# Az Európai Unió C 134/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 134 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. április 24. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 134

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. április 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2015/C 134/01 | A Tanács (EU) 4/2015 álláspontja első olvasatban a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljábólA Tanács által 2015. március 2-án elfogadva | 1 |
| 2015/C 134/02 | A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 4/2015 álláspontja első olvasatban a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 15 |
| 2015/C 134/03 | A Tanács (EU) 5/2015 álláspontja első olvasatban az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2015. március 5-én elfogadva (
  1
  ) | 18 |
| 2015/C 134/04 | A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 5/2015 álláspontja első olvasatban az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 27 |
| 2015/C 134/05 | A Tanács (EU) 6/2015 álláspontja első olvasatban a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2015. március 5-én elfogadva (
  2
  ) | 29 |
| 2015/C 134/06 | A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 6/2015 álláspontja első olvasatban a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 52 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2015/C 134/01

A Tanács (EU) 4/2015 álláspontja első olvasatban a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljábólA Tanács által 2015. március 2-án elfogadva

1

2015/C 134/02

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 4/2015 álláspontja első olvasatban a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

15

2015/C 134/03

A Tanács (EU) 5/2015 álláspontja első olvasatban az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2015. március 5-én elfogadva (
  1
  )

1

18

2015/C 134/04

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 5/2015 álláspontja első olvasatban az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

27

2015/C 134/05

A Tanács (EU) 6/2015 álláspontja első olvasatban a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2015. március 5-én elfogadva (
  2
  )

2

29

2015/C 134/06

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 6/2015 álláspontja első olvasatban a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg |
| | (2)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg

1

(2)   EGT-vonatkozású szöveg

2

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 24.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/1

---

A TANÁCS (EU) 4/2015 ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

A Tanács által 2015. március 2-án elfogadva

(2015/C 134/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (3) értelmében létrejött a gépjárművek átfogó uniós típus-jóváhagyási rendszere. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (3) értelmében létrejött a gépjárművek átfogó uniós típus-jóváhagyási rendszere.

| (2) | A gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozó műszaki előírások uniós szintű harmonizálására már számos biztonsági és környezetvédelmi szempontból sor került annak érdekében, hogy az Unióban mindenütt garantált legyen a közúti közlekedés magas fokú biztonsága. |
| --- | --- |

(2)

A gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozó műszaki előírások uniós szintű harmonizálására már számos biztonsági és környezetvédelmi szempontból sor került annak érdekében, hogy az Unióban mindenütt garantált legyen a közúti közlekedés magas fokú biztonsága.

| (3) | A közúti közlekedés biztonsága terén 2003 óta a legfontosabb uniós célkitűzések közé tartozik egy olyan fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítése, amely minden járműben és minden tagállamban rendelkezésre áll. E célkitűzés elérése érdekében a kiépítés önkéntes alapon való megközelítésének részeként számos kezdeményezés elindítására került sor, de ezek eddig még nem eredményeztek kellő előrelépést. |
| --- | --- |

(3)

A közúti közlekedés biztonsága terén 2003 óta a legfontosabb uniós célkitűzések közé tartozik egy olyan fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítése, amely minden járműben és minden tagállamban rendelkezésre áll. E célkitűzés elérése érdekében a kiépítés önkéntes alapon való megközelítésének részeként számos kezdeményezés elindítására került sor, de ezek eddig még nem eredményeztek kellő előrelépést.

| (4) | A közúti közlekedésbiztonság további javítása érdekében a Bizottság az „E-segélyhívó: nem várhat tovább a rendszer kiépítése” című, 2009. augusztus 21-i közleményében új intézkedéseket javasolt a fedélzeti segélyhívó szolgáltatásnak az Unióban történő kiépítésére. Az egyik javasolt intézkedés értelmében a 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározott M1 és N1 kategóriájú járművektől kezdődően kötelezővé válna a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer beépítése minden új gépjárműtípusba. |
| --- | --- |

(4)

A közúti közlekedésbiztonság további javítása érdekében a Bizottság az „E-segélyhívó: nem várhat tovább a rendszer kiépítése” című, 2009. augusztus 21-i közleményében új intézkedéseket javasolt a fedélzeti segélyhívó szolgáltatásnak az Unióban történő kiépítésére. Az egyik javasolt intézkedés értelmében a 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározott M1 és N1 kategóriájú járművektől kezdődően kötelezővé válna a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer beépítése minden új gépjárműtípusba.

| (5) | Az Európai Parlament 2012. július 3-án állásfoglalást fogadott el „Az e-segélyhívó szolgáltatásról: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára” címmel, amelyben sürgette a Bizottságot, hogy a 2007/46/EK irányelv keretében terjesszen elő javaslatot annak érdekében, hogy 2015-ig kötelezően bevezessék a közszolgáltatásként működő, 112-es hívószámú e-segélyhívó rendszert. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Parlament 2012. július 3-án állásfoglalást fogadott el „Az e-segélyhívó szolgáltatásról: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára” címmel, amelyben sürgette a Bizottságot, hogy a 2007/46/EK irányelv keretében terjesszen elő javaslatot annak érdekében, hogy 2015-ig kötelezően bevezessék a közszolgáltatásként működő, 112-es hívószámú e-segélyhívó rendszert.

| (6) | Továbbra is szükség van arra, hogy az Európai Unió egész területén javítsák a 112-es segélyhívószám működését, hogy az vészhelyzetekben gyors és hatékony segítséget nyújthasson. |
| --- | --- |

(6)

Továbbra is szükség van arra, hogy az Európai Unió egész területén javítsák a 112-es segélyhívószám működését, hogy az vészhelyzetekben gyors és hatékony segítséget nyújthasson.

| (7) | Az uniós e-segélyhívó szolgáltatás bevezetése várhatóan csökkenteni fogja az Unióban a közúti halálesetek, illetve a közúti balesetek súlyos sérültjeinek számát a sürgősségi segélyszolgálatok korai értesítésének köszönhetően. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer kötelező bevezetése – az e-segélyhívások továbbítására szolgáló nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatok és az e-segélyhívások fogadására szolgáló közbiztonsági válaszpontok (KBVP-k) kötelező és összehangolt infrastrukturális fejlesztésével együtt – mindenki számára elérhetővé tenné a szolgáltatást, és így hozzájárulna a halálesetek és súlyos sérülések számának, az egészségügyi vonatkozású költségeknek, a balesetek okozta torlódásoknak és egyéb költségeknek a csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós e-segélyhívó szolgáltatás bevezetése várhatóan csökkenteni fogja az Unióban a közúti halálesetek, illetve a közúti balesetek súlyos sérültjeinek számát a sürgősségi segélyszolgálatok korai értesítésének köszönhetően. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer kötelező bevezetése – az e-segélyhívások továbbítására szolgáló nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatok és az e-segélyhívások fogadására szolgáló közbiztonsági válaszpontok (KBVP-k) kötelező és összehangolt infrastrukturális fejlesztésével együtt – mindenki számára elérhetővé tenné a szolgáltatást, és így hozzájárulna a halálesetek és súlyos sérülések számának, az egészségügyi vonatkozású költségeknek, a balesetek okozta torlódásoknak és egyéb költségeknek a csökkentéséhez.

| (8) | Az 585/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 1. cikke (1) bekezdésének értelmében a tagállamok legkésőbb hat hónappal e rendelet alkalmazási időpontját megelőzően, de mindenképpen legkésőbb 2017. október 1-jéig kiépítik a területükön az e-segélyhívások megfelelő fogadásához és kezeléséhez szükséges e-segélyhívási KBVP-k infrastruktúráját. Az 585/2014/EU határozat 3. cikke értelmében a tagállamok 2015. december 24-ig jelentést tesznek a Bizottságnak e határozat végrehajtásának állásáról. Amennyiben a jelentés szerint az e-segélyhívó KBVP-k infrastruktúrája nem fog 2017. október 1-jéig működni, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az e-segélyhívási KBVP-k infrastruktúrája kiépítésre kerüljön. |
| --- | --- |

(8)

Az 585/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 1. cikke (1) bekezdésének értelmében a tagállamok legkésőbb hat hónappal e rendelet alkalmazási időpontját megelőzően, de mindenképpen legkésőbb 2017. október 1-jéig kiépítik a területükön az e-segélyhívások megfelelő fogadásához és kezeléséhez szükséges e-segélyhívási KBVP-k infrastruktúráját. Az 585/2014/EU határozat 3. cikke értelmében a tagállamok 2015. december 24-ig jelentést tesznek a Bizottságnak e határozat végrehajtásának állásáról. Amennyiben a jelentés szerint az e-segélyhívó KBVP-k infrastruktúrája nem fog 2017. október 1-jéig működni, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az e-segélyhívási KBVP-k infrastruktúrája kiépítésre kerüljön.

| (9) | A Bizottság 2011/750/EU ajánlásának (5) 4. pontja szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a mobilhálózatok üzemeltetői 2014. december 31-ig bevezessék az „e-segélyhívás-megkülönböztető” kezeléséhez szükséges mechanizmust a hálózataikban. Ha az ajánlás 6. pontjában említett felülvizsgálat azt állapítja meg, hogy az „e-segélyhívás-megkülönböztető” bevezetésére nem fog sor kerülni 2016. március 31-ig, akkor a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a mobilhálózatok üzemeltetői bevezessék az „e-segélyhívás-megkülönböztető” kezeléséhez szükséges mechanizmust. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2011/750/EU ajánlásának (5) 4. pontja szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a mobilhálózatok üzemeltetői 2014. december 31-ig bevezessék az „e-segélyhívás-megkülönböztető” kezeléséhez szükséges mechanizmust a hálózataikban. Ha az ajánlás 6. pontjában említett felülvizsgálat azt állapítja meg, hogy az „e-segélyhívás-megkülönböztető” bevezetésére nem fog sor kerülni 2016. március 31-ig, akkor a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a mobilhálózatok üzemeltetői bevezessék az „e-segélyhívás-megkülönböztető” kezeléséhez szükséges mechanizmust.

| (10) | A pontos és megbízható helymeghatározási információk biztosítása nélkülözhetetlen eleme a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer hatékony működésének. Ezért helyénvaló előírni, hogy a rendszer kompatibilis legyen az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott Galileo program és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) elnevezésű program keretében nyújtott szolgáltatásokkal. A Galileo program alapján létrehozott rendszer egy független globális műholdas navigációs rendszer, az EGNOS-program alapján létrehozott rendszer pedig egy regionális műholdas navigációs rendszer, amely javítja a globális helymeghatározó rendszer jeleinek minőségét. |
| --- | --- |

(10)

A pontos és megbízható helymeghatározási információk biztosítása nélkülözhetetlen eleme a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer hatékony működésének. Ezért helyénvaló előírni, hogy a rendszer kompatibilis legyen az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott Galileo program és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) elnevezésű program keretében nyújtott szolgáltatásokkal. A Galileo program alapján létrehozott rendszer egy független globális műholdas navigációs rendszer, az EGNOS-program alapján létrehozott rendszer pedig egy regionális műholdas navigációs rendszer, amely javítja a globális helymeghatározó rendszer jeleinek minőségét.

| (11) | A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer beszerelése először csak az olyan új személygépjármű- és könnyűhaszongépjármű-típusok (M1 és N1 kategória) esetében lesz kötelező, amelyeknél már létezik a szükséges aktiváló mechanizmus. A Bizottságnak – adott esetben e célból jogalkotási javaslat benyújtása érdekében – tovább kell vizsgálnia a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer alkalmazására vonatkozó követelmény közeljövőbeli kiterjesztésének lehetőségét, hogy az más járműkategóriákra, például nehéz tehergépjárművekre, az autóbuszokra, a kétkerekű gépjárművekre és a mezőgazdasági traktorokra is vonatkozzék. |
| --- | --- |

(11)

A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer beszerelése először csak az olyan új személygépjármű- és könnyűhaszongépjármű-típusok (M1 és N1 kategória) esetében lesz kötelező, amelyeknél már létezik a szükséges aktiváló mechanizmus. A Bizottságnak – adott esetben e célból jogalkotási javaslat benyújtása érdekében – tovább kell vizsgálnia a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer alkalmazására vonatkozó követelmény közeljövőbeli kiterjesztésének lehetőségét, hogy az más járműkategóriákra, például nehéz tehergépjárművekre, az autóbuszokra, a kétkerekű gépjárművekre és a mezőgazdasági traktorokra is vonatkozzék.

| (12) | A rendszer elterjesztése érdekében elő kell mozdítani a meglévő járműtípusokhoz tartozó, 2018. március 31. után gyártandó járműveknek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel való felszerelését. A 2018. március 31. előtt típusjóváhagyáson átesett járművek esetében sor kerülhet e-segélyhívó rendszer önkéntes alapú, utólagos felszerelésére. |
| --- | --- |

(12)

A rendszer elterjesztése érdekében elő kell mozdítani a meglévő járműtípusokhoz tartozó, 2018. március 31. után gyártandó járműveknek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel való felszerelését. A 2018. március 31. előtt típusjóváhagyáson átesett járművek esetében sor kerülhet e-segélyhívó rendszer önkéntes alapú, utólagos felszerelésére.

| (13) | A 112-es egységes európai segélyhívó számon alapuló, az Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó közszolgáltatás és a harmadik fél szolgáltató által támogatott e-segélyhívó rendszerek („TPS e-segélyhívó szolgáltatás”) egymással párhuzamosan létezhetnek, feltéve, hogy meghozzák a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatás folyamatosságának biztosításához szükséges intézkedéseket. A 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatás folyamatosságának minden tagállamban, a jármű teljes élettartama során történő biztosítása és annak garantálása érdekében, hogy a 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatás mindig automatikusan rendelkezésre álljon, minden járművet fel kell szerelni a 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatással, függetlenül attól, hogy a jármű tulajdonosa harmadik fél által nyújtott e-segélyhívó szolgáltatást választ-e vagy sem. |
| --- | --- |

(13)

A 112-es egységes európai segélyhívó számon alapuló, az Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó közszolgáltatás és a harmadik fél szolgáltató által támogatott e-segélyhívó rendszerek („TPS e-segélyhívó szolgáltatás”) egymással párhuzamosan létezhetnek, feltéve, hogy meghozzák a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatás folyamatosságának biztosításához szükséges intézkedéseket. A 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatás folyamatosságának minden tagállamban, a jármű teljes élettartama során történő biztosítása és annak garantálása érdekében, hogy a 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatás mindig automatikusan rendelkezésre álljon, minden járművet fel kell szerelni a 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatással, függetlenül attól, hogy a jármű tulajdonosa harmadik fél által nyújtott e-segélyhívó szolgáltatást választ-e vagy sem.

| (14) | A fogyasztók számára valós áttekintést kell nyújtani a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerről és a harmadik fél szolgáltató által kezelt e-segélyhívó rendszerről (az ilyen rendszerrel felszerelt járművek esetében), valamint átfogó és megbízható tájékoztatást kell adni a kínálatban szereplő, magánszolgáltatású fedélzeti segélyhívó vagy vészhelyzeti alkalmazásokhoz kapcsolódó bármely további funkcióról vagy szolgáltatásról, és a szolgáltatás harmadik fél szolgáltatásainak igénybevétele esetén várható szintjéről és a vonatkozó költségekről. A 112-es hívószámú e-segélyhívó szolgáltatás általános érdekű közszolgáltatás, ezért minden fogyasztó számára díjmentesen hozzáférhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

(14)

A fogyasztók számára valós áttekintést kell nyújtani a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerről és a harmadik fél szolgáltató által kezelt e-segélyhívó rendszerről (az ilyen rendszerrel felszerelt járművek esetében), valamint átfogó és megbízható tájékoztatást kell adni a kínálatban szereplő, magánszolgáltatású fedélzeti segélyhívó vagy vészhelyzeti alkalmazásokhoz kapcsolódó bármely további funkcióról vagy szolgáltatásról, és a szolgáltatás harmadik fél szolgáltatásainak igénybevétele esetén várható szintjéről és a vonatkozó költségekről. A 112-es hívószámú e-segélyhívó szolgáltatás általános érdekű közszolgáltatás, ezért minden fogyasztó számára díjmentesen hozzáférhetőnek kell lennie.

| (15) | A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer kötelező beszerelésétől függetlenül valamennyi érdekelt fél – mint például az autógyártók és a független gazdasági szereplők – számára biztosítani kell azon jogot, hogy kiegészítő vészhelyzeti és/vagy hozzáadott értéket jelentő szolgáltatásokat kínáljon a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer mellett vagy arra építve. Ezeket a kiegészítő szolgáltatásokat azonban úgy kell megtervezni, hogy ne vonják el fokozottan a járművezető figyelmét, valamint ne hátráltassák a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer működését, illetve a segélyhívó központok hatékony munkáját. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket és a magánszolgáltatású vagy értéktöbbletet jelentő rendszereket úgy kell megtervezni, hogy közöttük ne kerülhessen sor személyes adatok cseréjére. Ilyen szolgáltatás nyújtása esetén a szolgáltatásoknak meg kell felelniük az alkalmazandó biztonsági, védelmi és adatvédelmi jogszabályoknak, és mindig választhatónak kell lenniük a fogyasztók számára. |
| --- | --- |

(15)

A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer kötelező beszerelésétől függetlenül valamennyi érdekelt fél – mint például az autógyártók és a független gazdasági szereplők – számára biztosítani kell azon jogot, hogy kiegészítő vészhelyzeti és/vagy hozzáadott értéket jelentő szolgáltatásokat kínáljon a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer mellett vagy arra építve. Ezeket a kiegészítő szolgáltatásokat azonban úgy kell megtervezni, hogy ne vonják el fokozottan a járművezető figyelmét, valamint ne hátráltassák a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer működését, illetve a segélyhívó központok hatékony munkáját. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket és a magánszolgáltatású vagy értéktöbbletet jelentő rendszereket úgy kell megtervezni, hogy közöttük ne kerülhessen sor személyes adatok cseréjére. Ilyen szolgáltatás nyújtása esetén a szolgáltatásoknak meg kell felelniük az alkalmazandó biztonsági, védelmi és adatvédelmi jogszabályoknak, és mindig választhatónak kell lenniük a fogyasztók számára.

| (16) | A fogyasztók szabad választása és a tisztességes verseny biztosításának, az innováció ösztönzésének, továbbá annak érdekében, hogy az Unió információs technológiai ágazatának versenyképessége nagyobb legyen a globális piacokon, a fedélzeti e-segélyhívó rendszereknek egy olyan kölcsönösen átjárható, szabványosított, biztonságos és nyílt hozzáférésű platformon kell alapulniuk, amely alkalmas a lehetséges jövőbeli fedélzeti alkalmazások és szolgáltatások nyújtására. Mivel ehhez műszaki és jogi támogatásra van szükség, a Bizottságnak az összes érintett érdekelt féllel – többek között a járműgyártókkal és a független gazdasági szereplőkkel – folytatott konzultációk alapján haladéktalanul meg kell vizsgálnia minden lehetőséget egy ilyen nyílt hozzáférésű platform előmozdítására és biztosítására, és adott esetben e célból jogalkotási kezdeményezést kell előterjesztenie. Ezen túlmenően, a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszernek valamennyi független gazdasági szereplő számára ésszerű, névleges összegű díj ellenében és megkülönböztetés nélkül hozzáférhetőnek kell lennie javítási és karbantartási célokra, a 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően. |
| --- | --- |

(16)

A fogyasztók szabad választása és a tisztességes verseny biztosításának, az innováció ösztönzésének, továbbá annak érdekében, hogy az Unió információs technológiai ágazatának versenyképessége nagyobb legyen a globális piacokon, a fedélzeti e-segélyhívó rendszereknek egy olyan kölcsönösen átjárható, szabványosított, biztonságos és nyílt hozzáférésű platformon kell alapulniuk, amely alkalmas a lehetséges jövőbeli fedélzeti alkalmazások és szolgáltatások nyújtására. Mivel ehhez műszaki és jogi támogatásra van szükség, a Bizottságnak az összes érintett érdekelt féllel – többek között a járműgyártókkal és a független gazdasági szereplőkkel – folytatott konzultációk alapján haladéktalanul meg kell vizsgálnia minden lehetőséget egy ilyen nyílt hozzáférésű platform előmozdítására és biztosítására, és adott esetben e célból jogalkotási kezdeményezést kell előterjesztenie. Ezen túlmenően, a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszernek valamennyi független gazdasági szereplő számára ésszerű, névleges összegű díj ellenében és megkülönböztetés nélkül hozzáférhetőnek kell lennie javítási és karbantartási célokra, a 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően.

| (17) | A típus-jóváhagyási rendszer integritásának fenntartása érdekében e rendelet alkalmazásában csak azokat a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket szabad elfogadni, amelyeken teljes körű vizsgálatot lehet végezni. |
| --- | --- |

(17)

A típus-jóváhagyási rendszer integritásának fenntartása érdekében e rendelet alkalmazásában csak azokat a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket szabad elfogadni, amelyeken teljes körű vizsgálatot lehet végezni.

| (18) | A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer vészhelyzeti rendszerként a lehető legmagasabb szintű megbízhatóságot követeli meg. Biztosítani kell a minimálisan előírt adatok és a hangátvitel pontosságát, valamint a minőséget, illetve a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer hosszú élettartamának és tartósságának garantálása érdekében egységes vizsgálati rendszert kell kidolgozni. A 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) megfelelően ezért rendszeresen időszakos műszaki vizsgálatokat kell végezni. |
| --- | --- |

(18)

A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer vészhelyzeti rendszerként a lehető legmagasabb szintű megbízhatóságot követeli meg. Biztosítani kell a minimálisan előírt adatok és a hangátvitel pontosságát, valamint a minőséget, illetve a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer hosszú élettartamának és tartósságának garantálása érdekében egységes vizsgálati rendszert kell kidolgozni. A 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) megfelelően ezért rendszeresen időszakos műszaki vizsgálatokat kell végezni.

| (19) | A kis sorozatban gyártott járművek és a 2007/46/EK irányelv 24. cikke alapján jóváhagyott járművek az említett irányelv értelmében mentesülnek az utasoknak frontális ütközés és oldalirányú ütközés esetén való védelmére vonatkozó követelmények alól. Ezért ezeket a járműveket mentesíteni kell azon kötelezettség alól, hogy eleget tegyenek az e-segélyhívóval összefüggő, e rendeletben meghatározott követelményeknek. Ezenkívül egyes M1 és N1 kategóriájú járműveket műszaki okokból nem lehet az e-segélyhívást aktiváló megfelelő mechanizmussal felszerelni. |
| --- | --- |

(19)

A kis sorozatban gyártott járművek és a 2007/46/EK irányelv 24. cikke alapján jóváhagyott járművek az említett irányelv értelmében mentesülnek az utasoknak frontális ütközés és oldalirányú ütközés esetén való védelmére vonatkozó követelmények alól. Ezért ezeket a járműveket mentesíteni kell azon kötelezettség alól, hogy eleget tegyenek az e-segélyhívóval összefüggő, e rendeletben meghatározott követelményeknek. Ezenkívül egyes M1 és N1 kategóriájú járműveket műszaki okokból nem lehet az e-segélyhívást aktiváló megfelelő mechanizmussal felszerelni.

