemzetközi közösség alábecsülte a válságot, és késlekedett egy megfelelő, összehangolt stratégia és segítségnyújtás kidolgozásában; úgy véli, hogy a nemzetközi közösségnek nagyobb szerepet kell játszania az ebolajárvány terjedésének megfékezésében, és az érintett afrikai országoknak is osztozniuk kell a feladatokban a betegség által kiváltott globális biztonsági és közegészségügyi kihívások kezelése érdekében; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy hajtsa végre és tartsa be kötelezettségvállalásait, és az ENSZ általános irányítása és koordinációja mellett folyamatos erőfeszítésekkel biztosítsa az érintett országoknak a szükséges és megfelelő segítséget; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a nemzetközi közösség alábecsülte a válságot, és késlekedett egy megfelelő, összehangolt stratégia és segítségnyújtás kidolgozásában; úgy véli, hogy a nemzetközi közösségnek nagyobb szerepet kell játszania az ebolajárvány terjedésének megfékezésében, és az érintett afrikai országoknak is osztozniuk kell a feladatokban a betegség által kiváltott globális biztonsági és közegészségügyi kihívások kezelése érdekében; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy hajtsa végre és tartsa be kötelezettségvállalásait, és az ENSZ általános irányítása és koordinációja mellett folyamatos erőfeszítésekkel biztosítsa az érintett országoknak a szükséges és megfelelő segítséget;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi járvány fenyegetést jelent az érintett országok és az egész régió törékeny gazdaságára és politikai és társadalmi stabilitására; meggyőződése, hogy a válságot pusztán az egészségügyi ellátórendszerek javításával nem lehet megoldani, hanem a nemzeti, regionális és nemzetközi szereplők részvételével és a különböző ágazatok közreműködésével megvalósuló, oktatást, képzést, higiéniai létesítményeket és élelmiszersegélyt biztosító integrált megközelítésre van szükség ahhoz, hogy orvosolni lehessen az ezen alapvető szolgáltatások terén meglévő súlyos hiányosságokat; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi járvány fenyegetést jelent az érintett országok és az egész régió törékeny gazdaságára és politikai és társadalmi stabilitására; meggyőződése, hogy a válságot pusztán az egészségügyi ellátórendszerek javításával nem lehet megoldani, hanem a nemzeti, regionális és nemzetközi szereplők részvételével és a különböző ágazatok közreműködésével megvalósuló, oktatást, képzést, higiéniai létesítményeket és élelmiszersegélyt biztosító integrált megközelítésre van szükség ahhoz, hogy orvosolni lehessen az ezen alapvető szolgáltatások terén meglévő súlyos hiányosságokat;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a betegség izolálását a járványban érintett országok izolálása nélkül kell megoldani; hangsúlyozza továbbá, hogy meg kell előzni a túlélők, különösen a gyermekek megbélyegzését; felszólít arra, hogy következetesen hajtsák végre a nemzetközi utasszállítást érintő valamennyi szükséges és hatékony intézkedést, amelyek segítenek megelőzni az ebola továbbterjedését a legérintettebb nyugat-afrikai országokból; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a betegség izolálását a járványban érintett országok izolálása nélkül kell megoldani; hangsúlyozza továbbá, hogy meg kell előzni a túlélők, különösen a gyermekek megbélyegzését; felszólít arra, hogy következetesen hajtsák végre a nemzetközi utasszállítást érintő valamennyi szükséges és hatékony intézkedést, amelyek segítenek megelőzni az ebola továbbterjedését a legérintettebb nyugat-afrikai országokból;

| 6. | üdvözli az EU tagállamai és az Európai Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy megfelelő biztonsági intézkedéseket hoznak a nemzetközi humanitárius és egészségügyi dolgozók biztonsága és védelme érdekében, és hogy e dolgozók megfelelő képzést kapnak; üdvözli az Európai Bizottság és a tagállamok által az egészségügyi evakuáció megoldása érdekében tett erőfeszítéseket, valamint azt a tényt, hogy létrehoztak egy rendszert az egészségügyi dolgozók régióból történő evakuációjára; hangsúlyozza, hogy az egészségügyi evakuációs rendszert folyamatosan aktualizálni és javítani kell, figyelembe véve, hogy az érintett országokban munkába álló egészségügyi dolgozók számának bővülése esetén az igények növekedhetnek; felkéri a tagállamokat, hogy hangolják össze a légi járatokat, és hozzanak létre légihidakat az egészségügyi személyzet és felszerelés érintett országokba szállítása céljából; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az EU tagállamai és az Európai Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy megfelelő biztonsági intézkedéseket hoznak a nemzetközi humanitárius és egészségügyi dolgozók biztonsága és védelme érdekében, és hogy e dolgozók megfelelő képzést kapnak; üdvözli az Európai Bizottság és a tagállamok által az egészségügyi evakuáció megoldása érdekében tett erőfeszítéseket, valamint azt a tényt, hogy létrehoztak egy rendszert az egészségügyi dolgozók régióból történő evakuációjára; hangsúlyozza, hogy az egészségügyi evakuációs rendszert folyamatosan aktualizálni és javítani kell, figyelembe véve, hogy az érintett országokban munkába álló egészségügyi dolgozók számának bővülése esetén az igények növekedhetnek; felkéri a tagállamokat, hogy hangolják össze a légi járatokat, és hozzanak létre légihidakat az egészségügyi személyzet és felszerelés érintett országokba szállítása céljából;

| 7. | felszólítja a nemzetközi közösséget, ezen belül az Európai Uniót, az Afrikai Uniót és az ECOWAS-t, hogy támogassák az ebolajárvány által érintett országokat, és sürgősen biztosítsák a szükséges forrásokat és segítséget, többek között bevethető egészségügyi kapacitásokat, így például képzett és tapasztalt személyzettel ellátott tábori kórházakat, felszerelést, laboratóriumi szolgáltatásokat, logisztikai, szállítási és építési támogatási képességeket, légi szállítást és más légi támogatást, valamint repülőorvosi szolgáltatásokat; hangsúlyozza a szakmai tanácsadás, ezen belül a gyors diagnosztikai képességek biztosításának, valamint az egészségügyi dolgozók képzésének fontosságát; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a nemzetközi közösséget, ezen belül az Európai Uniót, az Afrikai Uniót és az ECOWAS-t, hogy támogassák az ebolajárvány által érintett országokat, és sürgősen biztosítsák a szükséges forrásokat és segítséget, többek között bevethető egészségügyi kapacitásokat, így például képzett és tapasztalt személyzettel ellátott tábori kórházakat, felszerelést, laboratóriumi szolgáltatásokat, logisztikai, szállítási és építési támogatási képességeket, légi szállítást és más légi támogatást, valamint repülőorvosi szolgáltatásokat; hangsúlyozza a szakmai tanácsadás, ezen belül a gyors diagnosztikai képességek biztosításának, valamint az egészségügyi dolgozók képzésének fontosságát;

| 8. | felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy tegyen meg mindent az orvosi kutatások összehangolásáért és élénkítéséért, illetve az ebola elleni – hatékony és a WHO biztonsági szabályainak megfelelő – terápiák, gyógyszerek és vakcinák kidolgozásáért; üdvözli, hogy az Európai Bizottság újabb forrásokat jelentett be az Európában és Afrikában folytatott oltóanyag-kísérletek, valamint az ebolával kapcsolatos egyéb kutatási munkák támogatására, azonban hangsúlyozza, hogy folyamatosan további nemzetközi erőfeszítésekre lesz szükség azoknak a meglévő kutatási és fejlesztési programoknak a finanszírozásához és összehangolásához, amelyek célja az ebola – valamint a közvetlen kereskedelmi érdekkel nem járó, de a jövőben esetleg hasonló járványokat okozó betegségek – elleni kezelések és védőoltások kidolgozása; úgy véli ezzel kapcsolatban, hogy az e betegségek elleni védőoltás kidolgozása nem függhet attól, hogy a gyógyszeriparnak és a magánvállalatoknak származik-e abból haszna; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy tegyen meg mindent az orvosi kutatások összehangolásáért és élénkítéséért, illetve az ebola elleni – hatékony és a WHO biztonsági szabályainak megfelelő – terápiák, gyógyszerek és vakcinák kidolgozásáért; üdvözli, hogy az Európai Bizottság újabb forrásokat jelentett be az Európában és Afrikában folytatott oltóanyag-kísérletek, valamint az ebolával kapcsolatos egyéb kutatási munkák támogatására, azonban hangsúlyozza, hogy folyamatosan további nemzetközi erőfeszítésekre lesz szükség azoknak a meglévő kutatási és fejlesztési programoknak a finanszírozásához és összehangolásához, amelyek célja az ebola – valamint a közvetlen kereskedelmi érdekkel nem járó, de a jövőben esetleg hasonló járványokat okozó betegségek – elleni kezelések és védőoltások kidolgozása; úgy véli ezzel kapcsolatban, hogy az e betegségek elleni védőoltás kidolgozása nem függhet attól, hogy a gyógyszeriparnak és a magánvállalatoknak származik-e abból haszna;

| 9. | üdvözli, hogy az EU pénzügyi támogatást nyújt az Afrikai Unió ASEOWA-missziójához és az Afrikai Unió azon erőfeszítéseihez, hogy biztosítsa a regionális koordinációt, többek között egy Dakarból kiinduló humanitárius folyosót nyisson és regionális légi szolgáltatásokat biztosítson Abidjanból, továbbá az UNMEER koordinációs központjának létrehozásához Accrában; felszólítja az Európai Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy nyújtson támogatást és ösztönzést az Afrikai Uniónak egy szükséges, holisztikus cselekvési terv kidolgozásához, amely az ebolaválság azon politikai, biztonsági, gazdasági és társadalmi vetületeire is kiterjed, amelyek jóval a jelenlegi egészségügyi vészhelyzet után is érinteni fogják a régiót; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy az EU pénzügyi támogatást nyújt az Afrikai Unió ASEOWA-missziójához és az Afrikai Unió azon erőfeszítéseihez, hogy biztosítsa a regionális koordinációt, többek között egy Dakarból kiinduló humanitárius folyosót nyisson és regionális légi szolgáltatásokat biztosítson Abidjanból, továbbá az UNMEER koordinációs központjának létrehozásához Accrában; felszólítja az Európai Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy nyújtson támogatást és ösztönzést az Afrikai Uniónak egy szükséges, holisztikus cselekvési terv kidolgozásához, amely az ebolaválság azon politikai, biztonsági, gazdasági és társadalmi vetületeire is kiterjed, amelyek jóval a jelenlegi egészségügyi vészhelyzet után is érinteni fogják a régiót;

| 10. | üdvözli és ösztönzi az Európai Bizottság összesen több mint 550 millió eurót kitevő, a válságra reagáló pénzügyi kötelezettségvállalásának folyamatban lévő erősítését a humanitárius és fejlesztési segélyek, a logisztika és a kutatás terén; hangsúlyozza, hogy ezt a pénzügyi hozzájárulást a járvány által már érintett országokkal szomszédos országokban zajló projektekre is ki kell terjeszteni, hogy a betegség ne terjedjen át más nyugat-afrikai országokra, ahol a járvány kitörésének drámai következményei lennének; felszólítja az EU-t, hogy léptessen életbe ellenőrző rendszereket annak biztosítására, hogy a járvány elleni küzdelemre előirányzott összegeket megfelelően és hatékonyan használják fel; |
| --- | --- |

10.

üdvözli és ösztönzi az Európai Bizottság összesen több mint 550 millió eurót kitevő, a válságra reagáló pénzügyi kötelezettségvállalásának folyamatban lévő erősítését a humanitárius és fejlesztési segélyek, a logisztika és a kutatás terén; hangsúlyozza, hogy ezt a pénzügyi hozzájárulást a járvány által már érintett országokkal szomszédos országokban zajló projektekre is ki kell terjeszteni, hogy a betegség ne terjedjen át más nyugat-afrikai országokra, ahol a járvány kitörésének drámai következményei lennének; felszólítja az EU-t, hogy léptessen életbe ellenőrző rendszereket annak biztosítására, hogy a járvány elleni küzdelemre előirányzott összegeket megfelelően és hatékonyan használják fel;

| 11. | felszólítja az EU-t, hogy az AKCS-országok egészségügyi rendszereinek hosszú távú támogatása és erősítése érdekében fokozza fejlesztési együttműködési erőfeszítéseit, ahogy azt a Cotonoui Megállapodás tartalmazza, és biztosítsa, hogy az egészségügy központi ágazattá váljon az EFA-nak a leginkább érintett országokra vonatkozó nemzeti indikatív programjai következő tervezési ciklusa során, valamint a 11. EFA AKCS-n belüli fejlesztési együttműködési programokban; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az EU-t, hogy az AKCS-országok egészségügyi rendszereinek hosszú távú támogatása és erősítése érdekében fokozza fejlesztési együttműködési erőfeszítéseit, ahogy azt a Cotonoui Megállapodás tartalmazza, és biztosítsa, hogy az egészségügy központi ágazattá váljon az EFA-nak a leginkább érintett országokra vonatkozó nemzeti indikatív programjai következő tervezési ciklusa során, valamint a 11. EFA AKCS-n belüli fejlesztési együttműködési programokban;

| 12. | kiemeli, hogy az ebolajárvány által érintett országoknak nyújtott pénzügyi támogatást nem a hosszú távú fejlesztési segély terhére, hanem azt kiegészítve kell biztosítani, és hogy a segítségnyújtásnak az azonnali egészségügyi ellátáson túl az egészségügyi ellátással összefüggő alapvető szolgáltatásokra – például a higiéniai létesítményekre és az ivóvízre – is ki kell terjednie; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy az ebolajárvány által érintett országoknak nyújtott pénzügyi támogatást nem a hosszú távú fejlesztési segély terhére, hanem azt kiegészítve kell biztosítani, és hogy a segítségnyújtásnak az azonnali egészségügyi ellátáson túl az egészségügyi ellátással összefüggő alapvető szolgáltatásokra – például a higiéniai létesítményekre és az ivóvízre – is ki kell terjednie;

| 13. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy hozzon azonnali intézkedéseket az éhínség megelőzésére és az élelmezésbiztonság és a megélhetés garantálására az ebolajárvány által érintett területeken, tekintettel az élelmiszer-kereskedelem visszaesésére, az emelkedő árakra és a betakarított termények korlátozott mennyiségére; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy hozzon azonnali intézkedéseket az éhínség megelőzésére és az élelmezésbiztonság és a megélhetés garantálására az ebolajárvány által érintett területeken, tekintettel az élelmiszer-kereskedelem visszaesésére, az emelkedő árakra és a betakarított termények korlátozott mennyiségére;

| 14. | ezzel összefüggésben üdvözli, hogy az Afrikai Unió az afrikai szárazság és éhínség kezelésére létrehozott különleges vészhelyzeti segélyalapját a közegészségügyi vészhelyzetekre és más katasztrófákra is ki kívánja terjeszteni; támogatja az Afrikai Unió által a tagállamaihoz intézett felhívást, miszerint nyújtsanak önkéntes hozzájárulást az alaphoz; felszólít továbbá a FAO azon felhívására való azonnali reagálásra, amelyben a szervezet a regionális reagálást szolgáló programjához való hozzájárulást kér az ebolajárvány által leginkább érintett gazdálkodó háztartások megsegítése érdekében; |
| --- | --- |