| (20) | A különleges rendeltetésű járműveknek meg kell felelniük az e-segélyhívóval összefüggő, e rendeletben meghatározott követelményeknek, amennyiben az alapjármű/nem teljes jármű fel van szerelve a szükséges aktiváló mechanizmussal. |
| --- | --- |

(20)

A különleges rendeltetésű járműveknek meg kell felelniük az e-segélyhívóval összefüggő, e rendeletben meghatározott követelményeknek, amennyiben az alapjármű/nem teljes jármű fel van szerelve a szükséges aktiváló mechanizmussal.

| (21) | A személyes adatok 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül történő feldolgozásának meg kell felelnie a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) és a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) a személyes adatok védelmére vonatkozóan előírt szabályoknak, különösen annak garantálása érdekében, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművek a 112-es e-segélyhívóval összefüggő rendes működési állapotukban ne legyenek visszakövethetők, folyamatos nyomon követésük ne legyen lehetséges, és a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer által elküldött minimálisan előírt adatok tartalmazzák a segélyhívások megfelelő kezeléséhez szükséges legalapvetőbb információkat. Ennek figyelembe kell vennie a 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján létrehozott, a személyes adatok kezelése tekintetében az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport (a továbbiakban: a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport) ajánlásait, amelyek e munkacsoportnak az e-segélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet védelmével kapcsolatos vetületeivel foglalkozó, 2006. szeptember 26-án elfogadott munkadokumentumában találhatók. |
| --- | --- |

(21)

A személyes adatok 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül történő feldolgozásának meg kell felelnie a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) és a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) a személyes adatok védelmére vonatkozóan előírt szabályoknak, különösen annak garantálása érdekében, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművek a 112-es e-segélyhívóval összefüggő rendes működési állapotukban ne legyenek visszakövethetők, folyamatos nyomon követésük ne legyen lehetséges, és a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer által elküldött minimálisan előírt adatok tartalmazzák a segélyhívások megfelelő kezeléséhez szükséges legalapvetőbb információkat. Ennek figyelembe kell vennie a 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján létrehozott, a személyes adatok kezelése tekintetében az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport (a továbbiakban: a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport) ajánlásait, amelyek e munkacsoportnak az e-segélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet védelmével kapcsolatos vetületeivel foglalkozó, 2006. szeptember 26-án elfogadott munkadokumentumában találhatók.

| (22) | A gyártóknak végre kell hajtaniuk az összes ahhoz szükséges intézkedést, hogy megfeleljenek az e rendeletben az Európai Unió Alapjogi Chartája (11) 7. és 8. cikkének megfelelően meghatározott, a magánélet tiszteletben tartására és az adatvédelemre vonatkozó szabályoknak. |
| --- | --- |

(22)

A gyártóknak végre kell hajtaniuk az összes ahhoz szükséges intézkedést, hogy megfeleljenek az e rendeletben az Európai Unió Alapjogi Chartája (11) 7. és 8. cikkének megfelelően meghatározott, a magánélet tiszteletben tartására és az adatvédelemre vonatkozó szabályoknak.

| (23) | A műszaki követelményeknek való megfelelés részeként a járműgyártóknak a fedélzeti rendszerekbe műszaki adatvédelmi megoldásokat kell integrálniuk és meg kell felelniük a beépített adatvédelem elvének. |
| --- | --- |

(23)

A műszaki követelményeknek való megfelelés részeként a járműgyártóknak a fedélzeti rendszerekbe műszaki adatvédelmi megoldásokat kell integrálniuk és meg kell felelniük a beépített adatvédelem elvének.

| (24) | A gyártóknak a járművel együtt átadott műszaki dokumentáció részeként tájékoztatást kell nyújtaniuk az egységes európai 112-es segélyhívó számon alapuló, ingyenes és nyilvánosan elérhető e-segélyhívó rendszer létezéséről, a jármű tulajdonosának azon jogáról, hogy úgy döntsön, hogy a harmadik fél szolgáltató által támogatott e-segélyhívó rendszer helyett a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszert használja, valamint a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül végzett adatfeldolgozásról. Ezt a tájékoztatást internetről letölthető formában is elérhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(24)

A gyártóknak a járművel együtt átadott műszaki dokumentáció részeként tájékoztatást kell nyújtaniuk az egységes európai 112-es segélyhívó számon alapuló, ingyenes és nyilvánosan elérhető e-segélyhívó rendszer létezéséről, a jármű tulajdonosának azon jogáról, hogy úgy döntsön, hogy a harmadik fél szolgáltató által támogatott e-segélyhívó rendszer helyett a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszert használja, valamint a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül végzett adatfeldolgozásról. Ezt a tájékoztatást internetről letölthető formában is elérhetővé kell tenni.

| (25) | A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer által továbbított és a KBVP-k által feldolgozott adatok az 585/2014/EU határozatban említett sürgősségi segélyszolgálatok és szolgáltató partnerek részére – az említett határozatban foglalt feltételeket betartva – csak e-segélyhívással kapcsolatos események esetében továbbíthatók, és az adatokat kizárólag a határozat célkitűzéseinek megvalósítása céljából lehet felhasználni. A KBVP-k által a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül feldolgozott adatok az érintett kifejezett előzetes jóváhagyása nélkül nem továbbíthatók semmilyen más harmadik fél számára. |
| --- | --- |

(25)

A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer által továbbított és a KBVP-k által feldolgozott adatok az 585/2014/EU határozatban említett sürgősségi segélyszolgálatok és szolgáltató partnerek részére – az említett határozatban foglalt feltételeket betartva – csak e-segélyhívással kapcsolatos események esetében továbbíthatók, és az adatokat kizárólag a határozat célkitűzéseinek megvalósítása céljából lehet felhasználni. A KBVP-k által a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül feldolgozott adatok az érintett kifejezett előzetes jóváhagyása nélkül nem továbbíthatók semmilyen más harmadik fél számára.

| (26) | Az európai szabványügyi szervezetek – az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) és az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) – közös szabványokat dolgoztak ki az összeurópai e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséhez, amelyeket e rendelet értelmében alkalmazni kell, ami megkönnyíti a fedélzeti e-segélyhívó szolgáltatás technológiai fejlődését, biztosítja a szolgáltatás kölcsönös átjárhatóságát és folytonosságát az Unió egész területén, és csökkenti a bevezetés költségeit az Unió egésze számára. |
| --- | --- |

(26)

Az európai szabványügyi szervezetek – az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) és az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) – közös szabványokat dolgoztak ki az összeurópai e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséhez, amelyeket e rendelet értelmében alkalmazni kell, ami megkönnyíti a fedélzeti e-segélyhívó szolgáltatás technológiai fejlődését, biztosítja a szolgáltatás kölcsönös átjárhatóságát és folytonosságát az Unió egész területén, és csökkenti a bevezetés költségeit az Unió egésze számára.

| (27) | A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerre vonatkozó közös műszaki követelmények alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el egyes M1 és N1 kategóriájú járműosztályokkal kapcsolatban a fedélzeti e-segélyhívó rendszerek beszerelésének kötelezettsége alóli mentességre vonatkozóan, a fedélzeti e-segélyhívó rendszerekkel összefüggésben a járművek EK-típusjóváhagyásához, valamint az ilyen járművek számára tervezett és kialakított rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek EK-típusjóváhagyásához szükséges részletes műszaki követelmények és vizsgálatok megállapítására vonatkozóan, valamint részletes technikai szabályok és vizsgálati eljárások annak céljából történő meghatározására vonatkozóan, hogy biztosított legyen egyes, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos szabályok alkalmazása, illetve az, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer és harmadik felek által szolgáltatott rendszerek között ne kerüljön sor személyes adatok cseréjére. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten és az érintett érdekelt felekkel is, és ennek során – a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően – egyeztessen különösen fogyasztóvédelmi szervezetekkel, az európai adatvédelmi biztossal és a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoporttal. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(27)

A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerre vonatkozó közös műszaki követelmények alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el egyes M1 és N1 kategóriájú járműosztályokkal kapcsolatban a fedélzeti e-segélyhívó rendszerek beszerelésének kötelezettsége alóli mentességre vonatkozóan, a fedélzeti e-segélyhívó rendszerekkel összefüggésben a járművek EK-típusjóváhagyásához, valamint az ilyen járművek számára tervezett és kialakított rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek EK-típusjóváhagyásához szükséges részletes műszaki követelmények és vizsgálatok megállapítására vonatkozóan, valamint részletes technikai szabályok és vizsgálati eljárások annak céljából történő meghatározására vonatkozóan, hogy biztosított legyen egyes, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos szabályok alkalmazása, illetve az, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer és harmadik felek által szolgáltatott rendszerek között ne kerüljön sor személyes adatok cseréjére. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten és az érintett érdekelt felekkel is, és ennek során – a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően – egyeztessen különösen fogyasztóvédelmi szervezetekkel, az európai adatvédelmi biztossal és a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoporttal. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (28) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni a következők tekintetében: a visszakövethetőség és a nyomon követés tilalma betartásának ellenőrzésére vonatkozó gyakorlati szabályok, a felhasználók tájékoztatásához használandó mintadokumentum, az EK-típusjóváhagyást illetően a gyártók által a típusjóváhagyás céljára beaadandó tájékoztató dokumentumok mintájára vonatkozó igazgatási rendelkezések, az EK-típusbizonyítványok mintája és az EK-típusjóváhagyási jel mintája. E hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(28)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni a következők tekintetében: a visszakövethetőség és a nyomon követés tilalma betartásának ellenőrzésére vonatkozó gyakorlati szabályok, a felhasználók tájékoztatásához használandó mintadokumentum, az EK-típusjóváhagyást illetően a gyártók által a típusjóváhagyás céljára beaadandó tájékoztató dokumentumok mintájára vonatkozó igazgatási rendelkezések, az EK-típusbizonyítványok mintája és az EK-típusjóváhagyási jel mintája. E hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően kell gyakorolni.

| (29) | A járműgyártóknak elegendő időt kell biztosítani arra, hogy alkalmazkodjanak az e rendeletben meghatározott műszaki követelményekhez. |
| --- | --- |

(29)

A járműgyártóknak elegendő időt kell biztosítani arra, hogy alkalmazkodjanak az e rendeletben meghatározott műszaki követelményekhez.

| (30) | Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárással összefüggésben elfogadott új, önálló rendelet, ezért az említett irányelv I., III., IV. és XI. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(30)

Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárással összefüggésben elfogadott új, önálló rendelet, ezért az említett irányelv I., III., IV. és XI. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (31) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a belső piacnak az újonnan típusjóváhagyást kapott, 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművekre vonatkozó közös műszaki követelmények bevezetése révén történő megvalósítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az intézkedés léptéke miatt azonban e cél az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(31)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a belső piacnak az újonnan típusjóváhagyást kapott, 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművekre vonatkozó közös műszaki követelmények bevezetése révén történő megvalósítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az intézkedés léptéke miatt azonban e cél az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (32) | Az európai adatvédelmi biztossal egyeztetésre került sor a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban, és az európai adatvédelmi biztos 2013. október 29-én nyilvánított véleményt (14), |
| --- | --- |

(32)

Az európai adatvédelmi biztossal egyeztetésre került sor a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban, és az európai adatvédelmi biztos 2013. október 29-én nyilvánított véleményt (14),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja a járműveknek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerek tekintetében történő EK-típusjóváhagyására, valamint a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereknek, alkatrészeknek és önálló műszaki egységeknek az EK-típusjóváhagyására vonatkozó általános követelményeket.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. részének 1.1.1. és 1.2.1. pontjában meghatározott M1 és N1 kategóriájú járművekre, valamint az ilyen járművekhez tervezett és kialakított, 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre alkalmazandó.

Ez a rendelet nem alkalmazandó a következő járművekre:

| a) | a kis sorozatban gyártott és a 2007/46/EK irányelv 22. és 23. cikke alapján jóváhagyott járművek; |
| --- | --- |

a)

a kis sorozatban gyártott és a 2007/46/EK irányelv 22. és 23. cikke alapján jóváhagyott járművek;

| b) | a 2007/46/EK irányelv 24. cikke alapján jóváhagyott járművek; |
| --- | --- |

b)

a 2007/46/EK irányelv 24. cikke alapján jóváhagyott járművek;

| c) | azok a (2) bekezdéssel összhangban meghatározott járművek, amelyek műszaki okokból nem szerelhetők fel az e-segélyhívást aktiváló megfelelő mechanizmussal. |
| --- | --- |

c)

azok a (2) bekezdéssel összhangban meghatározott járművek, amelyek műszaki okokból nem szerelhetők fel az e-segélyhívást aktiváló megfelelő mechanizmussal.

(2)   A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 8. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben a saját maga által vagy a megbízásából elvégzett költség-haszon elemzés alapján és valamennyi vonatkozó biztonsági és műszaki szempont figyelembevételével meghatározza azon M1 és N1 kategóriájú járműosztályokat, amelyek műszaki okokból nem szerelhetők fel az e-segélyhívást aktiváló megfelelő mechanizmussal.

Az első ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat ... (15)-ig kell elfogadni.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 2007/46/EK irányelv 3. cikkében szereplő fogalommeghatározásokon kívül az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:

1.   „112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer”: olyan, vagy a járműbe épített érzékelők révén automatikusan, vagy manuálisan bekapcsolódó vészhelyzeti rendszer, amely fedélzeti berendezésből, valamint az e-segélyhíváshoz szükséges adattovábbítás indítására, kezelésére és lebonyolítására szolgáló eszközökből áll, és amely nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatok segítségével minimálisan előírt adatokat továbbít, és a 112-es segélyhívó számon alapuló hangátviteli csatornát hoz létre a jármű utasai és egy e-segélyhívási közbiztonsági válaszpont (KBVP) között;

2.   „e-segélyhívás”: a járművön belülről a 112-es hívószámra indított, automatikus (a járművön belüli érzékelő által kiváltott) vagy manuális segélyhívás, amely nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatokon keresztül minimálisan előírt adatokat továbbít és hangátviteli összeköttetést létesít a jármű és az e-segélyhívási KBVP között;

3.   „közbiztonsági válaszpont (KBVP)”: konkrét helyszín, ahol a beérkező segélyhívások első fogadása egy tagállam hatósága vagy a tagállam által elismert magánszervezet felelőssége mellett történik;

4.   „a legmegfelelőbb KBVP”: az a központ, amelyet az illetékes hatóságok előzetesen kijelöltek az egy adott földrajzi területről érkező vagy bizonyos típusú e-segélyhívások kezelésére;

5.   „e-segélyhívási KBVP”: az a legmegfelelőbb KBVP, amelyet a hatóságok az e-segélyhívások első fogadására és kezelésére előzetesen kijelöltek;

6.   „minimálisan előírt adatok”: az EN 15722:2011 szabványban (Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer által küldött minimálisan előírt adatok [MSD]) meghatározott, az e-segélyhívási KBVP-hez továbbított információk;

7.   „fedélzeti berendezés”: olyan, állandó jelleggel beépített berendezés a járművön belül, amely hozzáféréssel rendelkezik vagy hozzáférést biztosít a járművel kapcsolatos azon adatokhoz, amelyek az e-segélyhívási tranzakciók nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózaton keresztül történő lebonyolításához szükségesek;

8.   „e-segélyhívási tranzakció”: mobil, vezeték nélküli kapcsolat megteremtése egy nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózaton keresztül, a minimálisan előírt adatok továbbítása a járműről valamely e-segélyhívási KBVP-be, valamint hangátviteli összeköttetés létesítése ugyanezen e-segélyhívási KBVP és a jármű között;

9.   „nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózat”: olyan mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózat, amely – a 2002/21/EK (16) és a 2002/22/EK (17) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban – nyilvánosan igénybe vehető;

10.   „harmadik fél szolgáltató által támogatott e-segélyhívás”: a járművön belülről egy harmadik fél szolgáltatóhoz indított, automatikus (a járművön belüli érzékelő által kiváltott) vagy manuális segélyhívás, amely nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatokon keresztül minimálisan előírt adatokat továbbít és hangátviteli összeköttetést létesít a jármű és a harmadik fél szolgáltató között;

11.   „harmadik fél szolgáltató”: a nemzeti hatóságok által elismert szervezet, amely jogosult harmadik fél szolgáltatóhoz irányuló e-segélyhívásokat fogadni, és a minimálisan előírt adatokat az e-segélyhívási KBVP-hez továbbítani;

12.   „harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszer”: olyan, vagy a járműbe épített érzékelők révén automatikusan, vagy manuálisan bekapcsolódó rendszer, amely nyilvános mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatok segítségével minimálisan előírt adatokat továbbít, és hangátviteli csatornát hoz létre a jármű és a harmadik fél szolgáltató között;

4. cikk

A gyártók általános kötelezettségei

A gyártóknak bizonyítaniuk kell, hogy a 2. cikkben említett valamennyi új járműtípus e rendeletnek és az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási jogi aktusoknak megfelelően fel van szerelve egy állandó jelleggel beépített, 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel.

5. cikk

A gyártók különös kötelezettségei

(1)   A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi új járműtípusukat, valamint az e járművekhez tervezett és kialakított, 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket, alkatrészeket és önálló műszaki egységeket az e rendeletnek és az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási jogi aktusoknak megfelelően gyártsák és hagyják jóvá.

(2)   A gyártóknak bizonyítaniuk kell, hogy valamennyi új járműtípust úgy alakítanak ki, hogy az Unió területén bekövetkező, a járművön belüli egy vagy több érzékelő vagy processzor aktiválásával érzékelt súlyos baleset esetén a rendszer automatikusan e-segélyhívást kezdeményezzen a 112-es egységes európai segélyhívó számra.

A gyártóknak bizonyítaniuk kell, hogy az új járműtípusokat úgy alakítják ki, hogy a 112-es egységes európai segélyhívó számra manuálisan is lehessen e-segélyhívást kezdeményezni.

A gyártóknak biztosítaniuk kell a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer kézi aktiválójának olyan kialakítását, amely kivédi a téves alkalmazást.

(3)   A (2) bekezdés nem sérti a járműtulajdonos azon jogát, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer mellett hasonló szolgáltatást nyújtó, harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszert is alkalmazzon, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

| a) | a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszernek meg kell felelnie az EN 16102:2011 szabványnak (Intelligens közlekedési rendszer – e-segélyhívó – A harmadik fél által támogatott e-segélyhívó rendszer működésére vonatkozó követelmények); |
| --- | --- |

a)

a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszernek meg kell felelnie az EN 16102:2011 szabványnak (Intelligens közlekedési rendszer – e-segélyhívó – A harmadik fél által támogatott e-segélyhívó rendszer működésére vonatkozó követelmények);

| b) | a gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy egy időben csak egyetlen rendszer legyen aktív, és a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer automatikusan aktiválódjon, ha a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszer nem működik; |
| --- | --- |

b)

a gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy egy időben csak egyetlen rendszer legyen aktív, és a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer automatikusan aktiválódjon, ha a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszer nem működik;

| c) | a járműtulajdonos bármikor dönthet úgy, hogy a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszer helyett a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszert használja; |
| --- | --- |

c)

a járműtulajdonos bármikor dönthet úgy, hogy a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszer helyett a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszert használja;

| d) | a gyártóknak a felhasználói kézikönyvben tájékoztatást kell nyújtaniuk a c) pontban említett jogról. |
| --- | --- |

d)

a gyártóknak a felhasználói kézikönyvben tájékoztatást kell nyújtaniuk a c) pontban említett jogról.

(4)   A gyártóknak gondoskodniuk kell arról, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerekben található vevők kompatibilisek legyenek a Galileo- és az EGNOS-rendszer nyújtotta helymeghatározási szolgáltatásokkal. A gyártók emellett dönthetnek az egyéb műholdas navigációs rendszerekkel való kompatibilitásról is.

(5)   Az EK-típusjóváhagyás céljára kizárólag azokat a járműbe állandó jelleggel beépített, vagy külön típusjóváhagyáson átesett, 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket szabad elfogadni, amelyeken vizsgálatot lehet végezni.

(6)   A gyártóknak bizonyítaniuk kell, hogy olyan kritikus rendszerhiba esetén, amely lehetetlenné tenné a 112-es hívószámú e-segélyhívás végrehajtását, a jármű utasai figyelmeztetést kapnak.

(7)   A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszernek valamennyi független gazdasági szereplő számára ésszerű, névleges összegű díj ellenében és megkülönböztetés nélkül hozzáférhetőnek kell lennie javítási és karbantartási célokra a 715/2007/EK rendeletnek megfelelően.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben megállapítja a járműveknek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerek tekintetében történő EK-típusjóváhagyásához, valamint a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereknek, alkatrészeknek és önálló műszaki egységeknek az EK-típusjóváhagyásához szükséges részletes műszaki követelményeket és vizsgálatokat.

Az első albekezdésben említett műszaki követelményeknek és vizsgálatoknak a (2)–(7) bekezdésben megállapított követelményeken, valamint adott esetben az e-segélyhíváshoz kapcsolódóan rendelkezésre álló szabványokon kell alapulniuk, az alábbi szabványokat is ideértve:

| a) | EN 16072:2011 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az összeurópai e-segélyhívó szolgáltatás működtetésére vonatkozó követelmények”; |
| --- | --- |

a)

EN 16072:2011 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az összeurópai e-segélyhívó szolgáltatás működtetésére vonatkozó követelmények”;

| b) | EN 16062:2011 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az e-segélyhívóra vonatkozó magas szintű alkalmazási követelmények (HLAP)”; |
| --- | --- |

b)

EN 16062:2011 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az e-segélyhívóra vonatkozó magas szintű alkalmazási követelmények (HLAP)”;

| c) | CEN/TS 16454:2013 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer megfelelőségének végponttól végpontig történő vizsgálata”, a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer összeurópai e-segélyhívó rendszernek való megfelelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

CEN/TS 16454:2013 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer megfelelőségének végponttól végpontig történő vizsgálata”, a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer összeurópai e-segélyhívó rendszernek való megfelelésére vonatkozóan;

| d) | EN 15722:2011 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer által küldött minimálisan előírt adatok (MSD)”; |
| --- | --- |

d)

EN 15722:2011 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer által küldött minimálisan előírt adatok (MSD)”;

| e) | EN 16102:2011 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-segélyhívó – A harmadik fél által támogatott e-segélyhívó rendszer működésére vonatkozó követelmények”; |
| --- | --- |

e)

EN 16102:2011 „Intelligens közlekedési rendszerek – e-segélyhívó – A harmadik fél által támogatott e-segélyhívó rendszer működésére vonatkozó követelmények”;

| f) | az e-segélyhívó rendszerekre vonatkozó minden további, az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) előírt eljárásoknak megfelelően elfogadott európai szabvány vagy az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által elfogadott, e-segélyhívó rendszerekre vonatkozó előírások (ENSZ EGB előírások), amelyekhez az Unió csatlakozott. |
| --- | --- |

f)

az e-segélyhívó rendszerekre vonatkozó minden további, az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) előírt eljárásoknak megfelelően elfogadott európai szabvány vagy az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által elfogadott, e-segélyhívó rendszerekre vonatkozó előírások (ENSZ EGB előírások), amelyekhez az Unió csatlakozott.

Az első ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat ... (19)-ig kell elfogadni.

(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben aktualizálja az e cikk (8) bekezdésében említett szabványokat, amennyiben új változatot fogadnának el.