14.

ezzel összefüggésben üdvözli, hogy az Afrikai Unió az afrikai szárazság és éhínség kezelésére létrehozott különleges vészhelyzeti segélyalapját a közegészségügyi vészhelyzetekre és más katasztrófákra is ki kívánja terjeszteni; támogatja az Afrikai Unió által a tagállamaihoz intézett felhívást, miszerint nyújtsanak önkéntes hozzájárulást az alaphoz; felszólít továbbá a FAO azon felhívására való azonnali reagálásra, amelyben a szervezet a regionális reagálást szolgáló programjához való hozzájárulást kér az ebolajárvány által leginkább érintett gazdálkodó háztartások megsegítése érdekében;

| 15. | üdvözli az ebolajárvány miatti vészhelyzet elhárítására hivatott ENSZ-misszió (UNMEER) létrehozását és az EU ebolával foglalkozó munkacsoportjának megalakítását, valamint Christos Stylianides biztosnak az ebolával kapcsolatos helyzetre való reagálásért felelős uniós koordinátorrá történő kinevezését; méltányolja a biztos arra irányuló határozott szándékát, hogy erősítse az EU kollektív reagálását és a koordinációt, valamint elősegítse a szoros együttműködést az ENSZ-szel, a regionális szervezetekkel és egyéb fontos partnerekkel; elismerését fejezi ki a biztos 2014. novemberi, az érintett régióba tett látogatásáért, amelynek célja a járvány megfékezését célzó uniós erőfeszítésekhez kapcsolódó szükségletek és ezen erőfeszítések hiányosságainak felmérése volt; osztja azt a véleményt, hogy ez a helyszíni értékelés a sikeres intézkedési folyamat meghatározásának döntő lépése volt; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az ebolajárvány miatti vészhelyzet elhárítására hivatott ENSZ-misszió (UNMEER) létrehozását és az EU ebolával foglalkozó munkacsoportjának megalakítását, valamint Christos Stylianides biztosnak az ebolával kapcsolatos helyzetre való reagálásért felelős uniós koordinátorrá történő kinevezését; méltányolja a biztos arra irányuló határozott szándékát, hogy erősítse az EU kollektív reagálását és a koordinációt, valamint elősegítse a szoros együttműködést az ENSZ-szel, a regionális szervezetekkel és egyéb fontos partnerekkel; elismerését fejezi ki a biztos 2014. novemberi, az érintett régióba tett látogatásáért, amelynek célja a járvány megfékezését célzó uniós erőfeszítésekhez kapcsolódó szükségletek és ezen erőfeszítések hiányosságainak felmérése volt; osztja azt a véleményt, hogy ez a helyszíni értékelés a sikeres intézkedési folyamat meghatározásának döntő lépése volt;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az ebolajárványra való sikeres reagáláshoz szilárd globális irányításra, a nyilvánossággal való hatékony kommunikációra és más bizalomépítő intézkedésekre van szükség, és hogy mindez az oktatást és a tájékoztatást is magában foglalja a tünetek és a megelőző lépések megismertetése, illetve az ebola elleni intézkedések iránti bizalom és a lakosság együttműködésének elősegítése érdekében; úgy véli továbbá, hogy a helyi egészségügyi személyzetet be kell vonni és jobban ki kell képezni az érintett emberek kezelésére, és hogy e személyzetnek összeköttetést kell teremtenie a helyi lakosság és a nemzetközi egészségügyi személyzet között; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az ebolajárványra való sikeres reagáláshoz szilárd globális irányításra, a nyilvánossággal való hatékony kommunikációra és más bizalomépítő intézkedésekre van szükség, és hogy mindez az oktatást és a tájékoztatást is magában foglalja a tünetek és a megelőző lépések megismertetése, illetve az ebola elleni intézkedések iránti bizalom és a lakosság együttműködésének elősegítése érdekében; úgy véli továbbá, hogy a helyi egészségügyi személyzetet be kell vonni és jobban ki kell képezni az érintett emberek kezelésére, és hogy e személyzetnek összeköttetést kell teremtenie a helyi lakosság és a nemzetközi egészségügyi személyzet között;

| 17. | úgy véli, hogy a WHO ebolajárvány elleni menetrendje alapul szolgál a járvány leküzdését célzó elsődleges tevékenységekhez; felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy segítsék a WHO-t technikai irányító szerepének megerősítésében és az ebolajárvány által érintett országok, a szomszédos és az esetleg kockázatnak kitett más országok, valamint egyéb szereplők számára nyújtandó operatív támogatásban; arra ösztönzi a nemzetközi közösséget, hogy támogassa összehangolt, határokon átnyúló intézkedések végrehajtását a jelenlegi ebolajárvány leküzdése érdekében; felszólítja az EU tagállamait az átfogó uniós reagálási keret végrehajtásának támogatására; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a WHO ebolajárvány elleni menetrendje alapul szolgál a járvány leküzdését célzó elsődleges tevékenységekhez; felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy segítsék a WHO-t technikai irányító szerepének megerősítésében és az ebolajárvány által érintett országok, a szomszédos és az esetleg kockázatnak kitett más országok, valamint egyéb szereplők számára nyújtandó operatív támogatásban; arra ösztönzi a nemzetközi közösséget, hogy támogassa összehangolt, határokon átnyúló intézkedések végrehajtását a jelenlegi ebolajárvány leküzdése érdekében; felszólítja az EU tagállamait az átfogó uniós reagálási keret végrehajtásának támogatására;

| 18. | felszólít egy nemzetközi donorkonferencia összehívására, amely az ebolajárvány megfékezésével és a járvány utáni társadalmi és gazdasági újjáépítés támogatásával, többek között az érintett országokban a járvány következtében árván maradt gyermekek támogatásával foglalkozna; |
| --- | --- |

18.

felszólít egy nemzetközi donorkonferencia összehívására, amely az ebolajárvány megfékezésével és a járvány utáni társadalmi és gazdasági újjáépítés támogatásával, többek között az érintett országokban a járvány következtében árván maradt gyermekek támogatásával foglalkozna;

| 19. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az ENSZ főtitkárának, a WHO főigazgatójának, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és nemzeti parlamentjeinek, az AKCS-országok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek és az ECOWAS-nak. |
| --- | --- |

19.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az ENSZ főtitkárának, a WHO főigazgatójának, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és nemzeti parlamentjeinek, az AKCS-országok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek és az ECOWAS-nak.