6. cikk

A magánélet és az adatok védelmére vonatkozó szabályok

(1)   Ez a rendelet nem érinti a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvet. A személyes adatok 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül történő feldolgozásának meg kell felelnie az említett irányelvekben foglalt, a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak.

(2)   Az e rendelet alapján feldolgozott személyes adatokat kizárólag az 5. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett vészhelyzetek kezelése céljára lehet felhasználni.

(3)   Az e rendelet alapján feldolgozott személyes adatok kizárólag az 5. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett vészhelyzetek kezeléséhez szükséges ideig őrizhetők meg. A szóban forgó adatokat maradéktalanul törölni kell, mihelyt azok az adott célhoz már nem szükségesek.

(4)   A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerek ne legyenek visszakövethetők, és folyamatos nyomon követésük ne legyen lehetséges.

(5)   A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer belső memóriájából folyamatosan és automatikusan törlődjenek az adatok. A belső memóriában csak a jármű utolsó három tartózkodási helyére vonatkozó adatok megőrzése engedélyezhető, amennyiben az feltétlenül szükséges a jármű aktuális helyének és annak meghatározásához, hogy a vészhelyzet bekövetkezésekor mi volt a jármű haladási iránya.

(6)   Ezekhez az adatokhoz az e-segélyhívás aktiválása előtt a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren kívül semmilyen szervezet nem férhet hozzá.

(7)   A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerbe a magánélet védelmét erősítő technológiákat kell építeni, amelyek a megfelelő mértékben védik az e-segélyhívó felhasználóinak a magánéletét, valamint megfelelő biztosítékot jelentenek a megfigyelés és a visszaélés megelőzésére.

(8)   A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer által elküldött minimálisan előírt adatok csak az EN 15722:2011 szabványban („Intelligens közlekedési rendszerek – E-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer által küldött minimálisan előírt adatok [MSD]”) említett minimális információt tartalmazhatják. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer semmilyen más adatot nem továbbíthat. E minimálisan előírt adatokat olyan formában kell tárolni, amely lehetővé teszi a teljes körű és végérvényes törlésüket.

(9)   A gyártóknak a felhasználói kézikönyvben világos és átfogó tájékoztatást kell nyújtaniuk a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül történő adatfeldolgozásról. A tájékoztatásnak a következőkből kell állnia:

| a) | hivatkozás a feldolgozás jogalapjára; |
| --- | --- |

a)

hivatkozás a feldolgozás jogalapjára;

| b) | tájékoztatás arról, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer alapértelmezetten működésbe lép; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás arról, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer alapértelmezetten működésbe lép;

| c) | a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer által végzett adatfeldolgozás részletes szabályai; |
| --- | --- |

c)

a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer által végzett adatfeldolgozás részletes szabályai;

| d) | az e-segélyhívó általi adatfeldolgozás konkrét célja, amely az 5. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett vészhelyzetekre korlátozódik; |
| --- | --- |

d)

az e-segélyhívó általi adatfeldolgozás konkrét célja, amely az 5. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett vészhelyzetekre korlátozódik;

| e) | a gyűjtött és feldolgozott adatok típusai és ezen adatok címzettjei; |
| --- | --- |

e)

a gyűjtött és feldolgozott adatok típusai és ezen adatok címzettjei;

| f) | az adatok 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerben való megőrzésének maximális időtartama; |
| --- | --- |

f)

az adatok 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerben való megőrzésének maximális időtartama;

| g) | tájékoztatás arról, hogy a járműveket nem követik nyomon folyamatosan; |
| --- | --- |

g)

tájékoztatás arról, hogy a járműveket nem követik nyomon folyamatosan;

| h) | az érintettek jogainak gyakorlására vonatkozó részletes szabályok, valamint a hozzáférési kérelmek kezelése tekintetében illetékes kapcsolattartó szolgálat; |
| --- | --- |

h)

az érintettek jogainak gyakorlására vonatkozó részletes szabályok, valamint a hozzáférési kérelmek kezelése tekintetében illetékes kapcsolattartó szolgálat;

| i) | minden szükséges további információ a személyes adatoknak valamely harmadik fél szolgáltató által kezelt e-segélyhívással és/vagy egyéb hozzáadott értéket képviselő szolgáltatással összefüggésben történő visszakövethetőségéről, nyomon követéséről és feldolgozásáról, aminek feltétele a tulajdonos kifejezett beleegyezése és a 95/46/EK irányelvnek való megfelelés. Kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy különbségek lehetnek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren és a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszereken vagy egyéb, hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokon keresztül elvégzett adatfeldolgozás között. |
| --- | --- |

i)

minden szükséges további információ a személyes adatoknak valamely harmadik fél szolgáltató által kezelt e-segélyhívással és/vagy egyéb hozzáadott értéket képviselő szolgáltatással összefüggésben történő visszakövethetőségéről, nyomon követéséről és feldolgozásáról, aminek feltétele a tulajdonos kifejezett beleegyezése és a 95/46/EK irányelvnek való megfelelés. Kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy különbségek lehetnek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren és a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszereken vagy egyéb, hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokon keresztül elvégzett adatfeldolgozás között.

(10)   Az adatfeldolgozás céljaival és hozzáadott értékével kapcsolatos félreértések elkerülése végett a (9) bekezdésben említett információkat a felhasználói kézikönyvben külön kell feltüntetni a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer és a harmadik fél szolgáltató által kezelt fedélzeti e-segélyhívó rendszerek vonatkozásában; fontos, hogy a felhasználó ezeket az információkat még a rendszer használata előtt megismerhesse.

(11)   A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer és a harmadik fél szolgáltató által kezelt e-segélyhívó szolgáltatást vagy hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokat nyújtó egyéb rendszerek úgy legyenek kialakítva, hogy közöttük ne kerülhessen sor személyes adatok cseréjére. Az, hogy egy harmadik fél szolgáltató által kezelt e-segélyhívó rendszert vagy egy hozzáadott értéket képviselő szolgáltatást nem vesznek igénybe, vagy az, hogy az adatfeldolgozás által érintett személy nem egyezik bele személyes adatainak a harmadik fél szolgáltató által kezelt e-segélyhívó rendszer vagy a hozzáadott értéket képviselő szolgáltatás céljából történő feldolgozásába, nem járhat kedvezőtlen következményekkel a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer használatára nézve.

(12)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben megállapítja:

| a) | a személyes adatok feldolgozására irányulóan a (2) és (3) bekezdésben meghatározott szabályok alkalmazására vonatkozó részletes műszaki követelményeket és vizsgálati eljárásokat; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok feldolgozására irányulóan a (2) és (3) bekezdésben meghatározott szabályok alkalmazására vonatkozó részletes műszaki követelményeket és vizsgálati eljárásokat;

| b) | az annak biztosításához szükséges részletes műszaki követelményeket és vizsgálati eljárásokat, hogy a (11) bekezdésben foglaltaknak megfelelően a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer és a harmadik felek által kezelt rendszerek között ne kerülhessen sor személyes adatok cseréjére. |
| --- | --- |

b)

az annak biztosításához szükséges részletes műszaki követelményeket és vizsgálati eljárásokat, hogy a (11) bekezdésben foglaltaknak megfelelően a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer és a harmadik felek által kezelt rendszerek között ne kerülhessen sor személyes adatok cseréjére.

Az első ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat ... (20)-ig kell elfogadni.

(13)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a következőket:

| a) | a visszakövethetőség és nyomon követés (4), (5) és (6) bekezdésben foglalt tilalma betartásának ellenőrzésére vonatkozó gyakorlati szabályokat; |
| --- | --- |

a)

a visszakövethetőség és nyomon követés (4), (5) és (6) bekezdésben foglalt tilalma betartásának ellenőrzésére vonatkozó gyakorlati szabályokat;

| b) | a felhasználók (9) bekezdés szerinti tájékoztatásához használandó mintadokumentumot. |
| --- | --- |

b)

a felhasználók (9) bekezdés szerinti tájékoztatásához használandó mintadokumentumot.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 10. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Az első ilyen végrehajtási jogi aktusokat ... (20)-ig kell elfogadni.

7. cikk

A tagállamok kötelezettségei

A nemzeti hatóságok 2018. március 31-től csak abban az esetben adnak EK-típusjóváhagyást az új járműtípusoknak a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer tekintetében, valamint az e járművekhez tervezett és kialakított új típusú 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereknek, alkatrészeknek és önálló műszaki egységeknek, ha azok eleget tesznek e rendeletnek és az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási jogi aktusoknak.

8. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 2. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (8) bekezdésében és (9) bekezdésében, valamint a 6. cikk (12) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól ...-tól (21) kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (8) bekezdésében és (9) bekezdésében, valamint a 6. cikk (12) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 2. cikk (2) bekezdése, az 5. cikk (8) bekezdése és (9) bekezdése, valamint a 6. cikk (12) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

9. cikk

Végrehajtási jogi aktusok

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az igazgatási rendelkezéseket a járművek EK-típusjóváhagyására a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer tekintetében, illetve az e járművekhez tervezett és kialakított 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerek, azok alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek EK-típusjóváhagyására az 5. cikk (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően, az alábbiak vonatkozásában:

| a) | a gyártók által a típusjóváhagyás céljára beadandó tájékoztató dokumentumok mintái; |
| --- | --- |

a)

a gyártók által a típusjóváhagyás céljára beadandó tájékoztató dokumentumok mintái;

| b) | az EK-típusbizonyítvány mintái; |
| --- | --- |

b)

az EK-típusbizonyítvány mintái;

| c) | az EK-típusjóváhagyási jel mintája vagy mintái. |
| --- | --- |

c)

az EK-típusjóváhagyási jel mintája vagy mintái.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 10. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Az első ilyen végrehajtási jogi aktusokat ... (22)-ig kell elfogadni.

10. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2007/46/EK irányelv 40. cikkének (1) bekezdésével létrehozott „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság (TCMV) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

11. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az abban az esetben alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, ha a gyártók megsértik az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási jogi aktusokban foglalt rendelkezéseket. A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk a szankciók alkalmazásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az e rendelkezéseket érintő minden későbbi módosítást is.

(2)   Legalább az alábbi, szankciókkal sújtandó jogsértéseket kell nevesíteni:

| a) | hamis nyilatkozat tétele a jóváhagyási eljárás vagy a visszahívást eredményező eljárás során, |
| --- | --- |

a)

hamis nyilatkozat tétele a jóváhagyási eljárás vagy a visszahívást eredményező eljárás során,

| b) | a típusjóváhagyáshoz használt vizsgálati eredmények meghamisítása; |
| --- | --- |

b)

a típusjóváhagyáshoz használt vizsgálati eredmények meghamisítása;

| c) | olyan adatok vagy műszaki leírások visszatartása, amelyek visszahíváshoz vagy a típusjóváhagyás megtagadásához vagy visszavonásához vezethetnek; |
| --- | --- |

c)

olyan adatok vagy műszaki leírások visszatartása, amelyek visszahíváshoz vagy a típusjóváhagyás megtagadásához vagy visszavonásához vezethetnek;

| d) | a 6. cikkben foglalt rendelkezések megsértése; |
| --- | --- |

d)

a 6. cikkben foglalt rendelkezések megsértése;

| e) | az 5. cikk (7) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése. |
| --- | --- |

e)

az 5. cikk (7) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése.

12. cikk

Jelentéstétel és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2021. március 31-ig értékelő jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer eredményeiről, ideértve elterjedtségét is. A Bizottság megvizsgálja, hogy e rendelet hatályát ki kell-e terjeszteni más járműtípusokra, például a nehéz tehergépjárművekre, az autóbuszokra, a kétkerekű gépjárművekre, illetve a mezőgazdasági traktorokra. A Bizottság szükség esetén e célból jogalkotási javaslatot nyújt be.

(2)   Azt követően, hogy széles körű konzultációt folytat valamennyi érintett érdekelttel, és hogy egy költség-haszon értékelést tartalmazó tanulmányt készít, a Bizottság értékeli, hogy szükség van-e a kölcsönösen átjárható, szabványosított, biztonságos és nyílt hozzáférésű platformra vonatkozó követelményekre. Adott esetben és legkésőbb ...-ig (23) a Bizottság elfogadja az e követelményekre épülő jogalkotási kezdeményezést.

13. cikk

A 2007/46/EK irányelv módosítása

A 2007/46/EK irányelv I., III., IV. és XI. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 2. cikk (2) bekezdését, az 5. cikk (8) bekezdését és (9) bekezdését, a 6. cikk (12) és (13) bekezdését, valamint a 8., 9., 10. és 12. cikket ...-tól/től (24) kell alkalmazni.

A második bekezdésben említett cikkektől eltérő cikkeket 2018. március 31-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 47. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és a Tanács 2015. március 2-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 585/2014/EU határozata (2014. május 15.) az Európai Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséről (HL L 164., 2014.6.3., 6. o.).

4

(5)  A Bizottság 2011/750/EU ajánlása (2011. szeptember 8.) a 112-es egységes európai segélyhívón alapuló, a járműből érkező vészhívások továbbítására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló uniós szintű e-segélyhívó szolgáltatás („e-segélyhívás”) támogatásáról (HL L 303., 2011.11.22., 46. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1285/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről (HL L 171., 2007.6.29., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

10

(11)  HL C 326., 2012.10.26., 391. o.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

13

(14)  HL C 38., 2014.2.8., 8. o.

14

(15)  Az e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapnak megfelelő időpont.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról („Keretirányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/22/EK irányelve (2002. március 7.) az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról („Egyetemes szolgáltatási irányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 51. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

18

(19)  Az e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapnak megfelelő időpont.

19

(20)  Az e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapnak megfelelő időpont.

20

(21)  E rendelet hatálybalépésének dátuma.

21

(22)  Az e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapnak megfelelő időpont.

22

(23)  Két évvel e rendelet hatálybalépését követően.

23

(24)  E rendelet hatálybalépésének dátuma.

24

---

MELLÉKLET

A 2007/46/EK irányelv módosítása

A 2007/46/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | az I. melléklet az alábbi pontokkal egészül ki:
  „12.8.   e-segélyhívó rendszer






  12.8.1. | van/nincs (1) |
| --- | --- | --- |

1.

az I. melléklet az alábbi pontokkal egészül ki:

„12.8.   e-segélyhívó rendszer

12.8.1.

van/nincs (1)

| 12.8.2. | az eszköz műszaki leírása vagy rajza: ...”; |
| --- | --- |

12.8.2.

az eszköz műszaki leírása vagy rajza: ...”;

| 2. | a III. melléklet I. részének A. szakasza a következő pontokkal egészül ki:
  „12.8.   e-segélyhívó rendszer






  12.8.1. | van/nincs (1)”; |
| --- | --- | --- |

2.

a III. melléklet I. részének A. szakasza a következő pontokkal egészül ki:

„12.8.   e-segélyhívó rendszer

12.8.1.

van/nincs (1)”;

| 3. | a IV. melléklet I. része a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat a következő tétellel egészül ki:

















  Sorszám | Tárgy | Szabályozási aktus | Alkalmazandóság |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| „71 | e-segélyhívó rendszer | (EU) .../... rendelet (1) | X | | | X” | | | | | | |

3.

a IV. melléklet I. része a következőképpen módosul:

a)

a táblázat a következő tétellel egészül ki:

Sorszám

Tárgy

Szabályozási aktus

Alkalmazandóság

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

e-segélyhívó rendszer

(EU) .../... rendelet (1)

X

X”

| b) | az 1. függelék a következőképpen módosul:






  i. | az 1. táblázat a következő tétellel egészül ki:









  Tétel | Tárgy | Szabályozási aktus | Konkrét kérdések | Alkalmazandóság és egyedi követelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | e-segélyhívó rendszer | (EU) .../... rendelet (*) | | Nem alkalmazandó” |

b)

az 1. függelék a következőképpen módosul:

i.

az 1. táblázat a következő tétellel egészül ki:

Tétel

Tárgy

Szabályozási aktus

Konkrét kérdések

Alkalmazandóság és egyedi követelmények

„71

e-segélyhívó rendszer

(EU) .../... rendelet (*)

Nem alkalmazandó”

| ii. | a 2. táblázat a következő tétellel egészül ki:









  Tétel | Tárgy | Szabályozási aktus | Konkrét kérdések | Alkalmazandóság és egyedi követelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | e-segélyhívó rendszer | (EU) .../... rendelet (*) | | Nem alkalmazandó” |

ii.

a 2. táblázat a következő tétellel egészül ki:

Tétel

Tárgy

Szabályozási aktus

Konkrét kérdések

Alkalmazandóság és egyedi követelmények

„71

e-segélyhívó rendszer

(EU) .../... rendelet (*)

Nem alkalmazandó”

| c) | a 2. függelék 4. szakasza („Műszaki előírások”) a következőképpen módosul:






  i. | az I. rész a következő tétellel egészül ki: Az M1 kategóriába tartozó járművek:







  Tétel | Hivatkozott szabályozási aktus | Alternatív követelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | (EU) .../... rendelet (2)

  e-segélyhívó rendszer | A rendelet előírásai nem alkalmazandók.” |

c)

a 2. függelék 4. szakasza („Műszaki előírások”) a következőképpen módosul:

i.

az I. rész a következő tétellel egészül ki: Az M1 kategóriába tartozó járművek:

Tétel

Hivatkozott szabályozási aktus

Alternatív követelmények

„71

(EU) .../... rendelet (2)

e-segélyhívó rendszer

A rendelet előírásai nem alkalmazandók.”

| ii. | az II. rész a következő tétellel egészül ki: Az N1 kategóriába tartozó járművek;







  Tétel | Hivatkozott szabályozási aktus | Alternatív követelmények |
| --- | --- | --- | --- |
| „71 | (EU) .../... rendelet (*)
  e-segélyhívó rendszer | A rendelet előírásai nem alkalmazandók.” |

ii.

az II. rész a következő tétellel egészül ki: Az N1 kategóriába tartozó járművek;

Tétel

Hivatkozott szabályozási aktus

Alternatív követelmények

„71

(EU) .../... rendelet (*)

e-segélyhívó rendszer

A rendelet előírásai nem alkalmazandók.”

| 4. | a XI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. függelékben a táblázat a következő tétellel egészül ki:











  Sorszám | Tárgy | Szabályozási aktus száma | M1 ≤ 2 500 (*) kg | M1 > 2 500 (*) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | e-segélyhívó rendszer | (EU) .../... rendelet (*) | G | G | Nem alkalmazandó | Nem alkalmazandó” |

4.

a XI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. függelékben a táblázat a következő tétellel egészül ki:

Sorszám

Tárgy

Szabályozási aktus száma

M1 ≤ 2 500 (*) kg

M1 > 2 500 (*) kg

M2

M3

„71

e-segélyhívó rendszer

(EU) .../... rendelet (*)

G

G

Nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó”

| b) | a 2. függelékben a táblázat a következő tétellel egészül ki:

















  Sorszám | Tárgy | Szabá-lyozási aktus száma | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | e-segélyhívó rendszer | (EU) .../... rendelet (*) | G | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A” |

b)

a 2. függelékben a táblázat a következő tétellel egészül ki:

Sorszám

Tárgy

Szabá-lyozási aktus száma

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

e-segélyhívó rendszer

(EU) .../... rendelet (*)

G

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A”

| c) | a 3. függelékben a táblázat a következő tétellel egészül ki:








  Sorszám | Tárgy | Szabályozási aktus | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | e-segélyhívó rendszer | (EU).../... rendelet (*) | G” |

c)

a 3. függelékben a táblázat a következő tétellel egészül ki:

Sorszám

Tárgy

Szabályozási aktus

M1

„71

e-segélyhívó rendszer

(EU).../... rendelet (*)

G”

| d) | a 4. függelékben a táblázat a következő tétellel egészül ki:
















  Sorszám | Tárgy | Szabályozási aktus száma | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | e-segélyhívó rendszer | (EU) .../... rendelet (*) | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A” |

d)

a 4. függelékben a táblázat a következő tétellel egészül ki:

Sorszám

Tárgy

Szabályozási aktus száma

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

e-segélyhívó rendszer

(EU) .../... rendelet (*)

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A”

---

(1)  E rendelet száma.

(2)  E rendelet száma.

---

| 24.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/15

---

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 4/2015 álláspontja első olvasatban a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(2015/C 134/02)

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2013. június 13-án a kapcsolódó határozati javaslattal együtt benyújtotta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fenti rendeletjavaslatot. A két javaslat arra irányult, hogy az egész Unióban elérhetővé váljon a 112-es hívószámon alapuló e-segélyhívó szolgáltatás.
  A határozatot (1) a Tanács 2014. május 8-án elfogadta. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2013. június 13-án a kapcsolódó határozati javaslattal együtt benyújtotta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fenti rendeletjavaslatot. A két javaslat arra irányult, hogy az egész Unióban elérhetővé váljon a 112-es hívószámon alapuló e-segélyhívó szolgáltatás.

A határozatot (1) a Tanács 2014. május 8-án elfogadta.

| 2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-én nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-én nyilvánított véleményt.

| 3. | Az európai adatvédelmi biztos 2013. október 29-én nyújtotta be a véleményét a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. |
| --- | --- |

3.

Az európai adatvédelmi biztos 2013. október 29-én nyújtotta be a véleményét a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek.

| 4. | Az Európai Parlament (az előadó Olga Sehnalová, Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság [IMCO]) 2014. február 26-án fogadta el az első olvasatban kialakított álláspontját. Olga Sehnalovát a 2014. májusi választásokat követően újra kinevezték előadónak. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament (az előadó Olga Sehnalová, Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság [IMCO]) 2014. február 26-án fogadta el az első olvasatban kialakított álláspontját. Olga Sehnalovát a 2014. májusi választásokat követően újra kinevezték előadónak.

| 5. | A Tanács 2014. május 26-án általános megközelítést fogadott el (9879/14). Az elnökség felhatalmazást kapott az Európai Parlamenttel való tárgyalások megkezdésére. |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2014. május 26-án általános megközelítést fogadott el (9879/14). Az elnökség felhatalmazást kapott az Európai Parlamenttel való tárgyalások megkezdésére.

| 6. | Három alkalommal került sor háromoldalú egyeztető ülésre, 2014. október 8-án, november 11-én és december 1-jén. A harmadik egyeztető ülésen a társjogalkotók megállapodtak egy kompromisszumos szövegben. Ennek megfelelően az Európai Parlament a 2014. december 8-i levelében arról tájékoztatta a Tanácsot, hogy amennyiben a Tanács a jóváhagyott kompromisszumos szöveg alapján elfogadja első olvasatbeli álláspontját, az Európai Parlament további módosítások nélkül megszavazza a Tanács által elfogadott szöveget. |
| --- | --- |

6.

Három alkalommal került sor háromoldalú egyeztető ülésre, 2014. október 8-án, november 11-én és december 1-jén. A harmadik egyeztető ülésen a társjogalkotók megállapodtak egy kompromisszumos szövegben. Ennek megfelelően az Európai Parlament a 2014. december 8-i levelében arról tájékoztatta a Tanácsot, hogy amennyiben a Tanács a jóváhagyott kompromisszumos szöveg alapján elfogadja első olvasatbeli álláspontját, az Európai Parlament további módosítások nélkül megszavazza a Tanács által elfogadott szöveget.

II.   CÉL

| 7. | A rendelet a fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményeket állapítja meg. Előírja, hogy a személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek új típusait úgy kell kialakítani, hogy súlyos baleset esetén a rendszer automatikusan segélyhívást kezdeményezzen a 112-es számra, illetve a hívás manuálisan is kezdeményezhető legyen. A szolgáltatás által nyújtott információ jellegére tekintettel a javaslat a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó szabályokat is tartalmaz. |
| --- | --- |

7.

A rendelet a fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményeket állapítja meg. Előírja, hogy a személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek új típusait úgy kell kialakítani, hogy súlyos baleset esetén a rendszer automatikusan segélyhívást kezdeményezzen a 112-es számra, illetve a hívás manuálisan is kezdeményezhető legyen. A szolgáltatás által nyújtott információ jellegére tekintettel a javaslat a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó szabályokat is tartalmaz.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

A.   Általános információk

| 8. | A Tanács több módosítást is végzett az eredeti javaslaton. Ezzel párhuzamosan az Európai Parlament is megszavazott több olyan módosítást, amelyek alapvetően meglehetősen hasonlóak voltak a Tanács által megvitatott módosításokhoz. Rövid időn belül megállapodás jött létre a két intézmény között, annak elfogadását csupán a 2014 májusában tartott európai parlamenti választások késleltették.
  Ennek megfelelően a Tanács első olvasatbeli álláspontja az Európai Parlamenttel létrejött megállapodás alapján való részleges újraszövegezéssel módosítja az eredeti bizottsági javaslatot. |
| --- | --- |

8.

A Tanács több módosítást is végzett az eredeti javaslaton. Ezzel párhuzamosan az Európai Parlament is megszavazott több olyan módosítást, amelyek alapvetően meglehetősen hasonlóak voltak a Tanács által megvitatott módosításokhoz. Rövid időn belül megállapodás jött létre a két intézmény között, annak elfogadását csupán a 2014 májusában tartott európai parlamenti választások késleltették.

Ennek megfelelően a Tanács első olvasatbeli álláspontja az Európai Parlamenttel létrejött megállapodás alapján való részleges újraszövegezéssel módosítja az eredeti bizottsági javaslatot.

B.   Kulcsfontosságú szakpolitikai kérdések

9.   112-es hívószámon alapuló e-segélyhívó rendszer

A szöveg egészében – a címben is – pontosítottuk az e-segélyhívó rendszerre való utalásokat, egyértelművé téve, hogy a 112-es hívószámon alapuló e-segélyhívó rendszerről van szó.

10.   A hatály kiterjesztése a rendszerekre, az alkatrészekre és az önálló műszaki egységekre

A Tanács olyan rendelkezést illesztett a rendeletbe, amely annak hatályát a rendszerekre, az alkatrészekre és az önálló műszaki egységekre is kiterjeszti.

11.   Mentességek

A Tanács olyan rendelkezést illesztett a rendeletbe, amely pontosítja, hogy a járművek mely kategóriái részesülnek mentességben.

12.   Új fogalommeghatározások beillesztése

Több olyan fogalommeghatározást is beillesztettünk, amelyek a szövegben használt és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok jövőbeli elfogadásakor is használandó egyes fogalmakra vonatkoznak.

13.   „Állandó jelleggel beépített” e-segélyhívó rendszerek

A szöveg immár egyértelműen jelzi, hogy a típusjóváhagyáskor a járműnek állandó jelleggel beépített e-segélyhívó rendszerrel kell rendelkeznie.

14.   Harmadik fél által nyújtott szolgáltatások

A Tanács olyan rendelkezéseket illesztett a szövegbe, amelyek lehetővé teszik a járműtulajdonosok számára, hogy a 112-es hívószámon alapuló e-segélyhívó rendszer mellett harmadik fél által nyújtott szolgáltatásokat vegyenek igénybe, ugyanakkor nem írnak elő kötelezettséget erre vonatkozóan.

15.   Kompatibilitás a műholdas navigációs rendszerekkel

A Tanács által módosított szöveg értelmében kötelező biztosítani az e-segélyhívó rendszernek a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs rendszerekkel való kompatibilitását, ugyanakkor a gyártók az egyéb navigációs rendszerekkel való kompatibilitást is biztosíthatják.

16.   Hozzáférés a független gazdasági szereplők számára

A módosított szöveg értelmében a 112-es hívószámon alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszernek valamennyi független gazdasági szereplő számára ésszerű összegű díj ellenében hozzáférhetőnek kell lennie javítási és karbantartási célokra a 715/2007/EK rendeletnek megfelelően, amely rendelkezik a járműjavításra és -karbantartásra vonatkozó információkhoz való hozzáférésről.

17.   A magánélet és az adatok védelmére vonatkozó szabályok

A Tanács úgy módosította az eredeti bizottsági javaslat szövegét, hogy az egyértelműen utaljon az alkalmazandó személyesadat-védelmi szabályokra, megállapítva, hogy az e-segélyhívó rendszerben lévő adatokat kizárólag vészhelyzetek kezelése céljára lehet felhasználni, azokat automatikusan törölni kell, nem történhet adatcsere a 112-es hívószámon alapuló e-segélyhívó rendszer és harmadik fél rendszere között, továbbá a felhasználói kézikönyvben tájékoztatást kell nyújtani a tulajdonos részére a 112-es hívószámon alapuló e-segélyhívó rendszeren, illetve a harmadik fél rendszerén keresztül történő adatfeldolgozásról.

18.   Végrehajtási aktusok

A Tanács egy olyan rendelkezéssel is kiegészítette a szöveget, amelynek értelmében az adatvédelem körébe tartozó egyes gyakorlati szabályokat felhatalmazáson alapuló jogi aktusok helyett végrehajtási aktusok útján kellene elfogadni. Ennek megfelelően a rendelkező rész új rendelkezésekkel egészült ki.

19.   A Bizottság felhatalmazása

A tanácsi szöveg értelmében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való felhatalmazása 5 évre szól, amely hallgatólagosan meghosszabbodik, a Bizottságnak pedig az ötéves időszak letelte előtt kilenc hónappal jelentést kell készítenie a felhatalmazás gyakorlásáról.

20.   Jelentéstétel és felülvizsgálat

Új rendelkezés került a rendeletbe, amelynek alapján a Bizottság 2021-ig értékelő jelentést készít az e-segélyhívó rendszer sikerességéről és penetrációs arányáról, valamint megvizsgálja, hogy célszerű-e más járműkategóriákat is a rendelet hatálya alá vonni, illetve nyílt hozzáférésű platformot létrehozni.

21.   Az alkalmazás kezdete

Az alkalmazás kezdőidőpontját az Európai Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséről szóló 585/2014/EK határozatban foglaltakhoz igazodva határoztuk meg. A tanácsi szöveg szerint az alkalmazás kezdőidőpontja 2018. március 31.

22.   A melléklet módosítása

A Tanács módosította a mellékletet, hogy az jobban megfeleljen a cikkekben foglalt rendelkezéseknek.

23.   Preambulumbekezdések

A Tanács módosította a preambulumbekezdéseket, hogy azok megfeleljenek a rendelkező rész módosított részeinek, illetve hogy ne legyenek aggályosak az Európai Parlament számára.

IV.   KONKLÚZIÓ

A Tanács az álláspontjának kialakítása során teljes mértékben figyelembe vette a Bizottság javaslatát és az Európai Parlament első olvasat során kialakított álláspontját.

Az Európai Parlament által javasolt módosítások tekintetében a Tanács megállapítja, hogy álláspontja a módosítások jelentős részét – elvben, részben vagy teljes egészében – magában foglalja.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 585/2014/EU határozata az Európai Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséről (HL L 164., 2014.6.3., 6. o.).

---

| 24.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/18

---

A TANÁCS (EU) 5/2015 ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

A Tanács által 2015. március 5-én elfogadva

(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)

(2015/C 134/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A partnerségen alapuló Európai Statisztikai Rendszer (a továbbiakban: az ESR) – többek között az ESR irányításának javításával – általánosságban sikeresen megszilárdította a jó minőségű európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét biztosító tevékenységeit. |
| --- | --- |

(1)

A partnerségen alapuló Európai Statisztikai Rendszer (a továbbiakban: az ESR) – többek között az ESR irányításának javításával – általánosságban sikeresen megszilárdította a jó minőségű európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét biztosító tevékenységeit.

| (2) | A közelmúltban azonban bizonyos hiányosságokra derült fény, különösen a statisztikai minőségirányítási keret tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A közelmúltban azonban bizonyos hiányosságokra derült fény, különösen a statisztikai minőségirányítási keret tekintetében.

| (3) | A Bizottság „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című, 2011. április 15-i közleményében e hiányosságok megszüntetését és az ESR irányításának megerősítését célzó intézkedéseket javasolt. Így különösen javasolta a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) célzott módosítását. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című, 2011. április 15-i közleményében e hiányosságok megszüntetését és az ESR irányításának megerősítését célzó intézkedéseket javasolt. Így különösen javasolta a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) célzott módosítását.

| (4) | 2011. június 20-i következtetéseiben az Tanács üdvözölte a Bizottság kezdeményezését, továbbá hangsúlyozta, hogy folyamatosan javítani kell az ESR irányítását és hatékonyságát. |
| --- | --- |

(4)

2011. június 20-i következtetéseiben az Tanács üdvözölte a Bizottság kezdeményezését, továbbá hangsúlyozta, hogy folyamatosan javítani kell az ESR irányítását és hatékonyságát.

| (5) | Figyelembe kell venni az uniós gazdaságirányítási kerettel összefüggő közelmúltbeli fejleményeknek a statisztika területére gyakorolt hatását, különösen a szakmai függetlenséghez kapcsolódó vonatkozásokat, például az átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlatokat, a költségvetési előirányzatokat és az adatok közzétételére vonatkozó tájékoztatási naptárakat, a 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározottak szerint, valamint a nemzeti költségvetési szabályok végrehajtásának monitoringjáért felelős szervek működési autonómiájával kapcsolatos követelményhez fűződő vonatkozásokat, a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(5)

Figyelembe kell venni az uniós gazdaságirányítási kerettel összefüggő közelmúltbeli fejleményeknek a statisztika területére gyakorolt hatását, különösen a szakmai függetlenséghez kapcsolódó vonatkozásokat, például az átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlatokat, a költségvetési előirányzatokat és az adatok közzétételére vonatkozó tájékoztatási naptárakat, a 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározottak szerint, valamint a nemzeti költségvetési szabályok végrehajtásának monitoringjáért felelős szervek működési autonómiájával kapcsolatos követelményhez fűződő vonatkozásokat, a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározottak szerint.

| (6) | A szakmai függetlenséghez kapcsolódó vonatkozások, például az átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlatok, a költségvetési előirányzatok és az adatok közzétételére vonatkozó tájékoztatási naptárak azonban nem korlátozódhatnak a költségvetési felügyeleti rendszer és a túlzott hiány esetén követendő eljárás céljára előállított statisztikákra, hanem valamennyi, az ESR által fejlesztett, előállított és közzétett európai statisztikára alkalmazni kell azokat. |
| --- | --- |

(6)

A szakmai függetlenséghez kapcsolódó vonatkozások, például az átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlatok, a költségvetési előirányzatok és az adatok közzétételére vonatkozó tájékoztatási naptárak azonban nem korlátozódhatnak a költségvetési felügyeleti rendszer és a túlzott hiány esetén követendő eljárás céljára előállított statisztikákra, hanem valamennyi, az ESR által fejlesztett, előállított és közzétett európai statisztikára alkalmazni kell azokat.

| (7) | Ezenfelül az évente vagy többévente előirányzott és a statisztikai igények kielégítéséhez elérhető megfelelő források rendelkezésre állása a statisztikai hatóságok szakmai függetlenségének, továbbá a statisztikai adatok jó minőségének biztosításához szükséges feltétel. |
| --- | --- |

(7)

Ezenfelül az évente vagy többévente előirányzott és a statisztikai igények kielégítéséhez elérhető megfelelő források rendelkezésre állása a statisztikai hatóságok szakmai függetlenségének, továbbá a statisztikai adatok jó minőségének biztosításához szükséges feltétel.

| (8) | E célból meg kell erősíteni a statisztikai hatóságok szakmai függetlenségét, és gondoskodni kell az Unió egész területén alkalmazandó minimumstandardokról. Egyedi garanciákat kell biztosítani a nemzeti statisztikai hivatalok (NSH-k) vezetői számára a statisztikai feladatok elvégzése, a szervezetirányítás és a forráselosztás terén. Az NSH-k vezetőire vonatkozó személyzeti felvételi eljárásoknak átláthatóknak kell lenniük, és azoknak kizárólag szakmai kritériumokon kell alapulniuk. Az eljárások során biztosítani kell az esélyegyenlőséget, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőségre. |
| --- | --- |

(8)

E célból meg kell erősíteni a statisztikai hatóságok szakmai függetlenségét, és gondoskodni kell az Unió egész területén alkalmazandó minimumstandardokról. Egyedi garanciákat kell biztosítani a nemzeti statisztikai hivatalok (NSH-k) vezetői számára a statisztikai feladatok elvégzése, a szervezetirányítás és a forráselosztás terén. Az NSH-k vezetőire vonatkozó személyzeti felvételi eljárásoknak átláthatóknak kell lenniük, és azoknak kizárólag szakmai kritériumokon kell alapulniuk. Az eljárások során biztosítani kell az esélyegyenlőséget, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőségre.

| (9) | Az európai statisztikák hitelessége megköveteli a statisztikák készítőinek szilárd szakmai függetlenségét, ugyanakkor az európai statisztikáknak reagálniuk kell a politikai szükségletekre, és statisztikai támogatást kell nyújtaniuk az új nemzeti és uniós szintű szakpolitikai kezdeményezésekhez. |
| --- | --- |

(9)

Az európai statisztikák hitelessége megköveteli a statisztikák készítőinek szilárd szakmai függetlenségét, ugyanakkor az európai statisztikáknak reagálniuk kell a politikai szükségletekre, és statisztikai támogatást kell nyújtaniuk az új nemzeti és uniós szintű szakpolitikai kezdeményezésekhez.

| (10) | Az Unió statisztikai hatóságának (Eurostat) függetlenségét meg kell erősíteni és hatékony parlamenti ellenőrzés révén kell biztosítani, az NSH-k függetlenségét pedig szintén meg kell erősíteni, és demokratikus elszámoltathatóság révén kell biztosítani. |
| --- | --- |

(10)

Az Unió statisztikai hatóságának (Eurostat) függetlenségét meg kell erősíteni és hatékony parlamenti ellenőrzés révén kell biztosítani, az NSH-k függetlenségét pedig szintén meg kell erősíteni, és demokratikus elszámoltathatóság révén kell biztosítani.

| (11) | Ezenfelül egyértelművé kell tenni az NSH-k meglévő koordinációs szerepének hatókörét, hogy biztosítani lehessen a nemzeti szintű statisztikai tevékenységek, többek között a minőségirányítás hatékonyabb koordinációját, megfelelően figyelembe véve a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által végzett statisztikai feladatokat. Mivel a KBER tagjaiként a nemzeti központi bankok (NKB-k) is előállíthatnak európai statisztikákat, az NSH-knak és az NKB-knak a nemzeti szabályozásnak megfelelően szorosan együtt kell működniük egymással annak biztosítása érdekében, hogy teljes körű és koherens európai statisztikák készüljenek, továbbá gondoskodniuk kell arról, hogy megvalósuljon az ESR és a KBER közötti szükséges együttműködés. |
| --- | --- |

(11)

Ezenfelül egyértelművé kell tenni az NSH-k meglévő koordinációs szerepének hatókörét, hogy biztosítani lehessen a nemzeti szintű statisztikai tevékenységek, többek között a minőségirányítás hatékonyabb koordinációját, megfelelően figyelembe véve a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által végzett statisztikai feladatokat. Mivel a KBER tagjaiként a nemzeti központi bankok (NKB-k) is előállíthatnak európai statisztikákat, az NSH-knak és az NKB-knak a nemzeti szabályozásnak megfelelően szorosan együtt kell működniük egymással annak biztosítása érdekében, hogy teljes körű és koherens európai statisztikák készüljenek, továbbá gondoskodniuk kell arról, hogy megvalósuljon az ESR és a KBER közötti szükséges együttműködés.

| (12) | A statisztikai hatóságok és a válaszadók terheinek csökkentése érdekében az NSH-k és más nemzeti hatóságok számára lehetővé kell tenni a közigazgatási nyilvántartásokhoz való azonnali és ingyenes hozzáférést, illetve azok azonnal és ingyenesen történő felhasználását, beleértve az elektronikus úton kitöltött nyilvántartásokat is, valamint az e nyilvántartások adatainak a statisztikákba történő beépítését. |
| --- | --- |

(12)

A statisztikai hatóságok és a válaszadók terheinek csökkentése érdekében az NSH-k és más nemzeti hatóságok számára lehetővé kell tenni a közigazgatási nyilvántartásokhoz való azonnali és ingyenes hozzáférést, illetve azok azonnal és ingyenesen történő felhasználását, beleértve az elektronikus úton kitöltött nyilvántartásokat is, valamint az e nyilvántartások adatainak a statisztikákba történő beépítését.

| (13) | Az európai statisztikáknak könnyen összehasonlíthatónak és hozzáférhetőnek kell lenniük, valamint kellő időben és rendszeresen frissíteni kell őket annak biztosítása érdekében, hogy az uniós politikák és finanszírozási kezdeményezések teljes mértékben figyelembe vegyék az Unión belüli fejlődési folyamatokat. |
| --- | --- |

(13)

Az európai statisztikáknak könnyen összehasonlíthatónak és hozzáférhetőnek kell lenniük, valamint kellő időben és rendszeresen frissíteni kell őket annak biztosítása érdekében, hogy az uniós politikák és finanszírozási kezdeményezések teljes mértékben figyelembe vegyék az Unión belüli fejlődési folyamatokat.

| (14) | Az NSH-kkal továbbá már korai szakaszban egyeztetni kell a statisztikai célra esetlegesen adatokat biztosító új közigazgatási nyilvántartások kialakításáról, valamint a meglévő közigazgatási források tervezett módosításáról, illetve megszüntetéséről. Az adminisztratív adatok tulajdonosainak a vonatkozó metaadatokat is az NSH-k rendelkezésére kell bocsátaniuk, valamint az NSH-knak koordinálniuk kell a statisztikai adatszolgáltatás szempontjából lényeges közigazgatási nyilvántartásokra vonatkozó standardizációs tevékenységeket. |
| --- | --- |

(14)

Az NSH-kkal továbbá már korai szakaszban egyeztetni kell a statisztikai célra esetlegesen adatokat biztosító új közigazgatási nyilvántartások kialakításáról, valamint a meglévő közigazgatási források tervezett módosításáról, illetve megszüntetéséről. Az adminisztratív adatok tulajdonosainak a vonatkozó metaadatokat is az NSH-k rendelkezésére kell bocsátaniuk, valamint az NSH-knak koordinálniuk kell a statisztikai adatszolgáltatás szempontjából lényeges közigazgatási nyilvántartásokra vonatkozó standardizációs tevékenységeket.

| (15) | A közigazgatási nyilvántartásokból származó adatok bizalmas kezelését az európai statisztikák előállításához felhasznált valamennyi bizalmas adat esetén alkalmazandó közös elveknek és iránymutatásoknak megfelelően biztosítani kell. Ki kell dolgozni és közzé kell tenni továbbá az ilyen adatokra alkalmazandó minőségügyi keretrendszert és átláthatósági elveket. |
| --- | --- |

(15)

A közigazgatási nyilvántartásokból származó adatok bizalmas kezelését az európai statisztikák előállításához felhasznált valamennyi bizalmas adat esetén alkalmazandó közös elveknek és iránymutatásoknak megfelelően biztosítani kell. Ki kell dolgozni és közzé kell tenni továbbá az ilyen adatokra alkalmazandó minőségügyi keretrendszert és átláthatósági elveket.

| (16) | Valamennyi felhasználónak ugyanabban az időpontban ugyanazokhoz az adatokhoz kell hozzáférést biztosítani. Az NSH-knak tájékoztatási naptárakat kell kidolgozniuk az időszakos adatok közzétételére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16)

Valamennyi felhasználónak ugyanabban az időpontban ugyanazokhoz az adatokhoz kell hozzáférést biztosítani. Az NSH-knak tájékoztatási naptárakat kell kidolgozniuk az időszakos adatok közzétételére vonatkozóan.

| (17) | Az európai statisztikák minősége és a felhasználók bizalma megerősíthető azáltal, hogy a nemzeti kormányok is felelősséget vállalnak az európai statisztika gyakorlati kódexének (a továbbiakban: gyakorlati kódex) alkalmazásáért. E célból az egyes tagállamok által a nemzeti sajátosságok figyelembevételével készített, „Kötelezettségvállalás a statisztikába vetett bizalomért” (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) című dokumentumba konkrét tagállami kormányzati kötelezettségvállalásokat kell belefoglalni a gyakorlati kódex alkalmazásához szükséges feltételek javítására vagy fenntartására. Az említett kötelezettségvállalások, amelyeket szükség szerint naprakésszé kell tenni, a jó minőség biztosítására irányuló nemzeti keretrendszert foglalhatnak magukban, ideértve az önértékelést, a fejlesztési intézkedéseket és az ellenőrző mechanizmusokat is. |
| --- | --- |

(17)

Az európai statisztikák minősége és a felhasználók bizalma megerősíthető azáltal, hogy a nemzeti kormányok is felelősséget vállalnak az európai statisztika gyakorlati kódexének (a továbbiakban: gyakorlati kódex) alkalmazásáért. E célból az egyes tagállamok által a nemzeti sajátosságok figyelembevételével készített, „Kötelezettségvállalás a statisztikába vetett bizalomért” (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) című dokumentumba konkrét tagállami kormányzati kötelezettségvállalásokat kell belefoglalni a gyakorlati kódex alkalmazásához szükséges feltételek javítására vagy fenntartására. Az említett kötelezettségvállalások, amelyeket szükség szerint naprakésszé kell tenni, a jó minőség biztosítására irányuló nemzeti keretrendszert foglalhatnak magukban, ideértve az önértékelést, a fejlesztési intézkedéseket és az ellenőrző mechanizmusokat is.

| (18) | A Bizottságnak (Eurostat) meg kell tennie minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy lehetővé váljon a teljes körű és felhasználóbarát adatsorokhoz való egyszerű elektronikus hozzáférés. Az időszakos frissítéseknek lehetőség szerint éves és havi alapon kell információt nyújtaniuk az egyes tagállamokról. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottságnak (Eurostat) meg kell tennie minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy lehetővé váljon a teljes körű és felhasználóbarát adatsorokhoz való egyszerű elektronikus hozzáférés. Az időszakos frissítéseknek lehetőség szerint éves és havi alapon kell információt nyújtaniuk az egyes tagállamokról.

| (19) | Mivel a nagyfokú függetlenség biztosítása érdekében az európai statisztikák előállításának hosszú távú működési és pénzügyi tervezésen kell alapulnia, az európai statisztikai programnak a többéves pénzügyi keret időszakával azonos időszakra kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

(19)