ÁLLÁSFOGLALÁS (29)

a terrorizmus Afrikában tapasztalható terjedéséről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett, |
| --- | --- |

—

amely 2014. december 1–3-án Strasbourgban (Franciaország) ülésezett,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban megkötött AKCS–EU partnerségi megállapodásra, és különösen annak 11a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban megkötött AKCS–EU partnerségi megállapodásra, és különösen annak 11a. cikkére,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a terrorizmus globális terjedéséről: az internet és a közösségi média szerepéről szóló 2014. márciusi állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a terrorizmus globális terjedéséről: az internet és a közösségi média szerepéről szóló 2014. márciusi állásfoglalására,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára;

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1373. (2001), 1566. (2004) és 1624. (2005) sz., a terrorizmus elleni küzdelem nemzetközi jogi keretének alapvető elemeit tartalmazó határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1373. (2001), 1566. (2004) és 1624. (2005) sz., a terrorizmus elleni küzdelem nemzetközi jogi keretének alapvető elemeit tartalmazó határozataira,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2006. szeptember 8-án elfogadott globális terrorizmusellenes stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2006. szeptember 8-án elfogadott globális terrorizmusellenes stratégiájára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 68/178. sz., „Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme a terrorizmus elleni küzdelemmel egy időben” című, 68/178. sz.., a „Technikai segítségnyújtás a terrorizmus elleni nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek végrehajtásához” című, 2013. december 18-i 68/187. sz., valamint ., „A nemzetközi terrorizmus felszámolását célzó intézkedések” című, 2012. december 14-i 67/99. sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 68/178. sz., „Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme a terrorizmus elleni küzdelemmel egy időben” című, 68/178. sz.., a „Technikai segítségnyújtás a terrorizmus elleni nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek végrehajtásához” című, 2013. december 18-i 68/187. sz., valamint ., „A nemzetközi terrorizmus felszámolását célzó intézkedések” című, 2012. december 14-i 67/99. sz. határozataira,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának 2014. szeptember 2-án Nairobiban, Kenyában megtartott, állam- és kormányfői szintű, 455. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának 2014. szeptember 2-án Nairobiban, Kenyában megtartott, állam- és kormányfői szintű, 455. ülésére,

| — | tekintettel a terrorcselekmények következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló, a Biztonsági Tanács által 2014. szeptember 24-én elfogadott, 2178. sz. ENSZ-határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorcselekmények következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló, a Biztonsági Tanács által 2014. szeptember 24-én elfogadott, 2178. sz. ENSZ-határozatra,

| — | tekintettel az 1981. évi, az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, és különösen a charta 4. cikkére, amely az emberek élethez és egészséghez való sérthetetlen jogát tartalmazza, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1981. évi, az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, és különösen a charta 4. cikkére, amely az emberek élethez és egészséghez való sérthetetlen jogát tartalmazza,

| — | tekintettel az Afrikai Egységszervezetnek a terrorizmus megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló, 1999-ben elfogadott egyezményére és az Afrikai Unió magas szintű, a terrorizmussal foglalkozó kormányközi értekezletének Afrikában a terrorizmus megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló, 2002-ben elfogadott algíri cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Egységszervezetnek a terrorizmus megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló, 1999-ben elfogadott egyezményére és az Afrikai Unió magas szintű, a terrorizmussal foglalkozó kormányközi értekezletének Afrikában a terrorizmus megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló, 2002-ben elfogadott algíri cselekvési tervére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió a terrorizmus elleni együttműködéssel foglalkozó különleges képviselőjének 2010. októberi kinevezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió a terrorizmus elleni együttműködéssel foglalkozó különleges képviselőjének 2010. októberi kinevezésére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának 2014. szeptember 2-i, 455. ülésén elfogadott, a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség Afrikában történő megelőzéséről és leküzdéséről szóló közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának 2014. szeptember 2-i, 455. ülésén elfogadott, a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség Afrikában történő megelőzéséről és leküzdéséről szóló közleményre,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Miniszteri Tanácsának az internet terrorcélú felhasználása elleni küzdelemről szóló 3/04. és 7/06. sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Miniszteri Tanácsának az internet terrorcélú felhasználása elleni küzdelemről szóló 3/04. és 7/06. sz. határozataira,

| — | tekintettel az Európai Unió 2005. november 30-án elfogadott, terrorizmus elleni stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2005. november 30-án elfogadott, terrorizmus elleni stratégiájára,

| — | tekintettel a Száhel-övezet biztonságára és fejlesztésére vonatkozó, 2011 szeptemberében elfogadott uniós stratégia 4. pillérére, amely a erőszakos szélsőségesség és a radikalizálódás elleni küzdelemre vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Száhel-övezet biztonságára és fejlesztésére vonatkozó, 2011 szeptemberében elfogadott uniós stratégia 4. pillérére, amely a erőszakos szélsőségesség és a radikalizálódás elleni küzdelemre vonatkozik,

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a válságokra és az Unión kívüli konfliktusokra vonatkozó, 2013. december 11-én elfogadott átfogó uniós megközelítésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a válságokra és az Unión kívüli konfliktusokra vonatkozó, 2013. december 11-én elfogadott átfogó uniós megközelítésre,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2013. január 15-i állásfoglalására (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2013. január 15-i állásfoglalására (30),

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló 2013. november 21-i európai parlamenti állásfoglalásra (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló 2013. november 21-i európai parlamenti állásfoglalásra (31),

| — | tekintettel a Nigériáról – a Boko Haram legújabb támadásairól szóló 2014. július 17-i európai parlamenti állásfoglalásra (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériáról – a Boko Haram legújabb támadásairól szóló 2014. július 17-i európai parlamenti állásfoglalásra (32),

| — | tekintettel a londoni miniszteri találkozó a nigériai biztonságról szóló 2014. június 12-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a londoni miniszteri találkozó a nigériai biztonságról szóló 2014. június 12-i következtetéseire,

| A. | mivel a terrorizmus, valamennyi formájában, továbbra is a békét, a biztonságot és a fejlődést fenyegető egyik legnagyobb veszély; |
| --- | --- |

A.

mivel a terrorizmus, valamennyi formájában, továbbra is a békét, a biztonságot és a fejlődést fenyegető egyik legnagyobb veszély;

| B. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1624. (2005) sz. határozata felszólítja az államokat, hogy hozzanak meg minden szükséges, megfelelő és a nemzetközi jog értelmében fennálló kötelezettségeikkel összhangban álló intézkedést annak érdekében, hogy törvényben tiltsák meg és akadályozzák meg a terrorcselekmények elkövetésére való felbujtást; |
| --- | --- |

B.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1624. (2005) sz. határozata felszólítja az államokat, hogy hozzanak meg minden szükséges, megfelelő és a nemzetközi jog értelmében fennálló kötelezettségeikkel összhangban álló intézkedést annak érdekében, hogy törvényben tiltsák meg és akadályozzák meg a terrorcselekmények elkövetésére való felbujtást;

| C. | mivel az elmúlt évtizedben riasztó mértékben növekedett Afrikában a terrorizmus és a terrorcselekmények fenyegetése, és a terrorizmussal kapcsolatos globális adatbázis szerint csak 2012-ben közel 1  200 incidens történt, amelyek hátterében belső és külső tényezők is állnak; |
| --- | --- |

C.

mivel az elmúlt évtizedben riasztó mértékben növekedett Afrikában a terrorizmus és a terrorcselekmények fenyegetése, és a terrorizmussal kapcsolatos globális adatbázis szerint csak 2012-ben közel 1  200 incidens történt, amelyek hátterében belső és külső tényezők is állnak;

| D. | mivel a terrorizmus elleni küzdelem csak akkor lehet eredményes, ha szoros nemzetközi együttműködés keretében és a nemzetközi joggal összhangban zajlik; |
| --- | --- |

D.

mivel a terrorizmus elleni küzdelem csak akkor lehet eredményes, ha szoros nemzetközi együttműködés keretében és a nemzetközi joggal összhangban zajlik;

| E. | mivel számos tényező – így a szegénység, a fiatalok munkanélkülisége, a társadalmi kirekesztés, az intolerancia, az oktatás hiánya, a társadalmi igazságtalanságok, a konfliktusok, a rossz kormányzás és a korrupció – a radikalizálódás táptalaját képezhetik; |
| --- | --- |

E.

mivel számos tényező – így a szegénység, a fiatalok munkanélkülisége, a társadalmi kirekesztés, az intolerancia, az oktatás hiánya, a társadalmi igazságtalanságok, a konfliktusok, a rossz kormányzás és a korrupció – a radikalizálódás táptalaját képezhetik;

| F. | mivel a terrorizmust nem lehet és nem kell összefüggésbe hozni semmilyen vallással, állampolgársággal, civilizációval vagy területi eredettel, feltéve, hogy a vallási gyakorlatok nem állnak ellentétben a jogállamiság elveivel; |
| --- | --- |

F.

mivel a terrorizmust nem lehet és nem kell összefüggésbe hozni semmilyen vallással, állampolgársággal, civilizációval vagy területi eredettel, feltéve, hogy a vallási gyakorlatok nem állnak ellentétben a jogállamiság elveivel;

| G. | mivel a terrorizmust jogellenes cselekmények – mint a túszejtés és az emberek, fegyverek, drogok és természeti erőforrások kereskedelme – táplálják; |
| --- | --- |

G.

mivel a terrorizmust jogellenes cselekmények – mint a túszejtés és az emberek, fegyverek, drogok és természeti erőforrások kereskedelme – táplálják;

| H. | mivel az EU a Boko Haramot és vezetőjét, Abubakar Shekaut felvette a terroristának minősített szervezetek listájára azt követően, hogy az ENSZ és más nemzetközi szervezetek úgy határoztak, hogy a Boko Haramot terrorista szervezetnek nyilvánítják; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU a Boko Haramot és vezetőjét, Abubakar Shekaut felvette a terroristának minősített szervezetek listájára azt követően, hogy az ENSZ és más nemzetközi szervezetek úgy határoztak, hogy a Boko Haramot terrorista szervezetnek nyilvánítják;

| I. | mivel a Boko Haram egyre nagyobb fenyegetést jelent nem csupán Nigéria biztonságára, hanem az egész nyugat- és közép-afrikai régióra, valamint a Száhel-övezetre nézve; mivel az iszlámista dzsihádista szélsőséges szervezetek által szított erőszak több ezer halálesetet okozott az elmúlt évtizedben; mivel ez a szervezet válogatás nélkül támad mindazokra, akik nem csatlakoznak dogmatikus és szélsőséges eszméihez; |
| --- | --- |

I.

mivel a Boko Haram egyre nagyobb fenyegetést jelent nem csupán Nigéria biztonságára, hanem az egész nyugat- és közép-afrikai régióra, valamint a Száhel-övezetre nézve; mivel az iszlámista dzsihádista szélsőséges szervezetek által szított erőszak több ezer halálesetet okozott az elmúlt évtizedben; mivel ez a szervezet válogatás nélkül támad mindazokra, akik nem csatlakoznak dogmatikus és szélsőséges eszméihez;

| J. | mivel az EU és tagállamai készen állnak arra, hogy támogassák Nigériát és a régió többi országát a polgárok védelmére, a terrorizmus legyőzésére és a büntetlenség kultúrájának – különös tekintettel a nemi erőszakra – felszámolására irányuló erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU és tagállamai készen állnak arra, hogy támogassák Nigériát és a régió többi országát a polgárok védelmére, a terrorizmus legyőzésére és a büntetlenség kultúrájának – különös tekintettel a nemi erőszakra – felszámolására irányuló erőfeszítéseikben;

| K. | mivel az al-Káida és helyi szervezetei az 1990-es évek óta erőteljesen jelen vannak a Szubszaharai-Afrikában és az évek során Etiópiában, Kenyában, Szomáliában, Szudánban, Tanzániában és Ugandában elkövetett számos súlyos támadást magukra vállaltak, miközben Kenya az al-Káida és az al-Shabaab leggyakoribb célpontja; |
| --- | --- |

K.

mivel az al-Káida és helyi szervezetei az 1990-es évek óta erőteljesen jelen vannak a Szubszaharai-Afrikában és az évek során Etiópiában, Kenyában, Szomáliában, Szudánban, Tanzániában és Ugandában elkövetett számos súlyos támadást magukra vállaltak, miközben Kenya az al-Káida és az al-Shabaab leggyakoribb célpontja;

| L. | mivel továbbá az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezete (AQIM) továbbra is veszélyezteti az egész száhel-szaharai térség regionális biztonságát és fejlődését; |
| --- | --- |

L.

mivel továbbá az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezete (AQIM) továbbra is veszélyezteti az egész száhel-szaharai térség regionális biztonságát és fejlődését;

| M. | mivel a dzsandzsavíd milíciák, a Szudáni Felszabadító Hadsereg, az Igazság és Egyenlőség Mozgalom, a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR) szervezet és mások terrorcselekményeket követnek el Afrikában, míg Joseph Konyt és az általa vezetett „Úr Ellenálló Hadseregét” állítólag elűzték Ugandából, és ezek állítólag szétszóródtak Dél-Szudánban, a Kongói Demokratikus Köztársaságban és a Közép-Afrikai Köztársaságban; |
| --- | --- |

M.

mivel a dzsandzsavíd milíciák, a Szudáni Felszabadító Hadsereg, az Igazság és Egyenlőség Mozgalom, a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR) szervezet és mások terrorcselekményeket követnek el Afrikában, míg Joseph Konyt és az általa vezetett „Úr Ellenálló Hadseregét” állítólag elűzték Ugandából, és ezek állítólag szétszóródtak Dél-Szudánban, a Kongói Demokratikus Köztársaságban és a Közép-Afrikai Köztársaságban;

| N. | mivel a Szíriában és Irakban uralkodó jelenlegi aggasztó helyzet, valamint az IS növekedése és erősödése szörnyű és destabilizáló hatással van az afrikai kontinensre, különösen annak észak-keleti részére, és mivel az Afrika egyes részeiről, például Szomáliából származó terroristák Szíria és Irak felé áramlanak, hogy csatlakozzanak az ISIS haderejéhez; |
| --- | --- |

N.

mivel a Szíriában és Irakban uralkodó jelenlegi aggasztó helyzet, valamint az IS növekedése és erősödése szörnyű és destabilizáló hatással van az afrikai kontinensre, különösen annak észak-keleti részére, és mivel az Afrika egyes részeiről, például Szomáliából származó terroristák Szíria és Irak felé áramlanak, hogy csatlakozzanak az ISIS haderejéhez;

| 1. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a terrorizmus egyre növekvő fenyegetést jelent Afrikában, különösen a száhel-szaharai régióban, Afrika szarván és a közép-afrikai régióban, valamint az al-Sharia csoportok, az Ansaru és Nigériában a Boko Haram által elkövetett rémtettek miatt; |
| --- | --- |

1.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a terrorizmus egyre növekvő fenyegetést jelent Afrikában, különösen a száhel-szaharai régióban, Afrika szarván és a közép-afrikai régióban, valamint az al-Sharia csoportok, az Ansaru és Nigériában a Boko Haram által elkövetett rémtettek miatt;

| 2. | aggasztja a terrorizmus, az erőszakos szélsőségesség és a transznacionális szervezett bűnözés közötti erősödő kapcsolat, valamint az afrikai csoportok fokozódó összekapcsolódása a globális terroristahálózatokkal, illetve azok finanszírozóival és emberkereskedőivel; úgy véli, hogy ez növekvő fenyegetést jelent Afrika békéjére, biztonságára, stabilitására és fejlődésére; |
| --- | --- |

2.