Mivel a nagyfokú függetlenség biztosítása érdekében az európai statisztikák előállításának hosszú távú működési és pénzügyi tervezésen kell alapulnia, az európai statisztikai programnak a többéves pénzügyi keret időszakával azonos időszakra kell vonatkoznia.

| (20) | A 223/2009/EK rendelet az abban szereplő egyes rendelkezések végrehajtására vonatkozó hatásköröket ruház a Bizottságra, összhangban az 1999/468/EK tanácsi határozattal (6). Az 1999/468/EK határozat helyébe a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) lépett, ezért a Bizottságra ruházott hatásköröket az új jogi kerethez kell igazítani. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az említett végrehajtási jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra vagy a válaszadókra. |
| --- | --- |

(20)

A 223/2009/EK rendelet az abban szereplő egyes rendelkezések végrehajtására vonatkozó hatásköröket ruház a Bizottságra, összhangban az 1999/468/EK tanácsi határozattal (6). Az 1999/468/EK határozat helyébe a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) lépett, ezért a Bizottságra ruházott hatásköröket az új jogi kerethez kell igazítani. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az említett végrehajtási jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra vagy a válaszadókra.

| (21) | A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 291. cikkének (2) bekezdésével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el azon minőségi követelmények egységes alkalmazásának biztosítására, melyekben meghatározza a minőség jelentések ágazati jogszabályokban előírt részletes szabályait, felépítését és gyakoriságát, amennyiben az ágazati statisztikai jogszabályok nem rendelkeznek ezekről. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az említett végrehajtási jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra vagy a válaszadókra. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 291. cikkének (2) bekezdésével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el azon minőségi követelmények egységes alkalmazásának biztosítására, melyekben meghatározza a minőség jelentések ágazati jogszabályokban előírt részletes szabályait, felépítését és gyakoriságát, amennyiben az ágazati statisztikai jogszabályok nem rendelkeznek ezekről. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az említett végrehajtási jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra vagy a válaszadókra.

| (22) | A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés biztosításához egységes feltételekre van szükség. Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az e hozzáférést uniós szinten szabályozó előírások, szabályok és feltételek létrehozása céljából. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(22)

A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés biztosításához egységes feltételekre van szükség. Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az e hozzáférést uniós szinten szabályozó előírások, szabályok és feltételek létrehozása céljából. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (23) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen az ESR irányításának megerősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az uniós szinten meghatározott hiteles adatok követelménye miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(23)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen az ESR irányításának megerősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az uniós szinten meghatározott hiteles adatok követelménye miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (24) | E rendelet alkalmazása során, az EUMSZ 130. és 338. cikkével összhangban teljes mértékben tiszteletben kell tartani a KBER-nek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvben rögzített feladatai ellátása során meglévő függetlenségét. |
| --- | --- |

(24)

E rendelet alkalmazása során, az EUMSZ 130. és 338. cikkével összhangban teljes mértékben tiszteletben kell tartani a KBER-nek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvben rögzített feladatai ellátása során meglévő függetlenségét.

| (25) | Konzultációra került sor az ESR bizottságával. |
| --- | --- |

(25)

Konzultációra került sor az ESR bizottságával.

| (26) | A 223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(26)

A 223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 223/2009/EK rendelet módosításai

A 223/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „a)   »szakmai függetlenség«: a statisztikákat független módon kell fejleszteni, előállítani és közzétenni, különösen az alkalmazandó technikák, fogalmak, módszertanok és források kiválasztását, valamint a közzététel valamennyi formájának tartalmát és időzítését illetően, és ezeket a feladatokat mindenféle politikai vagy egyéb érdekcsoport, illetve uniós vagy nemzeti hatóság nyomásától mentesen kell elvégezni;”. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)   »szakmai függetlenség«: a statisztikákat független módon kell fejleszteni, előállítani és közzétenni, különösen az alkalmazandó technikák, fogalmak, módszertanok és források kiválasztását, valamint a közzététel valamennyi formájának tartalmát és időzítését illetően, és ezeket a feladatokat mindenféle politikai vagy egyéb érdekcsoport, illetve uniós vagy nemzeti hatóság nyomásától mentesen kell elvégezni;”.

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   E tekintetben az egyes tagállamok által – az 1. cikkel összhangban az európai statisztikai programban meghatározott – európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele érdekében nemzeti szinten végzett valamennyi tevékenység összehangolásáért felelős szervként kijelölt nemzeti statisztikai hatóság (a továbbiakban: az NSH) látja el a kizárólagos kapcsolattartó szerepét a Bizottság (Eurostat) felé a statisztikával kapcsolatos ügyekben.
  Az NSH koordinációs szerepének – az 1. cikkel összhangban az európai statisztikai programban meghatározott – európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős valamennyi egyéb nemzeti hatóságra ki kell terjednie. Az NSH különösen felel a statisztikai tervezés és jelentéstétel, a minőség-ellenőrzés, a módszertan, az adattovábbítás és az ESR statisztikai tevékenységeiről folytatott kommunikáció nemzeti szinten történő koordinációjáért. Mivel az említett európai statisztikák némelyikét a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagjaiként a nemzeti központi bankok (NKB-k) is előállíthatják, az NSH-knak és az NKB-knak a nemzeti szabályozással összhangban szorosan együtt kell működniük egymással annak biztosítása érdekében, hogy teljes körű és koherens európai statisztikák készüljenek, továbbá gondoskodniuk kell arról, hogy megvalósuljon az ESR és a KBER között szükséges, a 9. cikkben előírt együttműködés.”. |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E tekintetben az egyes tagállamok által – az 1. cikkel összhangban az európai statisztikai programban meghatározott – európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele érdekében nemzeti szinten végzett valamennyi tevékenység összehangolásáért felelős szervként kijelölt nemzeti statisztikai hatóság (a továbbiakban: az NSH) látja el a kizárólagos kapcsolattartó szerepét a Bizottság (Eurostat) felé a statisztikával kapcsolatos ügyekben.

Az NSH koordinációs szerepének – az 1. cikkel összhangban az európai statisztikai programban meghatározott – európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős valamennyi egyéb nemzeti hatóságra ki kell terjednie. Az NSH különösen felel a statisztikai tervezés és jelentéstétel, a minőség-ellenőrzés, a módszertan, az adattovábbítás és az ESR statisztikai tevékenységeiről folytatott kommunikáció nemzeti szinten történő koordinációjáért. Mivel az említett európai statisztikák némelyikét a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagjaiként a nemzeti központi bankok (NKB-k) is előállíthatják, az NSH-knak és az NKB-knak a nemzeti szabályozással összhangban szorosan együtt kell működniük egymással annak biztosítása érdekében, hogy teljes körű és koherens európai statisztikák készüljenek, továbbá gondoskodniuk kell arról, hogy megvalósuljon az ESR és a KBER között szükséges, a 9. cikkben előírt együttműködés.”.

| 3. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „5a. cikk
  Az NSH-k vezetői és a többi nemzeti hatóság statisztikákért felelős vezetői
  (1)   Saját nemzeti statisztikai rendszerükön belül a tagállamok biztosítják az e rendeletben meghatározott feladatok ellátásáért felelős tisztviselők szakmai függetlenségét.
  (2)   E célból az NSH-k vezetői:






  a) | kizárólagos felelősséggel bírnak a folyamatokra, statisztikai módszerekre, standardokra és eljárásokra, valamint az NSH által fejlesztett, előállított és közzétett európai statisztikákkal kapcsolatos közlemények és kiadványok tartalmára és időzítésére vonatkozó döntéshozatal tekintetében; |
| --- | --- | --- |

3.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Az NSH-k vezetői és a többi nemzeti hatóság statisztikákért felelős vezetői

(1)   Saját nemzeti statisztikai rendszerükön belül a tagállamok biztosítják az e rendeletben meghatározott feladatok ellátásáért felelős tisztviselők szakmai függetlenségét.

(2)   E célból az NSH-k vezetői:

a)

kizárólagos felelősséggel bírnak a folyamatokra, statisztikai módszerekre, standardokra és eljárásokra, valamint az NSH által fejlesztett, előállított és közzétett európai statisztikákkal kapcsolatos közlemények és kiadványok tartalmára és időzítésére vonatkozó döntéshozatal tekintetében;

| b) | felhatalmazást kapnak arra, hogy az NSH belső irányításával kapcsolatos valamennyi kérdésben határozzanak; |
| --- | --- |

b)

felhatalmazást kapnak arra, hogy az NSH belső irányításával kapcsolatos valamennyi kérdésben határozzanak;

| c) | statisztikai feladataik ellátása során független módon járnak el és semmilyen kormánytól vagy egyéb intézménytől, szervtől, hivataltól vagy más szervezettől nem kérnek, illetve nem fogadnak el utasítást; |
| --- | --- |

c)

statisztikai feladataik ellátása során független módon járnak el és semmilyen kormánytól vagy egyéb intézménytől, szervtől, hivataltól vagy más szervezettől nem kérnek, illetve nem fogadnak el utasítást;

| d) | felelősséggel tartoznak az NSH statisztikai tevékenységeiért és költségvetésének végrehajtásáért; |
| --- | --- |

d)

felelősséggel tartoznak az NSH statisztikai tevékenységeiért és költségvetésének végrehajtásáért;

| e) | éves jelentést adnak közre, és észrevételeket tehetnek az NSH statisztikai tevékenységeivel kapcsolatos költségvetési források elosztását érintően; |
| --- | --- |

e)

éves jelentést adnak közre, és észrevételeket tehetnek az NSH statisztikai tevékenységeivel kapcsolatos költségvetési források elosztását érintően;

| f) | koordinálják az 5. cikk (1) bekezdése értelmében az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős valamennyi nemzeti hatóság statisztikai tevékenységét; |
| --- | --- |

f)

koordinálják az 5. cikk (1) bekezdése értelmében az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős valamennyi nemzeti hatóság statisztikai tevékenységét;

| g) | szükség esetén nemzeti iránymutatásokat határoznak meg valamennyi európai statisztikának a nemzeti statisztikai rendszerükön belüli fejlesztése, előállítása és közzététele minőségének biztosítására, valamint ellenőrzik és felülvizsgálják azok végrehajtását; ugyanakkor kizárólag azért tartoznak felelősséggel, hogy ezeknek az iránymutatásoknak az NSH-n belüli betartását biztosítsák; |
| --- | --- |

g)

szükség esetén nemzeti iránymutatásokat határoznak meg valamennyi európai statisztikának a nemzeti statisztikai rendszerükön belüli fejlesztése, előállítása és közzététele minőségének biztosítására, valamint ellenőrzik és felülvizsgálják azok végrehajtását; ugyanakkor kizárólag azért tartoznak felelősséggel, hogy ezeknek az iránymutatásoknak az NSH-n belüli betartását biztosítsák;

| h) | az ESR-en belül képviselik saját nemzeti statisztikai rendszerüket. |
| --- | --- |

h)

az ESR-en belül képviselik saját nemzeti statisztikai rendszerüket.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős egyéb nemzeti hatóságok ezeket a feladatokat az NSH vezetője által készített nemzeti iránymutatásokkal összhangban lássák el.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az NSH-k vezetőire, illetve adott esetben az európai statisztikákat előállító egyéb nemzeti hatóságok statisztikákért felelős vezetőire vonatkozó személyzeti felvételi és kinevezési eljárások átláthatók legyenek, és kizárólag szakmai kritériumokon alapuljanak. Az említett eljárások során biztosítani kell az esélyegyenlőséget, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőségre. Az NSH-k vezetői csak olyan indokkal bocsáthatók el vagy helyezhetők más beosztásba, amely nem veszélyezteti a szakmai függetlenséget.

(5)   A tagállamok nemzeti testületet állíthatnak fel azzal a céllal, hogy biztosítsa az európai statisztikák előállítóinak szakmai függetlenségét. Az NSH-k vezetői, illetve adott esetben az európai statisztikákat előállító egyéb nemzeti hatóságok statisztikákért felelős vezetői tanácsért fordulhatnak ezekhez a testületekhez. E testületek tagjaira vonatkozó személyzeti felvételi, áthelyezési és elbocsátási eljárásoknak átláthatóknak kell lenniük, és kizárólag szakmai kritériumokon alapulhatnak. Az említett eljárások során biztosítani kell az esélyegyenlőséget, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőségre.”

| 4. | A 6. cikk (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Uniós szinten a Bizottság (Eurostat) független módon eljárva biztosítja az európai statisztikák előállítását a megállapított szabályoknak és statisztikai elveknek megfelelően.
  (3)   A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyv 5. cikkének sérelme nélkül, az uniós intézmények és szervek statisztikai tevékenységeit a Bizottság (Eurostat) koordinálja, elsősorban az adatok konzisztenciájának és minőségének biztosítása és az adatszolgáltatási teher mérséklése érdekében. E célból a Bizottság (Eurostat) bármelyik uniós intézményt vagy szervet felkérheti a vele való konzultációra vagy együttműködésre, a saját hatáskörébe tartozó területen statisztikai célú módszerek és rendszerek kidolgozása érdekében. Valamennyi intézmény vagy szerv, amely statisztika előállítását javasolja, konzultál a Bizottsággal (Eurostat), és figyelembe veszi az általa e célból megfogalmazott esetleges ajánlásokat.” |
| --- | --- |

4.

A 6. cikk (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Uniós szinten a Bizottság (Eurostat) független módon eljárva biztosítja az európai statisztikák előállítását a megállapított szabályoknak és statisztikai elveknek megfelelően.

(3)   A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyv 5. cikkének sérelme nélkül, az uniós intézmények és szervek statisztikai tevékenységeit a Bizottság (Eurostat) koordinálja, elsősorban az adatok konzisztenciájának és minőségének biztosítása és az adatszolgáltatási teher mérséklése érdekében. E célból a Bizottság (Eurostat) bármelyik uniós intézményt vagy szervet felkérheti a vele való konzultációra vagy együttműködésre, a saját hatáskörébe tartozó területen statisztikai célú módszerek és rendszerek kidolgozása érdekében. Valamennyi intézmény vagy szerv, amely statisztika előállítását javasolja, konzultál a Bizottsággal (Eurostat), és figyelembe veszi az általa e célból megfogalmazott esetleges ajánlásokat.”

| 5. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „6a. cikk
  A Bizottság (Eurostat) főigazgatója
  (1)   Az Eurostat az Unió statisztikai hatósága, és egyben a Bizottság egyik főigazgatósága. Vezetője a főigazgató.
  (2)   A Bizottság gondoskodik róla, hogy az Eurostat főigazgatójára vonatkozó személyzeti felvételi eljárás átlátható legyen, és szakmai kritériumokon alapuljon. Az eljárás során biztosítani kell az esélyegyenlőséget, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőségre.
  (3)   A főigazgató kizárólagos felelősséggel tartozik a folyamatokra, statisztikai módszerekre, standardokra és eljárásokra, valamint az Eurostat által előállított valamennyi statisztika esetében a statisztikai közlemények és kiadványok tartalmára és időzítésére vonatkozó döntéshozatal tekintetében. Az említett statisztikai feladatok ellátása során a főigazgatónak független módon kell eljárnia, és semmilyen uniós intézménytől vagy testülettől, továbbá semmilyen kormánytól vagy egyéb intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől nem kérhet, illetve nem fogadhat el utasítást.
  (4)   Az Eurostat főigazgatója felelős az Eurostat statisztikai tevékenységeiért. Az Eurostat főigazgatója – statisztikai párbeszéd keretében – a Bizottság által történő kinevezését követően azonnal, azt követően pedig évente megjelenik az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt a statisztikai irányítással, a módszertannal és a statisztikai innovációval kapcsolatos ügyek megvitatása céljából. Az Eurostat főigazgatója éves jelentést ad közre.” |
| --- | --- |

5.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

A Bizottság (Eurostat) főigazgatója

(1)   Az Eurostat az Unió statisztikai hatósága, és egyben a Bizottság egyik főigazgatósága. Vezetője a főigazgató.

(2)   A Bizottság gondoskodik róla, hogy az Eurostat főigazgatójára vonatkozó személyzeti felvételi eljárás átlátható legyen, és szakmai kritériumokon alapuljon. Az eljárás során biztosítani kell az esélyegyenlőséget, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőségre.

(3)   A főigazgató kizárólagos felelősséggel tartozik a folyamatokra, statisztikai módszerekre, standardokra és eljárásokra, valamint az Eurostat által előállított valamennyi statisztika esetében a statisztikai közlemények és kiadványok tartalmára és időzítésére vonatkozó döntéshozatal tekintetében. Az említett statisztikai feladatok ellátása során a főigazgatónak független módon kell eljárnia, és semmilyen uniós intézménytől vagy testülettől, továbbá semmilyen kormánytól vagy egyéb intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől nem kérhet, illetve nem fogadhat el utasítást.

(4)   Az Eurostat főigazgatója felelős az Eurostat statisztikai tevékenységeiért. Az Eurostat főigazgatója – statisztikai párbeszéd keretében – a Bizottság által történő kinevezését követően azonnal, azt követően pedig évente megjelenik az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt a statisztikai irányítással, a módszertannal és a statisztikai innovációval kapcsolatos ügyek megvitatása céljából. Az Eurostat főigazgatója éves jelentést ad közre.”

| 6. | A 11. cikk szövege a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3)   A tagállamok és a Bizottság megteszik az összes intézkedést annak érdekében, hogy fenntartsák az európai statisztikákba vetett bizalmat. Ennek érdekében a tagállamok és a Bizottság által elkészített, „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” (a továbbiakban: kötelezettségvállalások) című dokumentumokban továbbra is célul kell kitűzni az európai statisztikákba vetett közbizalom fenntartását, valamint a gyakorlati kódexben rögzített statisztikai alapelvek végrehajtása terén történő előrelépés biztosítását. E kötelezettségvállalásoknak pontosan meghatározott szakpolitikai kötelezettségvállalásokat kell tartalmazniuk a gyakorlati kódex alkalmazási feltételeinek szükség szerinti javítására vagy fenntartására, és a dokumentum mellett közzé kell tenni egy, az állampolgároknak szóló összefoglalót is.
  (4)   A Bizottság a tagállamok által küldött éves jelentés alapján rendszeresen ellenőrzi a tagállami kötelezettségvállalásokat, melyeket szükség szerint naprakésszé kell tenni.
  Amennyiben ...-ig (8) valamely tagállam nem teszi közzé a kötelezettségvállalásait, az adott tagállam jelentést nyújt be a Bizottságnak, illetve tesz közzé a gyakorlati kódex végrehajtása, illetve adott esetben a kötelezettségvállalások létrehozását célzó intézkedések terén elért eredményekről. Ezeket az elért eredményekről szóló jelentéseket rendszeres időközönként – első közzétételüket követően legalább kétévente – naprakésszé kell tenni.
  A Bizottság ...-ig (9), azt követően pedig kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közzétett kötelezettségvállalásokról, illetve adott esetben az elért eredményekről szóló jelentésekről.
  (5)   A Bizottság által tett kötelezettségvállalás teljesítését az európai statisztikairányítási tanácsadó testület rendszeresen ellenőrzi. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület a fenti kötelezettségvállalás teljesítéséről szóló értékelését szerepelteti az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 235/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak (10) megfelelően benyújtott éves jelentésében. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület ...-ig (9) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e kötelezettségvállalás végrehajtásáról. |
| --- | --- |

6.

A 11. cikk szövege a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   A tagállamok és a Bizottság megteszik az összes intézkedést annak érdekében, hogy fenntartsák az európai statisztikákba vetett bizalmat. Ennek érdekében a tagállamok és a Bizottság által elkészített, „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” (a továbbiakban: kötelezettségvállalások) című dokumentumokban továbbra is célul kell kitűzni az európai statisztikákba vetett közbizalom fenntartását, valamint a gyakorlati kódexben rögzített statisztikai alapelvek végrehajtása terén történő előrelépés biztosítását. E kötelezettségvállalásoknak pontosan meghatározott szakpolitikai kötelezettségvállalásokat kell tartalmazniuk a gyakorlati kódex alkalmazási feltételeinek szükség szerinti javítására vagy fenntartására, és a dokumentum mellett közzé kell tenni egy, az állampolgároknak szóló összefoglalót is.

(4)   A Bizottság a tagállamok által küldött éves jelentés alapján rendszeresen ellenőrzi a tagállami kötelezettségvállalásokat, melyeket szükség szerint naprakésszé kell tenni.

Amennyiben ...-ig (8) valamely tagállam nem teszi közzé a kötelezettségvállalásait, az adott tagállam jelentést nyújt be a Bizottságnak, illetve tesz közzé a gyakorlati kódex végrehajtása, illetve adott esetben a kötelezettségvállalások létrehozását célzó intézkedések terén elért eredményekről. Ezeket az elért eredményekről szóló jelentéseket rendszeres időközönként – első közzétételüket követően legalább kétévente – naprakésszé kell tenni.

A Bizottság ...-ig (9), azt követően pedig kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közzétett kötelezettségvállalásokról, illetve adott esetben az elért eredményekről szóló jelentésekről.

(5)   A Bizottság által tett kötelezettségvállalás teljesítését az európai statisztikairányítási tanácsadó testület rendszeresen ellenőrzi. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület a fenti kötelezettségvállalás teljesítéséről szóló értékelését szerepelteti az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 235/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak (10) megfelelően benyújtott éves jelentésében. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület ...-ig (9) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e kötelezettségvállalás végrehajtásáról.

| 7. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az egyedi minőségi követelmények, például a statisztikák előállításának célértékei és minimumstandardjai ágazati jogszabályokban is megállapíthatók.
  Az (1) bekezdésben megállapított minőségi kritériumoknak az egyes statisztikai területek ágazati jogszabályai alá tartozó adatokra való egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az ágazati jogszabályokban szereplő minőségjelentések részletes szabályait, felépítését és gyakoriságát illetően. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
  (3)   A tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak (Eurostat) a továbbított adatok minőségéről, megjelölve az adatok pontosságával kapcsolatos esetleges aggályaikat is. A Bizottság (Eurostat) megfelelő elemzés alapján értékeli a továbbított adatok minőségét, valamint jelentéseket és közleményeket készít és tesz közzé az európai statisztikák minőségéről.” |
| --- | --- | --- |

7.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az egyedi minőségi követelmények, például a statisztikák előállításának célértékei és minimumstandardjai ágazati jogszabályokban is megállapíthatók.

Az (1) bekezdésben megállapított minőségi kritériumoknak az egyes statisztikai területek ágazati jogszabályai alá tartozó adatokra való egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az ágazati jogszabályokban szereplő minőségjelentések részletes szabályait, felépítését és gyakoriságát illetően. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak (Eurostat) a továbbított adatok minőségéről, megjelölve az adatok pontosságával kapcsolatos esetleges aggályaikat is. A Bizottság (Eurostat) megfelelő elemzés alapján értékeli a továbbított adatok minőségét, valamint jelentéseket és közleményeket készít és tesz közzé az európai statisztikák minőségéről.”

| b) | A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(4)   Az átláthatóság érdekében a Bizottság (Eurostat) adott esetben nyilvánosságra hozza az európai statisztikákhoz való nemzeti hozzájárulások minőségéről készített értékelését.
  (5)   Amennyiben az ágazati jogszabályok bírságokat írnak elő a statisztikai adatok tagállamok által hamis színben történő feltüntetése esetére, a Bizottság a Szerződésekkel és az említett ágazati jogszabályokkal összhangban szükség szerint vizsgálatokat – köztük adott esetben helyszíni vizsgálatokat – kezdeményezhet és folytathat le annak megállapítása érdekében, hogy a hamis színben feltüntetés súlyos és szándékos volt-e, vagy súlyos gondatlanságból történt-e.” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   Az átláthatóság érdekében a Bizottság (Eurostat) adott esetben nyilvánosságra hozza az európai statisztikákhoz való nemzeti hozzájárulások minőségéről készített értékelését.