aggasztja a terrorizmus, az erőszakos szélsőségesség és a transznacionális szervezett bűnözés közötti erősödő kapcsolat, valamint az afrikai csoportok fokozódó összekapcsolódása a globális terroristahálózatokkal, illetve azok finanszírozóival és emberkereskedőivel; úgy véli, hogy ez növekvő fenyegetést jelent Afrika békéjére, biztonságára, stabilitására és fejlődésére;

| 3. | mélyen elítéli a valamennyi terrorista csoport, különösen az al-Shabaab, az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezete, a Nyugat-afrikai Egységes Mozgalom a Szent Háborúért (MUJAO), a Boko Haram és az Úr Ellenálló Hadserege által az afrikai kontinensen elkövetett valamennyi terrorcselekményt, többek között a fegyveres és robbantásos támadásokat, az öngyilkos merényleteket, az emberrablásokat és a civilek, a kormány és a katonai célpontok ellen elkövetett egyéb erőszakos cselekményeket, valamint az FDLR és a Szövetséges Demokratikus Erők által a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén folytatott káros tevékenységeket; |
| --- | --- |

3.

mélyen elítéli a valamennyi terrorista csoport, különösen az al-Shabaab, az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezete, a Nyugat-afrikai Egységes Mozgalom a Szent Háborúért (MUJAO), a Boko Haram és az Úr Ellenálló Hadserege által az afrikai kontinensen elkövetett valamennyi terrorcselekményt, többek között a fegyveres és robbantásos támadásokat, az öngyilkos merényleteket, az emberrablásokat és a civilek, a kormány és a katonai célpontok ellen elkövetett egyéb erőszakos cselekményeket, valamint az FDLR és a Szövetséges Demokratikus Erők által a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén folytatott káros tevékenységeket;

| 4. | mély szolidaritását fejezi ki az érintett országok és a terrorizmus áldozatai, valamint mindazok iránt, akik barátaikat vagy családtagjaikat vesztették el; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni küzdelemhez hozzájárulni kívánó egyetlen ország sem vállalhatja egyedül elkötelezettségének következményeit; mély sajnálatát fejezi ki továbbá a biztonsági erők ellenőrizetlen vagy rosszul célzott akciói által okozott emberélet-veszteségek és emberijog-sértések miatt; |
| --- | --- |

4.

mély szolidaritását fejezi ki az érintett országok és a terrorizmus áldozatai, valamint mindazok iránt, akik barátaikat vagy családtagjaikat vesztették el; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni küzdelemhez hozzájárulni kívánó egyetlen ország sem vállalhatja egyedül elkötelezettségének következményeit; mély sajnálatát fejezi ki továbbá a biztonsági erők ellenőrizetlen vagy rosszul célzott akciói által okozott emberélet-veszteségek és emberijog-sértések miatt;

| 5. | üdvözli az Afrikai Unió azon erőfeszítéseit, amelyek célja a szélsőségesség és a terrorizmus leküzdése az afrikai kontinensen; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az Afrikai Unió azon erőfeszítéseit, amelyek célja a szélsőségesség és a terrorizmus leküzdése az afrikai kontinensen;

| 6. | felszólítja az AKCS-államokat és az EU-t, hogy maradéktalanul tegyenek eleget az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatai szerinti kötelezettségeiknek, teljes mértékben működjenek együtt a Terrorizmus Elleni Bizottsággal, erősítsék meg a felügyeletet, dolgozzanak ki együttműködési módokat a terrorcselekmények megelőzése érdekében, és hozzanak létre információcserét szolgáló mechanizmusokat többek között a fegyverkereskedelem, a határőrizet, a hírszerzés, valamint a terrorcselekmények finanszírozásával vagy támogatásával összefüggő bűnügyi nyomozásokkal és eljárásokkal kapcsolatos segítségnyújtás vonatkozásában; arra ösztönzi az EU-t és az egyéb nemzetközi partnereket, hogy támogassák Afrika vezető szerepét és saját kapacitásait a terrorizmus elleni küzdelmet szolgáló megoldások azonosítása során, mégpedig azáltal, hogy az afrikai államok és partnereik által meghatározott igények és prioritások alapján biztosítják a szükséges segítséget; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az AKCS-államokat és az EU-t, hogy maradéktalanul tegyenek eleget az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatai szerinti kötelezettségeiknek, teljes mértékben működjenek együtt a Terrorizmus Elleni Bizottsággal, erősítsék meg a felügyeletet, dolgozzanak ki együttműködési módokat a terrorcselekmények megelőzése érdekében, és hozzanak létre információcserét szolgáló mechanizmusokat többek között a fegyverkereskedelem, a határőrizet, a hírszerzés, valamint a terrorcselekmények finanszírozásával vagy támogatásával összefüggő bűnügyi nyomozásokkal és eljárásokkal kapcsolatos segítségnyújtás vonatkozásában; arra ösztönzi az EU-t és az egyéb nemzetközi partnereket, hogy támogassák Afrika vezető szerepét és saját kapacitásait a terrorizmus elleni küzdelmet szolgáló megoldások azonosítása során, mégpedig azáltal, hogy az afrikai államok és partnereik által meghatározott igények és prioritások alapján biztosítják a szükséges segítséget;

| 7. | felszólítja az AKCS-államokat és az EU tagállamait, hogy hatékony határ- és személyazonosság-ellenőrzés révén előzzék meg a terroristák és a terrorista csoportok mozgását; felszólítja ezzel összefüggésben az összes államot a 2178. (2014) sz. ENSZ-határozat végrehajtására; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az AKCS-államokat és az EU tagállamait, hogy hatékony határ- és személyazonosság-ellenőrzés révén előzzék meg a terroristák és a terrorista csoportok mozgását; felszólítja ezzel összefüggésben az összes államot a 2178. (2014) sz. ENSZ-határozat végrehajtására;

| 8. | felszólítja az AKCS-országokat és az EU-t, hogy alkalmazzanak megfelelő mechanizmusokat az európai és afrikai polgárok terrorista csoportokba való toborzásának megakadályozására |
| --- | --- |

8.

felszólítja az AKCS-országokat és az EU-t, hogy alkalmazzanak megfelelő mechanizmusokat az európai és afrikai polgárok terrorista csoportokba való toborzásának megakadályozására

| 9. | felszólítja az AKCS-országokat és az EU tagállamait a terroristák és terrorista csoportok pénzügyi forrásainak felszámolására irányuló közös erőfeszítéseik fokozására, és támogatja az olyan korlátozásokat, amelyek megakadályozzák a terrorista csoportok közötti kommunikációt és anyagi forráshoz jutásukat, ugyanakkor biztosítják az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a nemzetközi jog, különösen a polgárok szólásszabadsághoz, szabad mozgáshoz, demokratikus ellenzéki tevékenységhez és vitához való jogának teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az AKCS-országokat és az EU tagállamait a terroristák és terrorista csoportok pénzügyi forrásainak felszámolására irányuló közös erőfeszítéseik fokozására, és támogatja az olyan korlátozásokat, amelyek megakadályozzák a terrorista csoportok közötti kommunikációt és anyagi forráshoz jutásukat, ugyanakkor biztosítják az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a nemzetközi jog, különösen a polgárok szólásszabadsághoz, szabad mozgáshoz, demokratikus ellenzéki tevékenységhez és vitához való jogának teljes körű tiszteletben tartását;