(5)   Amennyiben az ágazati jogszabályok bírságokat írnak elő a statisztikai adatok tagállamok által hamis színben történő feltüntetése esetére, a Bizottság a Szerződésekkel és az említett ágazati jogszabályokkal összhangban szükség szerint vizsgálatokat – köztük adott esetben helyszíni vizsgálatokat – kezdeményezhet és folytathat le annak megállapítása érdekében, hogy a hamis színben feltüntetés súlyos és szándékos volt-e, vagy súlyos gondatlanságból történt-e.”

| 8. | A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az európai statisztikai program biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének keretét, és a többéves pénzügyi keret időszakával megegyező időszakra meghatározza az előirányzott intézkedések főbb területeit és célját. A programot az Európai Parlament és a Tanács fogadja el. Hatását és költséghatékonyságát független szakértők bevonásával értékelik.” |
| --- | --- |

8.

A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az európai statisztikai program biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének keretét, és a többéves pénzügyi keret időszakával megegyező időszakra meghatározza az előirányzott intézkedések főbb területeit és célját. A programot az Európai Parlament és a Tanács fogadja el. Hatását és költséghatékonyságát független szakértők bevonásával értékelik.”

| 9. | A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén ideiglenes közvetlen statisztikai intézkedésről határozhat, feltéve, hogy:






  a) | az intézkedés nem rendelkezik több mint három referenciaévre vonatkozó adatgyűjtésről; |
| --- | --- | --- |

9.

A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén ideiglenes közvetlen statisztikai intézkedésről határozhat, feltéve, hogy:

a)

az intézkedés nem rendelkezik több mint három referenciaévre vonatkozó adatgyűjtésről;

| b) | az adatok az NSH-knál és más felelős nemzeti hatóságoknál már rendelkezésre állnak vagy hozzáférhetők, vagy – a megfelelő mintákat használva a statisztikai sokaság uniós szintű megfigyeléséhez, az NSH-kkal és más nemzeti hatóságokkal való megfelelő koordináció mellett – azok közvetlenül megszerezhetők; továbbá |
| --- | --- |

b)

az adatok az NSH-knál és más felelős nemzeti hatóságoknál már rendelkezésre állnak vagy hozzáférhetők, vagy – a megfelelő mintákat használva a statisztikai sokaság uniós szintű megfigyeléséhez, az NSH-kkal és más nemzeti hatóságokkal való megfelelő koordináció mellett – azok közvetlenül megszerezhetők; továbbá

| c) | a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően az Unió pénzügyi hozzájárulást nyújt az NSH-k és más nemzeti hatóságok számára a náluk felmerült többletköltségek fedezésére. |
| --- | --- |

c)

a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően az Unió pénzügyi hozzájárulást nyújt az NSH-k és más nemzeti hatóságok számára a náluk felmerült többletköltségek fedezésére.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

| 10. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „17. cikk
  Éves munkaprogram
  A Bizottság április 30-ig benyújtja az ESR-bizottságnak a következő évre szóló éves munkaprogramját.
  Az éves munkaprogramok elkészítése során a Bizottság biztosítja a prioritások hatékony meghatározását, ideértve azok felülvizsgálatát, a statisztikai prioritásokról való jelentéstételt és a pénzügyi források elosztását. A Bizottság a legteljesebb mértékben figyelembe veszi az ESR-bizottság észrevételeit. Az éves munkaprogramokat az európai statisztikai program alapján kell elkészíteni, és azoknak elsősorban a következőket kell tartalmazniuk:






  a) | azok az intézkedések, amelyek a Bizottság megítélése szerint kiemelt jelentőségűek, figyelembe véve az Unió politikai igényeit, valamint a nemzeti és uniós pénzügyi korlátokat, illetve az adatszolgáltatókra rótt terheket; |
| --- | --- | --- |

10.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

Éves munkaprogram

A Bizottság április 30-ig benyújtja az ESR-bizottságnak a következő évre szóló éves munkaprogramját.

Az éves munkaprogramok elkészítése során a Bizottság biztosítja a prioritások hatékony meghatározását, ideértve azok felülvizsgálatát, a statisztikai prioritásokról való jelentéstételt és a pénzügyi források elosztását. A Bizottság a legteljesebb mértékben figyelembe veszi az ESR-bizottság észrevételeit. Az éves munkaprogramokat az európai statisztikai program alapján kell elkészíteni, és azoknak elsősorban a következőket kell tartalmazniuk:

a)

azok az intézkedések, amelyek a Bizottság megítélése szerint kiemelt jelentőségűek, figyelembe véve az Unió politikai igényeit, valamint a nemzeti és uniós pénzügyi korlátokat, illetve az adatszolgáltatókra rótt terheket;

| b) | a prioritások – köztük a negatív prioritások – felülvizsgálatára, valamint az adatszolgáltatók és a statisztikák előállítói terheinek csökkentésére irányuló kezdeményezések; továbbá |
| --- | --- |

b)

a prioritások – köztük a negatív prioritások – felülvizsgálatára, valamint az adatszolgáltatók és a statisztikák előállítói terheinek csökkentésére irányuló kezdeményezések; továbbá

| c) | a Bizottság által az éves munkaprogram végrehajtására előirányzott eljárások és jogi eszközök.” |
| --- | --- |

c)

a Bizottság által az éves munkaprogram végrehajtására előirányzott eljárások és jogi eszközök.”

| 11. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „17a. cikk
  A közigazgatási nyilvántartásokhoz való hozzáférés, azok felhasználása és integrációja
  (1)   A válaszadók terheinek csökkentése érdekében az NSH-k, a 4. cikkben említett más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) jogosultak a közigazgatási nyilvántartásokhoz való azonnali és ingyenes hozzáférésre és azok azonnal és ingyenesen történő felhasználására, valamint e közigazgatási nyilvántartások adatainak a statisztikákba történő beépítésére olyan mértékben, amennyire ezek – az 1. cikkel összhangban az európai statisztikai programban meghatározott – európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükségesek.
  (2)   A más szervek által létrehozott és fenntartott közigazgatási nyilvántartások kezdeti kialakításáról, későbbi fejlesztéséről és megszüntetéséről egyeztetni kell az NSH-kkal és a Bizottsággal (Eurostat), illetve ezeket a szerveket be kell vonni e folyamatokba, elősegítve ezzel e nyilvántartások európai statisztikák előállításának céljára történő további felhasználását. Az NSH-kat és a Bizottságot (Eurostat) be kell vonni az európai statisztikák előállítása szempontjából lényeges közigazgatási nyilvántartásokra vonatkozó standardizálási tevékenységekbe.
  (3)   Az NSH-knak, más nemzeti hatóságoknak és a Bizottságnak (Eurostat) az (1) és (2) bekezdés szerinti hozzáférése és bevonása kizárólag a saját közigazgatási rendszerükön belül található közigazgatási nyilvántartásokra korlátozódik.
  (4)   Az európai statisztikák előállításához való felhasználás céljából tulajdonosaik által az NSH-k, más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátott közigazgatási nyilvántartásokhoz csatolni kell a vonatkozó metaadatokat.
  (5)   Az NSH-knak és a közigazgatási nyilvántartások tulajdonosainak ki kell alakítaniuk a szükséges együttműködési mechanizmusokat.” |
| --- | --- |

11.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„17a. cikk

A közigazgatási nyilvántartásokhoz való hozzáférés, azok felhasználása és integrációja

(1)   A válaszadók terheinek csökkentése érdekében az NSH-k, a 4. cikkben említett más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) jogosultak a közigazgatási nyilvántartásokhoz való azonnali és ingyenes hozzáférésre és azok azonnal és ingyenesen történő felhasználására, valamint e közigazgatási nyilvántartások adatainak a statisztikákba történő beépítésére olyan mértékben, amennyire ezek – az 1. cikkel összhangban az európai statisztikai programban meghatározott – európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükségesek.

(2)   A más szervek által létrehozott és fenntartott közigazgatási nyilvántartások kezdeti kialakításáról, későbbi fejlesztéséről és megszüntetéséről egyeztetni kell az NSH-kkal és a Bizottsággal (Eurostat), illetve ezeket a szerveket be kell vonni e folyamatokba, elősegítve ezzel e nyilvántartások európai statisztikák előállításának céljára történő további felhasználását. Az NSH-kat és a Bizottságot (Eurostat) be kell vonni az európai statisztikák előállítása szempontjából lényeges közigazgatási nyilvántartásokra vonatkozó standardizálási tevékenységekbe.

(3)   Az NSH-knak, más nemzeti hatóságoknak és a Bizottságnak (Eurostat) az (1) és (2) bekezdés szerinti hozzáférése és bevonása kizárólag a saját közigazgatási rendszerükön belül található közigazgatási nyilvántartásokra korlátozódik.

(4)   Az európai statisztikák előállításához való felhasználás céljából tulajdonosaik által az NSH-k, más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátott közigazgatási nyilvántartásokhoz csatolni kell a vonatkozó metaadatokat.

(5)   Az NSH-knak és a közigazgatási nyilvántartások tulajdonosainak ki kell alakítaniuk a szükséges együttműködési mechanizmusokat.”

| 12. | A 20. cikk (4) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az NSH-k, más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) megtesznek minden szükséges intézkedést a bizalmas adatok fizikai és logikai védelmére vonatkozó alapelvek és iránymutatások összehangolása érdekében. A Bizottság az említett összehangolást végrehajtási jogi aktusok révén, e rendelet kiegészítése nélkül biztosítja. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.” |
| --- | --- |

12.

A 20. cikk (4) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az NSH-k, más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) megtesznek minden szükséges intézkedést a bizalmas adatok fizikai és logikai védelmére vonatkozó alapelvek és iránymutatások összehangolása érdekében. A Bizottság az említett összehangolást végrehajtási jogi aktusok révén, e rendelet kiegészítése nélkül biztosítja. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

| 13. | A 23. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza az uniós szintű hozzáférésre vonatkozó előírásokat, szabályokat és feltételeket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.” |
| --- | --- |

13.

A 23. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza az uniós szintű hozzáférésre vonatkozó előírásokat, szabályokat és feltételeket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

| 14. | A 24. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

14.

A 24. cikket el kell hagyni.

| 15. | A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „26. cikk
  A statisztikai adatok bizalmas kezelésének megsértése
  A tagállamok és a Bizottság meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzzék és szankcionálják a statisztikai adatok bizalmas kezelésének megsértését. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.” |
| --- | --- |

15.

A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

A statisztikai adatok bizalmas kezelésének megsértése

A tagállamok és a Bizottság meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzzék és szankcionálják a statisztikai adatok bizalmas kezelésének megsértését. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.”

| 16. | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „27. cikk
  A bizottsági eljárás
  (1)   A Bizottságot az ESR-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) értelmében vett bizottságnak minősül.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

16.

A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az ESR-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 374., 2012.12.4., 2. o.

1

(2)  Az Európai Parlament ...-i álláspontja és a Tanács 2015. március 5-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja és a Tanács ...-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1175/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 306., 2011.11.23., 12. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 473/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  A Tanács 1999/468/EK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

7

(8)  Két évvel ezen rendelet hatálybalépését követően.

8

(9)  Három évvel ezen rendelet hatálybalépését követően.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 235/2008/EK határozata (2008. március 11.) az európai statisztikairányítási tanácsadó testület létrehozásáról (HL L 73., 2008.3.15., 17. o.).”

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).”

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”

12

---

| 24.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/27

---

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 5/2015 álláspontja első olvasatban az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(2015/C 134/04)

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2010. július 12-én nyújtotta be javaslatát (1).

Az Európai Parlament a 2013. november 21-i plenáris ülésén elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját (2). Az Európai Központi Bank 2012. november 6-án nyilvánított véleményt (3).

A statisztikai munkacsoport több mint két éven keresztül vizsgálta a javasolt rendeletet.

A 2014. december 3-i háromoldalú egyeztetés folyamán a két jogalkotó között egyetértés alakult ki azzal kapcsolatban, hogy második olvasatban mihamarabb megállapodást kell elérni.

Az Európai Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottságának elnöke 2015. január 9-én levelet intézett az elnökséghez, amelyben jelezte, hogy amennyiben a Tanács hivatalosan továbbítja a Parlament részére az álláspontját abban a formában, ahogyan az az említett levél mellékletében szerepel, az elnök ajánlani fogja a plenáris ülésnek, hogy a Parlament módosítás nélkül fogadja el a Tanács álláspontját.

A Tanács 2015. január 27-én elfogadta a szövegnek a 2014. december 3-i háromoldalú egyeztetésen jóváhagyott változatára vonatkozó politikai megállapodást (4). A fenti megállapodásra figyelemmel, a jogász-nyelvész szakértők általi ellenőrzést követően a Tanács – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 294. cikkében meghatározott rendes jogalkotási eljárás keretében – 2015. március 5-én elfogadta első olvasatbeli álláspontját.

II.   CÉL

Az EU gazdasági kormányzásának fejlesztéséhez megbízható statisztikákra van szükség, amelyek fontos szerepet töltenek be az EU valamennyi politikai kezdeményezésének a megtervezésében, az azokkal kapcsolatos döntéshozatalban és azok nyomon követésében. Az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosítása az európai statisztikák megbízhatóságának javítását célzó folyamat egyik lényeges eleme.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

A 2014. december 3-i háromoldalú egyeztetés során elfogadott kompromisszum a következőket tartalmazza:

| — | Az Eurostat főigazgatója a kinevezését követően azonnal megjelenik az Európai Parlament előtt. |
| --- | --- |

—

Az Eurostat főigazgatója a kinevezését követően azonnal megjelenik az Európai Parlament előtt.

| — | Az egyes nemzeti statisztikai hivatalok (nsh-k) szakmai függetlenséggel bíró vezetőinek a kinevezése során kizárólag a jelöltek szakmai kompetenciája vehető figyelembe. A felvételi eljárás során tekintettel kell lenni a nemek közötti esélyegyenlőség elvére. |
| --- | --- |

—

Az egyes nemzeti statisztikai hivatalok (nsh-k) szakmai függetlenséggel bíró vezetőinek a kinevezése során kizárólag a jelöltek szakmai kompetenciája vehető figyelembe. A felvételi eljárás során tekintettel kell lenni a nemek közötti esélyegyenlőség elvére.

| — | Pontos meghatározásra került továbbá az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) közötti kapcsolat. A kompromisszum értelmében az európai statisztikai rendszernek és a KBER-nek egyenlő alapon, szorosan együtt kell működnie egymással. A nemzeti hatóságok nemzeti szinten határoznak a nemzeti statisztikai hivatal, illetve a nemzeti központi bank (nkb) feladatairól. Hangsúlyozni kell ugyanakkor, hogy ha az nkb az nsh felelősségi területébe tartozó statisztikákat állít össze, azoknak meg kell felelniük a 223/2009/EK rendeletben meghatározott elveknek. |
| --- | --- |

—

Pontos meghatározásra került továbbá az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) közötti kapcsolat. A kompromisszum értelmében az európai statisztikai rendszernek és a KBER-nek egyenlő alapon, szorosan együtt kell működnie egymással. A nemzeti hatóságok nemzeti szinten határoznak a nemzeti statisztikai hivatal, illetve a nemzeti központi bank (nkb) feladatairól. Hangsúlyozni kell ugyanakkor, hogy ha az nkb az nsh felelősségi területébe tartozó statisztikákat állít össze, azoknak meg kell felelniük a 223/2009/EK rendeletben meghatározott elveknek.

| — | A tagállamokban tett ellenőrző látogatásokra a Szerződésben foglalt szabályoknak megfelelően lesz lehetőség, és csak abban az esetben, ha az ágazati jogszabályok megfelelő jogalapot biztosítanak az ilyen kezdeményezésekhez. |
| --- | --- |

—

A tagállamokban tett ellenőrző látogatásokra a Szerződésben foglalt szabályoknak megfelelően lesz lehetőség, és csak abban az esetben, ha az ágazati jogszabályok megfelelő jogalapot biztosítanak az ilyen kezdeményezésekhez.

| — | Tisztázták a „statisztikába vetett bizalom érdekében tett kötelezettségvállalás” fogalmát is. |
| --- | --- |

—

Tisztázták a „statisztikába vetett bizalom érdekében tett kötelezettségvállalás” fogalmát is.

IV.   ÖSSZEGZÉS

Az elfogadott kompromisszum azzal a céllal került megszövegezésre, hogy kezelje a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság által felvetett főbb problémákat. Hangsúlyozva, hogy a kompromisszum megfelelő egyensúlyt képez a különböző álláspontok között, kijelenthető, hogy a három intézmény ténylegesen olyan méltányos és fenntartható megállapodásra jutott, amely számottevő módon hozzá fog járulni az európai statisztikák megbízhatóságának a növeléséhez.

---

(1)  9122/12 STATIS 29 ECOFIN 354 CODEC 1071.

(2)  16317/13 CODEC 2608 STATIS 120 ECOFIN 1025 PE 540.

(3)  HL C 374., 2012.12.4., 2. o.

(4)  17113/14 STATIS 143 ECOFIN 1218 CODEC 2556 + COR 1 + COR 2.

---

| 24.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/29

---

A TANÁCS (EU) 6/2015 ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

A Tanács által 2015. március 5-én elfogadva

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 134/05)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) – amelyek a gazdaság valamennyi ágazatát, többek között a nemzetközi tengeri hajózást is felhívták arra, hogy járuljanak hozzá a kibocsátáscsökkentési célok eléréséhez – úgy rendelkeznek, hogy abban az esetben, ha 2011. december 31-ig a tagállamok nem fogadnak el olyan, a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretein belüli nemzetközi megállapodást, amelynek csökkentési célkitűzései között szerepelnek a nemzetközi tengeri kibocsátások, vagy a Közösség nem fogad el ilyen jellegű megállapodást az Egyesült Nemzetek Szervezetének éghajlat-változási keretegyezményén keresztül, a Bizottságnak 2013-as hatálybalépési célkitűzéssel javaslatot kell tennie arra, hogy a nemzetközi tengeri kibocsátások a harmonizált módszerekkel összhangban bekerüljenek a Közösség csökkentési kötelezettségvállalásai közé. A javaslatnak a minimálisra kell csökkentenie a Közösség versenyképességét érintő hatásokat, figyelembe véve a lehetséges környezeti előnyöket. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) – amelyek a gazdaság valamennyi ágazatát, többek között a nemzetközi tengeri hajózást is felhívták arra, hogy járuljanak hozzá a kibocsátáscsökkentési célok eléréséhez – úgy rendelkeznek, hogy abban az esetben, ha 2011. december 31-ig a tagállamok nem fogadnak el olyan, a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretein belüli nemzetközi megállapodást, amelynek csökkentési célkitűzései között szerepelnek a nemzetközi tengeri kibocsátások, vagy a Közösség nem fogad el ilyen jellegű megállapodást az Egyesült Nemzetek Szervezetének éghajlat-változási keretegyezményén keresztül, a Bizottságnak 2013-as hatálybalépési célkitűzéssel javaslatot kell tennie arra, hogy a nemzetközi tengeri kibocsátások a harmonizált módszerekkel összhangban bekerüljenek a Közösség csökkentési kötelezettségvállalásai közé. A javaslatnak a minimálisra kell csökkentenie a Közösség versenyképességét érintő hatásokat, figyelembe véve a lehetséges környezeti előnyöket.

| (2) | A tengeri közlekedés a szén-dioxid-kibocsátás, illetve más anyagok – úgymint a nitrogén-oxidok (NOx), a kén-oxidok (SOx), a metán (CH4), a szálló por és a feketeszén – kibocsátása miatt hatást gyakorol a világ éghajlatára és a levegő minőségére. |
| --- | --- |

(2)

A tengeri közlekedés a szén-dioxid-kibocsátás, illetve más anyagok – úgymint a nitrogén-oxidok (NOx), a kén-oxidok (SOx), a metán (CH4), a szálló por és a feketeszén – kibocsátása miatt hatást gyakorol a világ éghajlatára és a levegő minőségére.

| (3) | A nemzetközi tengeri szállítás továbbra is az egyetlen olyan szállítási mód, amely nem szerepel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos uniós kötelezettségvállalások között. Az e rendeletjavaslatot kísérő hatásvizsgálat szerint a nemzetközi tengeri közlekedésből eredő uniós szén-dioxid-kibocsátások aránya 1990 és 2007 között 48 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(3)

A nemzetközi tengeri szállítás továbbra is az egyetlen olyan szállítási mód, amely nem szerepel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos uniós kötelezettségvállalások között. Az e rendeletjavaslatot kísérő hatásvizsgálat szerint a nemzetközi tengeri közlekedésből eredő uniós szén-dioxid-kibocsátások aránya 1990 és 2007 között 48 %-kal nőtt.

| (4) | Mivel a tengeri közlekedés által a globális éghajlatra gyakorolt, nem szén-dioxidhoz kapcsolódó kibocsátás okozta hatásokra vonatkozó tudományos ismeretek köre gyorsan bővül, e rendelet keretében rendszeres időközönként újra meg kell vizsgálni e hatásokat. A Bizottságnak pedig a hatásvizsgálatokra építve elemeznie kell, hogy mindez hogyan érinti az említett kibocsátások csökkentésére irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a tengeri közlekedés által a globális éghajlatra gyakorolt, nem szén-dioxidhoz kapcsolódó kibocsátás okozta hatásokra vonatkozó tudományos ismeretek köre gyorsan bővül, e rendelet keretében rendszeres időközönként újra meg kell vizsgálni e hatásokat. A Bizottságnak pedig a hatásvizsgálatokra építve elemeznie kell, hogy mindez hogyan érinti az említett kibocsátások csökkentésére irányuló szakpolitikákat és intézkedéseket.

| (5) | Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra előirányzott keretéről szóló 2014. február 5-i európai parlamenti állásfoglalás felhívta a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki 2030-ig kötelezően megvalósítandó uniós célt az üvegházhatású gázok belföldi kibocsátásának az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal történő csökkentésére. Az Európai Parlament az említett állásfoglalásban arra is rámutatott, hogy ahhoz, hogy az Unió méltányos mértékben részt vállalhasson a globális erőfeszítésekben, minden gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(5)

Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra előirányzott keretéről szóló 2014. február 5-i európai parlamenti állásfoglalás felhívta a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki 2030-ig kötelezően megvalósítandó uniós célt az üvegházhatású gázok belföldi kibocsátásának az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal történő csökkentésére. Az Európai Parlament az említett állásfoglalásban arra is rámutatott, hogy ahhoz, hogy az Unió méltányos mértékben részt vállalhasson a globális erőfeszítésekben, minden gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez.

| (6) | Az Európai Tanács a 2014. október 23-24-i következtetésében jóváhagyta azt a kötelező uniós célkitűzést, amely szerint 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását az Unióban. Az Európai Tanács hangsúlyozta továbbá, hogy fontos, hogy a közlekedési ágazatban csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függéshez kapcsolódó kockázat, valamint felkérte a Bizottságot, hogy folytassa eszközök és intézkedések tanulmányozását egy olyan, átfogó és technológiai szempontból semleges megközelítés érdekében, amely – többek között – támogatná a közlekedésből származó kibocsátás csökkentését és az energiahatékonyságot. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács a 2014. október 23-24-i következtetésében jóváhagyta azt a kötelező uniós célkitűzést, amely szerint 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását az Unióban. Az Európai Tanács hangsúlyozta továbbá, hogy fontos, hogy a közlekedési ágazatban csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függéshez kapcsolódó kockázat, valamint felkérte a Bizottságot, hogy folytassa eszközök és intézkedések tanulmányozását egy olyan, átfogó és technológiai szempontból semleges megközelítés érdekében, amely – többek között – támogatná a közlekedésből származó kibocsátás csökkentését és az energiahatékonyságot.

| (7) | A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (5) hangsúlyozta, hogy ahhoz, hogy az Unió méltányos mértékben részt vállalhasson a globális erőfeszítésekben, minden gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez. A hetedik környezetvédelmi cselekvési program ezzel összefüggésben rámutatott, hogy a 2011. évi közlekedéspolitikai fehér könyv célkitűzéseit szilárd szakpolitikai keretnek kell támogatnia. |
| --- | --- |

(7)

A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (5) hangsúlyozta, hogy ahhoz, hogy az Unió méltányos mértékben részt vállalhasson a globális erőfeszítésekben, minden gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez. A hetedik környezetvédelmi cselekvési program ezzel összefüggésben rámutatott, hogy a 2011. évi közlekedéspolitikai fehér könyv célkitűzéseit szilárd szakpolitikai keretnek kell támogatnia.

| (8) | Az IMO 2011 júliusában technikai és működési intézkedéseket fogadott el, különösen az új hajókra vonatkozó energiahatékonysági tervezési mutatót (EEDI), és a hajózási energiahatékonysági gazdálkodási tervet (SEEMP), ami az üvegházhatásúgáz-kibocsátás várható növekedésének visszaszorítása terén előrelépést jelent, de önmagában nem eredményezheti a nemzetközi tengeri közlekedésből származó üvegházhatású gázok jelentős kibocsátáscsökkentését abszolút értékben, pedig ez szükséges lenne ahhoz, hogy erőfeszítéseink összhangban álljanak a globális hőmérséklet-emelkedés 2 °C fokra történő korlátozásának átfogó céljával. |
| --- | --- |

(8)

Az IMO 2011 júliusában technikai és működési intézkedéseket fogadott el, különösen az új hajókra vonatkozó energiahatékonysági tervezési mutatót (EEDI), és a hajózási energiahatékonysági gazdálkodási tervet (SEEMP), ami az üvegházhatásúgáz-kibocsátás várható növekedésének visszaszorítása terén előrelépést jelent, de önmagában nem eredményezheti a nemzetközi tengeri közlekedésből származó üvegházhatású gázok jelentős kibocsátáscsökkentését abszolút értékben, pedig ez szükséges lenne ahhoz, hogy erőfeszítéseink összhangban álljanak a globális hőmérséklet-emelkedés 2 °C fokra történő korlátozásának átfogó céljával.

| (9) | Az IMO által szolgáltatott adatok szerint a működési intézkedések bevezetésével és a rendelkezésre álló technológiák alkalmazásával a hajók energiafogyasztása és szén-dioxid-kibocsátása akár 75 %-kal is csökkenthető lenne; ezen intézkedések jelentős része költséghatékonynak tekinthető, és akár nettó előnyöket is kínálhat az ágazat számára, mivel a tüzelőanyag-költségek csökkenése biztosítja a működési, illetve beruházási költségek megtérülését. |
| --- | --- |

(9)

Az IMO által szolgáltatott adatok szerint a működési intézkedések bevezetésével és a rendelkezésre álló technológiák alkalmazásával a hajók energiafogyasztása és szén-dioxid-kibocsátása akár 75 %-kal is csökkenthető lenne; ezen intézkedések jelentős része költséghatékonynak tekinthető, és akár nettó előnyöket is kínálhat az ágazat számára, mivel a tüzelőanyag-költségek csökkenése biztosítja a működési, illetve beruházási költségek megtérülését.

| (10) | A tengeri közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás uniós szintű csökkentése érdekében a legjobb lehetőség egy a hajók tüzelőanyag-fogyasztása alapján kialakított, a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer bevezetése, annak a fokozatos megközelítésnek az első lépéseként, amely a tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat is be kívánja illeszteni az Európai Unió üvegházhatásúgáz-csökkentési kötelezettségvállalásába – a kötelezettségvállaláshoz már eddig is hozzájáruló más ágazatok kibocsátásaival együtt. A kibocsátási adatokhoz való nyilvános hozzáférés hozzá fog járulni azoknak a piaci akadályoknak a felszámolásához, amelyek meggátolják számos, tengeri közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését eredményező költségnegatív intézkedés bevezetését. |
| --- | --- |

(10)

A tengeri közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás uniós szintű csökkentése érdekében a legjobb lehetőség egy a hajók tüzelőanyag-fogyasztása alapján kialakított, a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer bevezetése, annak a fokozatos megközelítésnek az első lépéseként, amely a tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat is be kívánja illeszteni az Európai Unió üvegházhatásúgáz-csökkentési kötelezettségvállalásába – a kötelezettségvállaláshoz már eddig is hozzájáruló más ágazatok kibocsátásaival együtt. A kibocsátási adatokhoz való nyilvános hozzáférés hozzá fog járulni azoknak a piaci akadályoknak a felszámolásához, amelyek meggátolják számos, tengeri közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését eredményező költségnegatív intézkedés bevezetését.

| (11) | Az üvegházhatásúgáz-kibocsátást és tüzelőanyag-fogyasztást csökkentő intézkedések elfogadását hátráltatják olyan piaci akadályok, mint például a hajók tüzelőanyag-hatékonyságára vagy a hajók átalakításának technológiáira vonatkozó megbízható információk hiánya, a hajók hatékonyságát növelő beruházások finanszírozásához való hozzáférés hiánya és az ösztönzők megosztottsága, tekintve, hogy a hajótulajdonosok nem részesülnének a hajóik hatékonyságát növelő beruházások hasznából, mivel a tüzelőanyag-költségeket a hajók üzemeltetői viselik. |
| --- | --- |

(11)

Az üvegházhatásúgáz-kibocsátást és tüzelőanyag-fogyasztást csökkentő intézkedések elfogadását hátráltatják olyan piaci akadályok, mint például a hajók tüzelőanyag-hatékonyságára vagy a hajók átalakításának technológiáira vonatkozó megbízható információk hiánya, a hajók hatékonyságát növelő beruházások finanszírozásához való hozzáférés hiánya és az ösztönzők megosztottsága, tekintve, hogy a hajótulajdonosok nem részesülnének a hajóik hatékonyságát növelő beruházások hasznából, mivel a tüzelőanyag-költségeket a hajók üzemeltetői viselik.

| (12) | Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk és a nemzetközi partnerekkel folytatott párbeszéd eredményei alapján a tengeri közlekedésből származó kibocsátásoknak az Unió üvegházhatásúgáz-csökkentési kötelezettségvállalásába történő beillesztéséhez fokozatos megközelítést kell alkalmazni, amelynek első lépése a tengeri közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó megbízható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer megvalósítása, majd azt egy későbbi szakaszban követheti a kibocsátások beárazása. Ez a megközelítés nemzetközi szinten minimális költségek mellett jelentős előrelépést tesz lehetővé az üvegházhatású gázokkal kapcsolatos kibocsátáscsökkentési célokra és a csökkentések elérését célzó további intézkedésekre vonatkozó megállapodás tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk és a nemzetközi partnerekkel folytatott párbeszéd eredményei alapján a tengeri közlekedésből származó kibocsátásoknak az Unió üvegházhatásúgáz-csökkentési kötelezettségvállalásába történő beillesztéséhez fokozatos megközelítést kell alkalmazni, amelynek első lépése a tengeri közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó megbízható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer megvalósítása, majd azt egy későbbi szakaszban követheti a kibocsátások beárazása. Ez a megközelítés nemzetközi szinten minimális költségek mellett jelentős előrelépést tesz lehetővé az üvegházhatású gázokkal kapcsolatos kibocsátáscsökkentési célokra és a csökkentések elérését célzó további intézkedésekre vonatkozó megállapodás tekintetében.

| (13) | A várakozások szerint az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer bevezetése a változatlan feltételekkel folytatódó működéshez képest akár 2 %-os kibocsátáscsökkenést is eredményezhet, a halmozott nettó költségcsökkenés pedig 2030-ig elérheti az 1,2 milliárd eurót, mivel a rendszer hozzájárulhat a piaci akadályok – elsősorban a hajók hatékonyságára vonatkozó információk hiányával kapcsolatos akadályok – felszámolásához azáltal, hogy összehasonlítható és megbízható információkat bocsát az érintett piacok rendelkezésére a tüzelőanyag-fogyasztásra és az energiahatékonyságra vonatkozóan. A szállítási költségek ebből eredő csökkenése várhatóan ösztönzőleg hat majd a nemzetközi kereskedelemre is. Továbbá, egy megbízható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer az előfeltétele minden – akár uniós szinten, akár globálisan alkalmazott – piaci alapú intézkedésnek, hatékonysági előírásnak vagy egyéb intézkedésnek. A rendszer ezenkívül megbízható adatokat szolgáltat majd a kibocsátáscsökkentési célkitűzések pontos meghatározásához, valamint annak értékeléséhez, hogy milyen eredményeket sikerült elérni a tengeri közlekedés által a karbonszegény gazdaság megvalósításához nyújtott hozzájárulás terén. Tekintettel a hajózás nemzetközi jellegére, egy nemzetközi megállapodás lenne a legalkalmasabb és leghatékonyabb eszköz a nemzetközi tengeri közlekedés üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentésére. |
| --- | --- |

(13)

A várakozások szerint az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer bevezetése a változatlan feltételekkel folytatódó működéshez képest akár 2 %-os kibocsátáscsökkenést is eredményezhet, a halmozott nettó költségcsökkenés pedig 2030-ig elérheti az 1,2 milliárd eurót, mivel a rendszer hozzájárulhat a piaci akadályok – elsősorban a hajók hatékonyságára vonatkozó információk hiányával kapcsolatos akadályok – felszámolásához azáltal, hogy összehasonlítható és megbízható információkat bocsát az érintett piacok rendelkezésére a tüzelőanyag-fogyasztásra és az energiahatékonyságra vonatkozóan. A szállítási költségek ebből eredő csökkenése várhatóan ösztönzőleg hat majd a nemzetközi kereskedelemre is. Továbbá, egy megbízható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer az előfeltétele minden – akár uniós szinten, akár globálisan alkalmazott – piaci alapú intézkedésnek, hatékonysági előírásnak vagy egyéb intézkedésnek. A rendszer ezenkívül megbízható adatokat szolgáltat majd a kibocsátáscsökkentési célkitűzések pontos meghatározásához, valamint annak értékeléséhez, hogy milyen eredményeket sikerült elérni a tengeri közlekedés által a karbonszegény gazdaság megvalósításához nyújtott hozzájárulás terén. Tekintettel a hajózás nemzetközi jellegére, egy nemzetközi megállapodás lenne a legalkalmasabb és leghatékonyabb eszköz a nemzetközi tengeri közlekedés üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentésére.

| (14) | A nyomon követés szempontjából figyelembe kell venni minden Unión belüli utat, az utolsó nem uniós kikötőből az Unióban elsőként érintett útiterv szerinti kikötőbe tartó összes utat, valamint a valamely uniós kikötőből az Unión kívül elsőként érintett útiterv szerinti kikötőbe tartó összes utat – ideértve a ballasztban megtett utakat is. Az uniós kikötőkben történő szén-dioxid-kibocsátást szintén figyelembe kell venni, ideértve azt is, amikor a hajó a kikötőben horgonyoz vagy a kikötőn belül mozog, különösen mivel léteznek konkrét intézkedések az ilyen kibocsátások csökkentésére vagy elkerülésére is. Ezeket a szabályokat megkülönböztetésmentes módon kell alkalmazni minden hajó tekintetében, függetlenül attól, hogy milyen lobogó alatt közlekedik. Ugyanakkor, tekintettel arra, hogy ez a rendelet a tengeri közlekedésre összpontosít, nem lenne helyénvaló, hogy az olyan hajómozgásokra és hajózási tevékenységekre vonatkozóan is nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési követelményeket írjon elő, amelyeknek a célja nem áruk vagy személyek kereskedelmi célú szállítása – ilyen tevékenység például a kotrás, a jégtörés, a csővezeték fektetése vagy tengeri létesítmények telepítése. |
| --- | --- |

(14)

A nyomon követés szempontjából figyelembe kell venni minden Unión belüli utat, az utolsó nem uniós kikötőből az Unióban elsőként érintett útiterv szerinti kikötőbe tartó összes utat, valamint a valamely uniós kikötőből az Unión kívül elsőként érintett útiterv szerinti kikötőbe tartó összes utat – ideértve a ballasztban megtett utakat is. Az uniós kikötőkben történő szén-dioxid-kibocsátást szintén figyelembe kell venni, ideértve azt is, amikor a hajó a kikötőben horgonyoz vagy a kikötőn belül mozog, különösen mivel léteznek konkrét intézkedések az ilyen kibocsátások csökkentésére vagy elkerülésére is. Ezeket a szabályokat megkülönböztetésmentes módon kell alkalmazni minden hajó tekintetében, függetlenül attól, hogy milyen lobogó alatt közlekedik. Ugyanakkor, tekintettel arra, hogy ez a rendelet a tengeri közlekedésre összpontosít, nem lenne helyénvaló, hogy az olyan hajómozgásokra és hajózási tevékenységekre vonatkozóan is nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési követelményeket írjon elő, amelyeknek a célja nem áruk vagy személyek kereskedelmi célú szállítása – ilyen tevékenység például a kotrás, a jégtörés, a csővezeték fektetése vagy tengeri létesítmények telepítése.

| (15) | Annak érdekében, hogy a kedvezőtlenebb éghajlati körülmények között működő hajók számára is egyenlő versenyfeltételek álljanak rendelkezésre, lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet szerinti nyomon követésbe bevont adatok között a hajó jégosztályára vagy a jeges vizeken történő hajózásra vonatkozó adatok is szerepeljenek. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy a kedvezőtlenebb éghajlati körülmények között működő hajók számára is egyenlő versenyfeltételek álljanak rendelkezésre, lehetővé kell tenni, hogy az e rendelet szerinti nyomon követésbe bevont adatok között a hajó jégosztályára vagy a jeges vizeken történő hajózásra vonatkozó adatok is szerepeljenek.

| (16) | A javasolt nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszert rendelettel kell bevezetni, tekintettel a következő szempontokra: a bevezetni kívánt rendelkezések összetettsége és erősen technikai jellege; a tengeri közlekedés nemzetközi jellegéből adódóan – mivel várhatóan sok hajó fut be a különböző tagállamok kikötőibe – annak a szükségessége, hogy Unió-szerte egységes szabályok legyenek alkalmazandók; továbbá az egész Unióra kiterjedő végrehajtás elősegítése. |
| --- | --- |

(16)

A javasolt nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszert rendelettel kell bevezetni, tekintettel a következő szempontokra: a bevezetni kívánt rendelkezések összetettsége és erősen technikai jellege; a tengeri közlekedés nemzetközi jellegéből adódóan – mivel várhatóan sok hajó fut be a különböző tagállamok kikötőibe – annak a szükségessége, hogy Unió-szerte egységes szabályok legyenek alkalmazandók; továbbá az egész Unióra kiterjedő végrehajtás elősegítése.

| (17) | Egy megbízható, hajóspecifikus uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszernek az uniós kikötőkbe érkező, illetve onnan induló utakon felhasznált tüzelőanyagból származó kibocsátások kiszámításán kell alapulnia, mivel a hajók nagy tartálykapacitása következtében a tüzelőanyag-értékesítési adatokból nem nyerhetők megbízható becslések a tüzelőanyag-fogyasztásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

Egy megbízható, hajóspecifikus uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszernek az uniós kikötőkbe érkező, illetve onnan induló utakon felhasznált tüzelőanyagból származó kibocsátások kiszámításán kell alapulnia, mivel a hajók nagy tartálykapacitása következtében a tüzelőanyag-értékesítési adatokból nem nyerhetők megbízható becslések a tüzelőanyag-fogyasztásra vonatkozóan.

| (18) | Az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszernek egyéb releváns információkat is tartalmaznia kell, amelyek – a kereskedelmi és üzleti információk titkosságának megőrzése mellett – lehetővé teszik a hajók hatékonyságának meghatározását vagy azoknak a tényezőknek a további elemzését, amelyek a kibocsátási értékeket befolyásoló fejlesztéseket ösztönzik. A fent említett adatokra vonatkozó uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer összhangban lesz a már meglévő hajókra vonatkozó hatékonysági előírások bevezetését célzó nemzetközi kezdeményezésekkel, ideértve a működési intézkedéseket is, valamint hozzájárul az információhiánnyal összefüggő piaci akadályok felszámolásához. |
| --- | --- |

(18)

Az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszernek egyéb releváns információkat is tartalmaznia kell, amelyek – a kereskedelmi és üzleti információk titkosságának megőrzése mellett – lehetővé teszik a hajók hatékonyságának meghatározását vagy azoknak a tényezőknek a további elemzését, amelyek a kibocsátási értékeket befolyásoló fejlesztéseket ösztönzik. A fent említett adatokra vonatkozó uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer összhangban lesz a már meglévő hajókra vonatkozó hatékonysági előírások bevezetését célzó nemzetközi kezdeményezésekkel, ideértve a működési intézkedéseket is, valamint hozzájárul az információhiánnyal összefüggő piaci akadályok felszámolásához.

| (19) | A hajótulajdonosokat és a hajók üzemeltetőit sújtó adminisztratív terhek minimalizálása érdekében – különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra –, valamint a nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer költség-haszon arányának optimalizálása céljából a nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési szabályokat csak a nagy kibocsátókra kell alkalmazni, nem tévesztve azonban szem elől azt a célt, hogy a rendszer kiterjedjen a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás meghatározó részére. Az uniós kikötőkbe érkező és onnan távozó hajók méretének és kibocsátásainak részletes objektív elemzését követően a Bizottság az 5 000 bruttó tonnatartalmat (BT) határozta meg küszöbértékként. Az 5 000 BT feletti hajók teszik ki az uniós kikötőkbe érkező hajók számának hozzávetőlegesen 55 %-át, és körülbelül a kibocsátások 90 %-áért felelősek. Ez a megkülönböztetésmentes küszöbérték biztosítaná azt, hogy a legfontosabb kibocsátókra terjedjen ki a rendszer alkalmazása. Az ennél alacsonyabb küszöbérték több adminisztratív teherrel járna, magasabb küszöbérték esetén pedig a kibocsátásoknak csak korlátozott része tartozna a nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer hatálya alá, ezért csökkenne a rendszer környezetvédelmi hatékonysága. |
| --- | --- |

(19)

A hajótulajdonosokat és a hajók üzemeltetőit sújtó adminisztratív terhek minimalizálása érdekében – különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra –, valamint a nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer költség-haszon arányának optimalizálása céljából a nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési szabályokat csak a nagy kibocsátókra kell alkalmazni, nem tévesztve azonban szem elől azt a célt, hogy a rendszer kiterjedjen a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás meghatározó részére. Az uniós kikötőkbe érkező és onnan távozó hajók méretének és kibocsátásainak részletes objektív elemzését követően a Bizottság az 5 000 bruttó tonnatartalmat (BT) határozta meg küszöbértékként. Az 5 000 BT feletti hajók teszik ki az uniós kikötőkbe érkező hajók számának hozzávetőlegesen 55 %-át, és körülbelül a kibocsátások 90 %-áért felelősek. Ez a megkülönböztetésmentes küszöbérték biztosítaná azt, hogy a legfontosabb kibocsátókra terjedjen ki a rendszer alkalmazása. Az ennél alacsonyabb küszöbérték több adminisztratív teherrel járna, magasabb küszöbérték esetén pedig a kibocsátásoknak csak korlátozott része tartozna a nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer hatálya alá, ezért csökkenne a rendszer környezetvédelmi hatékonysága.

| (20) | A hajótulajdonosokra és a hajók üzemeltetőire háruló adminisztratív terhek további csökkentése érdekében a nyomonkövetési szabályokat a szén-dioxidra – mint a tengeri közlekedés által kibocsátott messze legfontosabb üvegházhatású gázra – kell összpontosítani. |
| --- | --- |

(20)

A hajótulajdonosokra és a hajók üzemeltetőire háruló adminisztratív terhek további csökkentése érdekében a nyomonkövetési szabályokat a szén-dioxidra – mint a tengeri közlekedés által kibocsátott messze legfontosabb üvegházhatású gázra – kell összpontosítani.

| (21) | A szabályoknak figyelembe kell venniük a már létező követelményeket és a hajók fedélzetén már rendelkezésre álló adatokat; ezért a társaságok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kiválaszthassanak egyet az alábbi négy nyomonkövetési módszer közül: a tüzelőanyag szállítóleveleinek használata, a tartálytérben található tüzelőanyag-tartály fedélzeti nyomon követése, a vonatkozó tüzelőanyag-égetési folyamatok áramlásmérővel történő ellenőrzése, vagy a közvetlen kibocsátásmérés. A kiválasztott módszert egy hajóspecifikus nyomonkövetési tervben kell dokumentálni, és további részletekkel kell szolgálni a módszer alkalmazását illetően. |
| --- | --- |

(21)

A szabályoknak figyelembe kell venniük a már létező követelményeket és a hajók fedélzetén már rendelkezésre álló adatokat; ezért a társaságok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kiválaszthassanak egyet az alábbi négy nyomonkövetési módszer közül: a tüzelőanyag szállítóleveleinek használata, a tartálytérben található tüzelőanyag-tartály fedélzeti nyomon követése, a vonatkozó tüzelőanyag-égetési folyamatok áramlásmérővel történő ellenőrzése, vagy a közvetlen kibocsátásmérés. A kiválasztott módszert egy hajóspecifikus nyomonkövetési tervben kell dokumentálni, és további részletekkel kell szolgálni a módszer alkalmazását illetően.

| (22) | Bármely olyan társaságot, amely egy hajózási tevékenységet végző hajó teljes jelentési időszaka tekintetében felelősséggel tartozik, felelősnek kell tekinteni az e jelentési időszak alatt felmerülő valamennyi nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettség vonatkozásában, beleértve a megfelelően hitelesített kibocsátási jelentés benyújtását is. A társaság megváltozása esetén az új társaság csak az azon jelentési időszakra vonatkozó nyomonkövetési és jelentési kötelezettségekért felelős, amely időszakban a változás történt. E kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében az új társaságnak meg kell kapnia a legutolsó nyomonkövetési terv egy példányát és adott esetben a megfelelőségi dokumentumot. |
| --- | --- |

(22)