| 10. | felszólítja a nemzetközi közösséget és különösen az AKCS-államokat és az EU tagállamait, hogy juttassák érvényre a fegyverek további elterjedését és a terrorista csoportok fegyverrel való ellátását megakadályozni hivatott meglévő szabályokat; arra ösztönzi a nemzetközi közösséget, hogy fokozza a Líbia területén tárolt fegyverek hatékony ellenőrzésének helyreállítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a nemzetközi közösséget és különösen az AKCS-államokat és az EU tagállamait, hogy juttassák érvényre a fegyverek további elterjedését és a terrorista csoportok fegyverrel való ellátását megakadályozni hivatott meglévő szabályokat; arra ösztönzi a nemzetközi közösséget, hogy fokozza a Líbia területén tárolt fegyverek hatékony ellenőrzésének helyreállítására irányuló erőfeszítéseket;

| 11. | üdvözli az Afrikai Unió és az EU között folyamatban lévő együttműködést, nevezetesen az EUFOR CAR, az EUCAP Sahel Mali és az EUTM Mali missziók bevetését; megelégedéssel nyugtázza, hogy az EUTM Somalia a Szomáliai Nemzeti Hadsereg több mint 4  000 katonájának kiképzéséhez járult hozzá; elismeri a különböző afrikai országok hadseregeinek sikeres hozzájárulását a MISCA, MINUSMA és AMISOM missziókhoz; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az Afrikai Unió és az EU között folyamatban lévő együttműködést, nevezetesen az EUFOR CAR, az EUCAP Sahel Mali és az EUTM Mali missziók bevetését; megelégedéssel nyugtázza, hogy az EUTM Somalia a Szomáliai Nemzeti Hadsereg több mint 4  000 katonájának kiképzéséhez járult hozzá; elismeri a különböző afrikai országok hadseregeinek sikeres hozzájárulását a MISCA, MINUSMA és AMISOM missziókhoz;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a terrorizmus elleni hatékony küzdelemhez a terrorizmust kiváltó okokat kell megszüntetni, többek között a társadalmi kirekesztést, az egyenlőtlenséget, az alulfejlettséget, a korrupciót, a természeti erőforrások kiaknázásából származó jövedelmek elsikkasztását, a radikalizálódást, valamint a krónikus szegénységből eredő reménytelenséget, politikai passzivitást és kilátástalanságot; felkéri az EU-t, hogy működjön együtt az AKCS-országokkal e kiváltó okok kezelésében, elősegítve, hogy a terrorizmus által érintett instabil területeken különleges erőfeszítések történjenek az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és az egyéb alapvető szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés és mindezeknek a teljes lakosság számára történő biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a terrorizmus elleni hatékony küzdelemhez a terrorizmust kiváltó okokat kell megszüntetni, többek között a társadalmi kirekesztést, az egyenlőtlenséget, az alulfejlettséget, a korrupciót, a természeti erőforrások kiaknázásából származó jövedelmek elsikkasztását, a radikalizálódást, valamint a krónikus szegénységből eredő reménytelenséget, politikai passzivitást és kilátástalanságot; felkéri az EU-t, hogy működjön együtt az AKCS-országokkal e kiváltó okok kezelésében, elősegítve, hogy a terrorizmus által érintett instabil területeken különleges erőfeszítések történjenek az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és az egyéb alapvető szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés és mindezeknek a teljes lakosság számára történő biztosítása érdekében;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a fiatal és kiszolgáltatott emberek jobban ki vannak téve a radikalizálódás veszélyének; felkéri az államokat annak biztosítására, hogy az iskolákat ne használják a szélsőséges ideológiák terjesztésének központjaiként; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a fiatal és kiszolgáltatott emberek jobban ki vannak téve a radikalizálódás veszélyének; felkéri az államokat annak biztosítására, hogy az iskolákat ne használják a szélsőséges ideológiák terjesztésének központjaiként;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a béke és a biztonság a fejlődés és a fellendülés előfeltétele; úgy véli, hogy a 2015 utáni általános fejlesztési keretben önálló célként kell megjelennie a békének és az államépítésnek, és hangsúlyozza, hogy a keretnek erősítenie kell az emberi és a fenntartható fejlődést előmozdító valamennyi közpolitikát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a béke és a biztonság a fejlődés és a fellendülés előfeltétele; úgy véli, hogy a 2015 utáni általános fejlesztési keretben önálló célként kell megjelennie a békének és az államépítésnek, és hangsúlyozza, hogy a keretnek erősítenie kell az emberi és a fenntartható fejlődést előmozdító valamennyi közpolitikát;

| 15. | felszólítja az EU-t, hogy növelje a politikák fejlesztési célú koherenciáját és erősítse az uniós fejlesztéspolitika pozícióját az EU külső fellépésein belül, különösen a válságok és konfliktusok által érintett területek tekintetében; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az EU-t, hogy növelje a politikák fejlesztési célú koherenciáját és erősítse az uniós fejlesztéspolitika pozícióját az EU külső fellépésein belül, különösen a válságok és konfliktusok által érintett területek tekintetében;

| 16. | aláhúzza, hogy a terrorizmus visszaszorításához megerősített, demokratikusan ellenőrzött katonai és biztonsági képességekre, ezen belül megfelelő felszerelésre és személyzetre van szükség a legérintettebb országokban; |
| --- | --- |

16.

aláhúzza, hogy a terrorizmus visszaszorításához megerősített, demokratikusan ellenőrzött katonai és biztonsági képességekre, ezen belül megfelelő felszerelésre és személyzetre van szükség a legérintettebb országokban;

| 17. | üdvözli a terrorizmus elleni afrikai modelljogszabály kidolgozását, és az Afrikai Unió államait arra ösztönzi, hogy nemzeti joguk javítása érdekében alkalmazzák e modelljogszabályt; hangsúlyozza a független, pártatlan és hozzáférhető igazságszolgáltatási rendszer jelentőségét, valamint a büntetlenség megszüntetésének és a jogállamiság és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása erősítésének fontosságát; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni intézkedések és az emberi jogok védelme nem egymással ütköző, hanem egymást kiegészítő és kölcsönösen erősítő célok, és hogy a terrorizmus elleni küzdelem során a nemzetközi jogból eredő valamennyi kötelezettségnek eleget kell tenni; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a terrorizmus elleni afrikai modelljogszabály kidolgozását, és az Afrikai Unió államait arra ösztönzi, hogy nemzeti joguk javítása érdekében alkalmazzák e modelljogszabályt; hangsúlyozza a független, pártatlan és hozzáférhető igazságszolgáltatási rendszer jelentőségét, valamint a büntetlenség megszüntetésének és a jogállamiság és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása erősítésének fontosságát; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni intézkedések és az emberi jogok védelme nem egymással ütköző, hanem egymást kiegészítő és kölcsönösen erősítő célok, és hogy a terrorizmus elleni küzdelem során a nemzetközi jogból eredő valamennyi kötelezettségnek eleget kell tenni;

| 18. | hangsúlyozza a megerősített együttműködését jelentőségét az instabilitás, a bizonytalan helyzetek és a konfliktusok okainak kezelése szempontjából; hangsúlyozza a konfliktuskezelés valamennyi fázisának fontosságát, a megelőző intézkedésektől kezdve a konfliktus utáni újjáépítésig és fejlesztésig; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a megerősített együttműködését jelentőségét az instabilitás, a bizonytalan helyzetek és a konfliktusok okainak kezelése szempontjából; hangsúlyozza a konfliktuskezelés valamennyi fázisának fontosságát, a megelőző intézkedésektől kezdve a konfliktus utáni újjáépítésig és fejlesztésig;

| 19. | felszólítja az AKCS-államokat és az EU tagállamait, hogy a terrorista fenyegetés fegyveres megnyilvánulásaival való szembeszállás mellett a terrorizmus okait is kezeljék, ezért a Száhel-övezet – a szárazság és az elsivatagosodás által fenyegetett, alapvető oktatási és egészségügyi szolgáltatások híján, elszigeteltségben élő, rossz kommunikációs lehetőségekkel rendelkező – lakosságát célzó segélyprogramok sürgős végrehajtására szólít fel; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az AKCS-államokat és az EU tagállamait, hogy a terrorista fenyegetés fegyveres megnyilvánulásaival való szembeszállás mellett a terrorizmus okait is kezeljék, ezért a Száhel-övezet – a szárazság és az elsivatagosodás által fenyegetett, alapvető oktatási és egészségügyi szolgáltatások híján, elszigeteltségben élő, rossz kommunikációs lehetőségekkel rendelkező – lakosságát célzó segélyprogramok sürgős végrehajtására szólít fel;

| 20. | felszólítja az afrikai AKCS-államokat a konfliktusok során elkövetett nemi erőszak megelőzése és a nők és leányok emancipációja és oktatása iránti elkötelezettségük megerősítésére; a lehető legmélyebben elítéli a nők és leányok ellen elkövetett erőszak valamennyi formáját és a Boko Haram által elkövetett folytatódó támadássorozatot és egyéb erőszakos cselekményeket, amelyek a becslések szerint több mint 12  000 ember életét követelték 2009 óta; követeli a chiboki diáklányok és a Nigériában elrabolt valamennyi gyermek azonnali, feltétel nélküli szabadon bocsátását; üdvözli, hogy a nigériai kormány kísérleteket tesz arra, hogy tűzszünetet érjen el a Boko Harammal és tárgyalásokat folytasson a Boko Haram által 2014 áprilisában elrabolt 219 diáklány szabadon bocsátásáról; továbbra is aggasztja, hogy mindez nem akadályozta meg az erőszak folytatódását és további 60 lány elrablását Waga Mongoro és Gwarta községekben, illetve 30 gyermek foglyul ejtését Mafa városában, Borno államban, a 2014. október 20-ával kezdődő héten; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az afrikai AKCS-államokat a konfliktusok során elkövetett nemi erőszak megelőzése és a nők és leányok emancipációja és oktatása iránti elkötelezettségük megerősítésére; a lehető legmélyebben elítéli a nők és leányok ellen elkövetett erőszak valamennyi formáját és a Boko Haram által elkövetett folytatódó támadássorozatot és egyéb erőszakos cselekményeket, amelyek a becslések szerint több mint 12  000 ember életét követelték 2009 óta; követeli a chiboki diáklányok és a Nigériában elrabolt valamennyi gyermek azonnali, feltétel nélküli szabadon bocsátását; üdvözli, hogy a nigériai kormány kísérleteket tesz arra, hogy tűzszünetet érjen el a Boko Harammal és tárgyalásokat folytasson a Boko Haram által 2014 áprilisában elrabolt 219 diáklány szabadon bocsátásáról; továbbra is aggasztja, hogy mindez nem akadályozta meg az erőszak folytatódását és további 60 lány elrablását Waga Mongoro és Gwarta községekben, illetve 30 gyermek foglyul ejtését Mafa városában, Borno államban, a 2014. október 20-ával kezdődő héten;

| 21. | felszólítja az Európai Bizottságot és a nemzetközi szervezeteket, így a Terrorizmus Elleni Bizottságot, az Interpolt és az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalát, hogy biztosítsák a szükséges segítséget az AKCS-államoknak a terrorizmus megelőzését és leküzdését szolgáló kapacitásaik megerősítéséhez; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az Európai Bizottságot és a nemzetközi szervezeteket, így a Terrorizmus Elleni Bizottságot, az Interpolt és az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalát, hogy biztosítsák a szükséges segítséget az AKCS-államoknak a terrorizmus megelőzését és leküzdését szolgáló kapacitásaik megerősítéséhez;

| 22. | felszólítja az AKCS-államok kormányait és az érintett országok vallási közösségeit a megbékélésre irányuló erőfeszítésekben való aktív részvételre és a vallási közösségek közötti gyűlölet szítására irányuló kísérletekkel való szembeszállásra; |
| --- | --- |

22.

felszólítja az AKCS-államok kormányait és az érintett országok vallási közösségeit a megbékélésre irányuló erőfeszítésekben való aktív részvételre és a vallási közösségek közötti gyűlölet szítására irányuló kísérletekkel való szembeszállásra;

| 23. | üdvözli, hogy a szomáliai kormány késznek mutatkozik párbeszédet kezdeni az al-Shabaab magukat megadott tagjaival; hangsúlyozza, hogy komoly tárgyalások csak akkor indulhatnak, ha az al-Shabaab kijelenti, hogy részt kíván venni a szomáliai helyzet megoldásában; kiemeli a Szomáliai Nemzeti Hadsereg és az Afrikai Unió hadereje által nemrégiben elért katonai eredmények – az al-Shabaab ellenőrzése alól városok és utak felszabadításának– jelentőségét; tudomásul veszi Ahmed Godane, az al-Shabaab vezetőjének halálát; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a szomáliai kormány késznek mutatkozik párbeszédet kezdeni az al-Shabaab magukat megadott tagjaival; hangsúlyozza, hogy komoly tárgyalások csak akkor indulhatnak, ha az al-Shabaab kijelenti, hogy részt kíván venni a szomáliai helyzet megoldásában; kiemeli a Szomáliai Nemzeti Hadsereg és az Afrikai Unió hadereje által nemrégiben elért katonai eredmények – az al-Shabaab ellenőrzése alól városok és utak felszabadításának– jelentőségét; tudomásul veszi Ahmed Godane, az al-Shabaab vezetőjének halálát;

| 24. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek és az Európai Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, valamint az AKCS-államok regionális szervezeteinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek és az Európai Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, valamint az AKCS-államok regionális szervezeteinek.

---

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2014. december 3-én Strasbourgban (Franciaország).

1

(2)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2014. december 3-én Strasbourgban (Franciaország).

2

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

3

(4)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

4

(5)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

5

(6)  http://www.lisbon-treaty.org/wcm/the-lisbon-treaty/treaty-on-the-functioning-of-the-european-union%0dand-comments/part-5-external-action-by-the-union/title-3-cooperation-with-third-countries-and%0dhumantarian-aid/chapter-1-development-cooperation/496-article-208.html

6

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/142094.pdf

7

(8)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/document/COM20140263.doc

8

(9)  http://www.un.org/partnerships/Docs/partnershipreport_a-56-323.pdf

9

(10)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Partnerships/Private%20Sector/UNDP%0dPrivate-Sector-Strategy-final-draft-2012.pdf

10

(11)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

11

(12)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

13

(14)  http://www.uncsd2012.org/content/documents/814UNCSD%20REPORT%20final%20revs.pdf

14

(15)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

15

(16)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:HU:PDF

16

(17)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

17

(18)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/--%0dmulti/documents/publication/wcms_094386.pdf

18

(19)  http://www.unglobalcompact.org/AboutTheGC/

19

(20)  http://www.oecd.org/investment/mne/38783873.pdf

20

(21)  http://www.worldbank.org/ida/papers/ABCs/psd-2013.pdf

21

(22)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_-%0dPrivate_Sector_Development_Strategy.pdf

22

(23)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=167&Itemid=163

23

(24)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=650&Itemid=163

24

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/143315.pdf

25

(26)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2014. december 3-én Strasbourgban (Franciaország).

26

(27)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2014. december 3-én Strasbourgban (Franciaország).

27

(28)  Elfogadott szövegek, P8_(2014)0026.

28

(29)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2014. december 3-én Strasbourgban (Franciaország).

29

(30)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0006.

30

(31)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0513.

31

(32)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0008.

32

---