Bármely olyan társaságot, amely egy hajózási tevékenységet végző hajó teljes jelentési időszaka tekintetében felelősséggel tartozik, felelősnek kell tekinteni az e jelentési időszak alatt felmerülő valamennyi nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettség vonatkozásában, beleértve a megfelelően hitelesített kibocsátási jelentés benyújtását is. A társaság megváltozása esetén az új társaság csak az azon jelentési időszakra vonatkozó nyomonkövetési és jelentési kötelezettségekért felelős, amely időszakban a változás történt. E kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében az új társaságnak meg kell kapnia a legutolsó nyomonkövetési terv egy példányát és adott esetben a megfelelőségi dokumentumot.

| (23) | Az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszernek az egyéb üvegházhatású gázokra, éghajlat-befolyásolókra és légszennyező anyagokra e szakaszban nem kell vonatkoznia, megelőzendő a nem kellőképp megbízható és kereskedelmileg nem elérhető mérőberendezések felszerelésének előírását, ami akadályozhatná az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer megvalósítását. |
| --- | --- |

(23)

Az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszernek az egyéb üvegházhatású gázokra, éghajlat-befolyásolókra és légszennyező anyagokra e szakaszban nem kell vonatkoznia, megelőzendő a nem kellőképp megbízható és kereskedelmileg nem elérhető mérőberendezések felszerelésének előírását, ami akadályozhatná az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer megvalósítását.

| (24) | A hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi IMO-egyezmény (MARPOL) előírja az EEDI új hajókra való kötelező alkalmazását és a SEEMP-eknek a teljes világflotta tekintetében történő alkalmazását. |
| --- | --- |

(24)

A hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi IMO-egyezmény (MARPOL) előírja az EEDI új hajókra való kötelező alkalmazását és a SEEMP-eknek a teljes világflotta tekintetében történő alkalmazását.

| (25) | A hajótulajdonosokra és a hajók üzemeltetőire háruló adminisztratív terhek minimalizálása érdekében a jelentéstételt és a bejelentett információk közzétételét éves alapon kell megszervezni. Az adatvédelmi kérdéseket a kibocsátások, a tüzelőanyag-fogyasztások és a hatékonysággal kapcsolatos információk közzétételének az éves átlagokra és az összesített adatokra történő korlátozásával kell biztosítani. Annak biztosítása érdekében, hogy az információk közzétételéhez fűződő közérdekkel szemben elsőbbséget élvező jogos gazdasági érdekek védelme ne sérüljön, kivételes esetekben, az érintett társaság kérésére, az adatösszesítés eltérő szintjét kell alkalmazni. A 2012/504/EU bizottsági határozatnak (6) megfelelően a Bizottság felé jelentett adatokat olyan mértékben kell a statisztikákkal integrálni, amennyire az említett adatok az európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(25)

A hajótulajdonosokra és a hajók üzemeltetőire háruló adminisztratív terhek minimalizálása érdekében a jelentéstételt és a bejelentett információk közzétételét éves alapon kell megszervezni. Az adatvédelmi kérdéseket a kibocsátások, a tüzelőanyag-fogyasztások és a hatékonysággal kapcsolatos információk közzétételének az éves átlagokra és az összesített adatokra történő korlátozásával kell biztosítani. Annak biztosítása érdekében, hogy az információk közzétételéhez fűződő közérdekkel szemben elsőbbséget élvező jogos gazdasági érdekek védelme ne sérüljön, kivételes esetekben, az érintett társaság kérésére, az adatösszesítés eltérő szintjét kell alkalmazni. A 2012/504/EU bizottsági határozatnak (6) megfelelően a Bizottság felé jelentett adatokat olyan mértékben kell a statisztikákkal integrálni, amennyire az említett adatok az európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele szempontjából relevánsak.

| (26) | A nyomonkövetési tervek és a kibocsátási jelentések pontosságát, továbbá az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfelelőségét az akkreditált hitelesítők által végzett hitelesítésnek kell biztosítani. A hitelesítők az adatok hitelességét – a hitelesítés egyszerűsítésének fontos elemeként – úgy ellenőrzik, hogy a bejelentett adatokat összehasonlítják a hajókövetési adatokon és jellemzőkön alapuló becsült adatokkal. Ilyen becsléseket a Bizottság szolgáltathat. A pártatlanság biztosítása érdekében a hitelesítők olyan független és kompetens jogi személyek lehetnek, akik vagy amelyek rendelkeznek a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerint létrehozott nemzeti akkreditáló testületek által kiadott tanúsítvánnyal. |
| --- | --- |

(26)

A nyomonkövetési tervek és a kibocsátási jelentések pontosságát, továbbá az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfelelőségét az akkreditált hitelesítők által végzett hitelesítésnek kell biztosítani. A hitelesítők az adatok hitelességét – a hitelesítés egyszerűsítésének fontos elemeként – úgy ellenőrzik, hogy a bejelentett adatokat összehasonlítják a hajókövetési adatokon és jellemzőkön alapuló becsült adatokkal. Ilyen becsléseket a Bizottság szolgáltathat. A pártatlanság biztosítása érdekében a hitelesítők olyan független és kompetens jogi személyek lehetnek, akik vagy amelyek rendelkeznek a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerint létrehozott nemzeti akkreditáló testületek által kiadott tanúsítvánnyal.

| (27) | A hitelesítő által kibocsátott megfelelőségi dokumentumot a nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési kötelezettségeknek való megfelelőség igazolása érdekében a hajók fedélzetén kell tartani. A hitelesítők kötelesek tájékoztatni a Bizottságot az említett dokumentumok kibocsátásáról. |
| --- | --- |

(27)

A hitelesítő által kibocsátott megfelelőségi dokumentumot a nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési kötelezettségeknek való megfelelőség igazolása érdekében a hajók fedélzetén kell tartani. A hitelesítők kötelesek tájékoztatni a Bizottságot az említett dokumentumok kibocsátásáról.

| (28) | A tengerbiztonsággal kapcsolatos hasonló feladatok terén szerzett tapasztalatai alapján az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek (EMSA) a megbízatásának keretein belül bizonyos feladatok elvégzésével támogatnia kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(28)

A tengerbiztonsággal kapcsolatos hasonló feladatok terén szerzett tapasztalatai alapján az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek (EMSA) a megbízatásának keretein belül bizonyos feladatok elvégzésével támogatnia kell a Bizottságot.

| (29) | A nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerrel kapcsolatos kötelezettségek betartatásának a már meglévő – nevezetesen a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) és a 2009/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) létrehozott –eszközökön, valamint a megfelelőségi dokumentumok kibocsátására vonatkozó információkon kell alapulnia. A hajó nyomonkövetési és jelentési kötelezettségeknek való megfelelését megerősítő dokumentumot fel kell venni a 2009/16/EK irányelv IV. mellékletében említett bizonyítványok és dokumentumok közé. |
| --- | --- |

(29)

A nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerrel kapcsolatos kötelezettségek betartatásának a már meglévő – nevezetesen a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) és a 2009/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) létrehozott –eszközökön, valamint a megfelelőségi dokumentumok kibocsátására vonatkozó információkon kell alapulnia. A hajó nyomonkövetési és jelentési kötelezettségeknek való megfelelését megerősítő dokumentumot fel kell venni a 2009/16/EK irányelv IV. mellékletében említett bizonyítványok és dokumentumok közé.

| (30) | A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy ellenőrizzék azokat a joghatóságuk alá tartozó kikötőkbe érkező hajókat, amelyekre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre a megfelelőségi dokumentummal kapcsolatos bizonyos követelményként szereplő információk. |
| --- | --- |

(30)

A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy ellenőrizzék azokat a joghatóságuk alá tartozó kikötőkbe érkező hajókat, amelyekre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre a megfelelőségi dokumentummal kapcsolatos bizonyos követelményként szereplő információk.

| (31) | Az e rendelet rendelkezéseinek való meg nem felelés esetén szankciókat kell alkalmazni. A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az említett szankciókra vonatkozóan. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(31)

Az e rendelet rendelkezéseinek való meg nem felelés esetén szankciókat kell alkalmazni. A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az említett szankciókra vonatkozóan. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (32) | Amennyiben egy hajó kettő vagy több egymást követő jelentési időszakban nem tett eleget a nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeknek, és amennyiben más intézkedésekkel nem sikerült biztosítani a megfelelést, indokolt biztosítani a kiutasítás lehetőségét. Az ilyen intézkedést olyan módon kell alkalmazni, hogy az lehetőséget nyújtson a megfelelés hiányának ésszerű időn belül történő rendezésére. |
| --- | --- |

(32)

Amennyiben egy hajó kettő vagy több egymást követő jelentési időszakban nem tett eleget a nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeknek, és amennyiben más intézkedésekkel nem sikerült biztosítani a megfelelést, indokolt biztosítani a kiutasítás lehetőségét. Az ilyen intézkedést olyan módon kell alkalmazni, hogy az lehetőséget nyújtson a megfelelés hiányának ésszerű időn belül történő rendezésére.

| (33) | Azon tagállamok számára, amelyek nem rendelkeznek a területükön tengeri kikötővel, és nem közlekedik olyan hajó a lobogójuk alatt, amely e rendelet hatálya alá tartozik, vagy amelyek lezárták a nemzeti hajólajstromukat, biztosítani kell annak a lehetőségét, hogy eltérjenek e rendelet szankciókra vonatkozó rendelkezéseitől mindaddig, amíg egyetlen ilyen hajó sem közlekedik a lobogójuk alatt. |
| --- | --- |

(33)

Azon tagállamok számára, amelyek nem rendelkeznek a területükön tengeri kikötővel, és nem közlekedik olyan hajó a lobogójuk alatt, amely e rendelet hatálya alá tartozik, vagy amelyek lezárták a nemzeti hajólajstromukat, biztosítani kell annak a lehetőségét, hogy eltérjenek e rendelet szankciókra vonatkozó rendelkezéseitől mindaddig, amíg egyetlen ilyen hajó sem közlekedik a lobogójuk alatt.

| (34) | Az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszernek a globális nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer megvalósítási modelljéül kell szolgálnia. A globális nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer kialakítása azért lenne előnyösebb, mert az a szélesebb hatályának köszönhetően hatékonyabb lehetne. Ezzel összefüggésben – és annak érdekében, hogy elősegítse a tengeri közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és hitelesítésére vonatkozó nemzetközi szabályoknak az IMO keretében történő fejlesztését – a Bizottságnak rendszeresen meg kell osztania az e rendelet végrehajtására vonatkozó információkat az IMO-val és más illetékes nemzetközi szervezetekkel, továbbá erre vonatkozó előterjesztéseket kell küldenie az IMO részére. Amennyiben létrejön egy globális nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerre vonatkozó megállapodás, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszert annak érdekében, hogy összhangba hozza azt a globális rendszerrel. |
| --- | --- |

(34)

Az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszernek a globális nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer megvalósítási modelljéül kell szolgálnia. A globális nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer kialakítása azért lenne előnyösebb, mert az a szélesebb hatályának köszönhetően hatékonyabb lehetne. Ezzel összefüggésben – és annak érdekében, hogy elősegítse a tengeri közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és hitelesítésére vonatkozó nemzetközi szabályoknak az IMO keretében történő fejlesztését – a Bizottságnak rendszeresen meg kell osztania az e rendelet végrehajtására vonatkozó információkat az IMO-val és más illetékes nemzetközi szervezetekkel, továbbá erre vonatkozó előterjesztéseket kell küldenie az IMO részére. Amennyiben létrejön egy globális nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerre vonatkozó megállapodás, a Bizottságnak felül kell vizsgálnia az uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszert annak érdekében, hogy összhangba hozza azt a globális rendszerrel.

| (35) | A releváns nemzetközi szabályok, nemzetközi és európai szabványok, valamint a technológiai és tudományos fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusokat fogadjon el a hajókról származó szén-dioxid-kibocsátás nyomon követése és jelentése bizonyos technikai szempontjainak felülvizsgálatára, valamint a hitelesítési tevékenységek és a hitelesítők akkreditálási módszerének további szabályaira vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő, többek között szakértői szintű konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. |
| --- | --- |

(35)

A releváns nemzetközi szabályok, nemzetközi és európai szabványok, valamint a technológiai és tudományos fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusokat fogadjon el a hajókról származó szén-dioxid-kibocsátás nyomon követése és jelentése bizonyos technikai szempontjainak felülvizsgálatára, valamint a hitelesítési tevékenységek és a hitelesítők akkreditálási módszerének további szabályaira vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő, többek között szakértői szintű konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.

| (36) | A szén-dioxid-kibocsátások nyomon követésére és egyéb releváns információkra vonatkozó szabványos formanyomtatványok használata, a szén-dioxid-kibocsátásokról és egyéb releváns információkról szóló, a Bizottság és az érintett, lobogó szerinti államok részére történő összehangolt jelentéstételre alkalmazott automatizált rendszerek és szabványos elektronikus formanyomtatványok használata, valamint a személyszállító hajóktól, ro-ro hajóktól és konténerszállító hajóktól eltérő hajókategóriákra alkalmazandó paramétereket meghatározó technikai szabályok meghatározása és az említett paraméterek felülvizsgálata egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra.. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglaltak szerint kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(36)

A szén-dioxid-kibocsátások nyomon követésére és egyéb releváns információkra vonatkozó szabványos formanyomtatványok használata, a szén-dioxid-kibocsátásokról és egyéb releváns információkról szóló, a Bizottság és az érintett, lobogó szerinti államok részére történő összehangolt jelentéstételre alkalmazott automatizált rendszerek és szabványos elektronikus formanyomtatványok használata, valamint a személyszállító hajóktól, ro-ro hajóktól és konténerszállító hajóktól eltérő hajókategóriákra alkalmazandó paramétereket meghatározó technikai szabályok meghatározása és az említett paraméterek felülvizsgálata egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra.. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglaltak szerint kell gyakorolni.

| (37) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó fokozatos megközelítés első lépéseként a hajókból származó szén-dioxid-kibocsátások nyomon követését, jelentését és hitelesítését a tengeri közlekedés nemzetközi jellegéből adódóan a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés léptéke és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(37)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó fokozatos megközelítés első lépéseként a hajókból származó szén-dioxid-kibocsátások nyomon követését, jelentését és hitelesítését a tengeri közlekedés nemzetközi jellegéből adódóan a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés léptéke és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (38) | A nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszert létrehozó szabályoknak meg kell felelniük a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (11) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12). |
| --- | --- |

(38)

A nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszert létrehozó szabályoknak meg kell felelniük a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (11) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12).

| (39) | Ennek a rendeletnek 2015. július 1-jén kell hatályba lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok és az érintett felek számára kellő idő álljon rendelkezésre az első jelentési időszak 2018. január 1-jei kezdete előtt a rendelet hatékony alkalmazásához szükséges intézkedések megtételére, |
| --- | --- |

(39)

Ennek a rendeletnek 2015. július 1-jén kell hatályba lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok és az érintett felek számára kellő idő álljon rendelkezésre az első jelentési időszak 2018. január 1-jei kezdete előtt a rendelet hatékony alkalmazásához szükséges intézkedések megtételére,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a tagállamok joghatósága alatt álló kikötőkbe érkező, azokon belül tartózkodó vagy azokból távozó hajók szén-dioxid-kibocsátásának és az e hajókkal kapcsolatos egyéb releváns információknak a pontos nyomon követésére, jelentésére és hitelesítésére vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy költséghatékony módon ösztönözze a tengeri közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás csökkentését.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet az 5 000 bruttó tonnatartalom feletti hajókra kell alkalmazni az utolsó útiterv szerinti kikötőből egy tagállami joghatóság alatt álló kikötőbe tartó útjaik során, egy tagállami joghatóság alatt álló kikötőből a következő útiterv szerinti kikötőbe tartó útjaik során, valamint a tagállami joghatóság alatt álló kikötőn belül történő szén-dioxid-kibocsátásaik vonatkozásában.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, halász- és halfeldolgozó hajókra, kezdetleges építésű, fából készült hajókra, mechanikus meghajtás nélküli hajókra és a nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „szén-dioxid-kibocsátás”: a szén-dioxid légkörbe történő kibocsátása hajók által;

b)   „útiterv szerinti kikötő”: az a kikötő, ahol a hajó a rakomány be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; [...] következésképpen nem tartoznak ide az olyan megállások, amelyeknek kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak és/vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő megállás, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállás, valamint az olyan megállás, amelynek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, illetve a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállás;

c)   „út”: a hajó minden olyan mozgása, amely egy útiterv szerinti kikötőből indul vagy ott ér véget, és amelynek a célja személyek vagy áruk kereskedelmi célú szállítása;

d)   „társaság”: a hajó tulajdonosa, illetve bármely más szervezet vagy személy, például az igazgató vagy a hajót személyzet nélkül bérlő személy, aki a hajó tulajdonosától átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét;

e)   „bruttó tonnatartalom (BT)”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által 1969. június 23-án Londonban elfogadott, a hajók köbözéséről szóló nemzetközi egyezmény 1. mellékletében vagy bármely utódegyezményben meghatározott köbözési szabályok szerint számított bruttó űrtartalom;

f)   „hitelesítő”: olyan jogi személy, amely hitelesítési tevékenységet végez, és amelyet a 765/2008/EK rendeletnek és e rendeletnek megfelelően egy nemzeti akkreditáló testület akkreditált;

g)   „hitelesítés”: azok a tevékenységek, amelyeket a hitelesítő végez annak értékelése céljából, hogy a társaság által továbbított dokumentumok megfelelnek-e az e rendelet szerinti követelményeknek;

h)   „megfelelőségi dokumentum”: olyan, egy adott hajóra vonatkozó dokumentum, amelyet hitelesítő bocsátott ki a társaság számára, és amely igazolja, hogy a hajó egy meghatározott jelentési időszak tekintetében megfelelt az e rendelet szerinti követelményeknek;

i)   „egyéb releváns információk”: a hajó tüzelőanyag-fogyasztásából származó szén-dioxid-kibocsátásra, a fuvarozási tevékenységére és az energiahatékonyságára vonatkozó olyan információk, amelyek lehetővé teszik a kibocsátási tendenciák elemzését és a hajó teljesítményének értékelését;

j)   „kibocsátási tényező”: üvegházhatású gáz átlagos kibocsátása az adott forrásanyaggal kapcsolatos tevékenységre vonatkozó adatokhoz viszonyítva, az égetés során teljes oxidációt és más vegyi reakciók esetében teljes átalakulást feltételezve;

k)   „bizonytalanság”: egy mennyiség meghatározásának eredményével összefüggő, százalékban kifejezett paraméter, amely az adott mennyiséghez ésszerűen hozzárendelhető értékek szórását jellemzi – beleértve a szisztematikus és véletlenszerű hibák hatásait is, valamint leírja a szóban forgó értékeknek az átlagérték körüli 95 %-át magában foglaló megbízhatósági intervallumot, figyelembe véve az értékek eloszlásának esetleges aszimmetriáját is;

l)   „konzervatív”: egy feltételrendszer meghatározásának olyan módja, amely biztosítja, hogy ne lehessen alulbecsülni az éves kibocsátást vagy túlbecsülni a távolságokat és a szállított rakomány mennyiségét;

m)   „jelentési időszak”: egy naptári év, amely alatt a szén-dioxid-kibocsátásokat nyomon kell követni és jelentést kell róluk készíteni. Olyan utak esetében, amelyeknél az indulási és az érkezési időpont két különböző naptári évre esik, a nyomon követett és jelentett adatokat az első érintett naptári évre vonatkozóan kell figyelembe venni;

n)   „kikötőben horgonyzó hajó”: az a hajó, amelyet a berakodás, kirakodás valamint az utasok ki- és beszállása idejére biztonságosan kikötnek, vagy lehorgonyoznak egy adott tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben, beleértve azt az időt is, amelyet nem a rakományhoz kapcsolódó műveletekkel töltenek;

o)   „jégosztály”: a hajóhoz rendelt jelölés, amelyet a lobogó szerinti állam illetékes nemzeti hatóságai vagy a lobogó szerinti állam által elismert szervezet ad ki a hajó részére, és amely jelzi, hogy a hajót jeges vizeken történő hajózásra tervezték.

II.   FEJEZET

NYOMON KÖVETÉS ÉS JELENTÉS

1.   szakasz

A NYOMON KÖVETÉS ÉS A JELENTÉS ALAPELVEI ÉS MÓDSZEREI

4. cikk

A nyomon követés és a jelentés közös alapelvei

(1)   A 8–12. cikkel összhangban a társaságok minden hajójuk tekintetében kötelesek nyomon követni és bejelenteni az adott jelentési időszak során a releváns paramétereket. Az említett nyomon követést és jelentést a valamely tagállam joghatósága alá tartozó összes kikötőre, valamint a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező vagy onnan induló összes hajóútra vonatkozóan el kell végezniük.

(2)   A nyomon követésnek és a jelentésnek teljes körűnek kell lennie és ki kell terjednie a tengeren tartózkodó és a kikötőben horgonyzó hajók tüzelőanyag-elégetéséből származó szén-dioxid kibocsátásra. A társaságok a jelentési időszakban kötelesek megfelelő intézkedéseket tenni a hiányos adatok előfordulásának megelőzése érdekében.

(3)   A nyomon követésnek és a jelentésnek összehangoltnak és összehasonlíthatónak kell lennie. Ennek érdekében a társaságoknak ugyanazokat a nyomonkövetési módszereket és adatkészleteket kell használniuk, a hitelesítő által értékelt változtatásokkal.

(4)   A társaságoknak átlátható módon kell felvenniük, rögzíteniük, összeállítaniuk, elemezniük és dokumentálniuk a nyomonkövetési adatokat – így a feltevéseket, referenciákat, kibocsátási tényezőket és a tevékenységre vonatkozó adatokat – annak érdekében, hogy a hitelesítő számára lehetővé tegyék a szén-dioxid-kibocsátás újbóli meghatározását.

(5)   A társaságok kötelesek biztosítani, hogy a szén-dioxid-kibocsátás meghatározása sem rendszerszerű hiba miatt, sem tudatosan ne legyen pontatlan. A társaságok kötelesek azonosítani és csökkenteni a pontatlanságok esetleges forrásait.

(6)   A társaságok a nyomon követendő és jelentendő szén-dioxid-kibocsátás értékek megbízhatóságával kapcsolatban gondoskodnak az elvárható bizonyosság meglétéről.

(7)   A társaságok későbbi nyomonkövetési és jelentési tevékenységük során a 13. cikk (3) vagy (4) bekezdésének megfelelően kiadott hitelesítési jelentésekben foglalt ajánlások figyelembevételére törekednek.

5. cikk

A szén-dioxid-kibocsátások és egyéb releváns információk nyomon követésének módszerei

(1)   A 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásában a társaságok az összes hajójuk tekintetében meghatározzák az I. mellékletben megállapított módszerek bármelyike szerint a szén-dioxid kibocsátást, továbbá nyomon követik a II. mellékletben foglalt, vagy az annak megfelelően elfogadott szabályok szerint az egyéb releváns információkat.

(2)   A Bizottság – a vonatkozó nemzetközi szabályok, valamint a nemzetközi és európai előírások figyelembevétele érdekében – a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az I. mellékletben foglalt módszerek és a II. mellékletben foglalt szabályok módosítása céljából. A Bizottság a 23. cikkel összhangban abból a célból is elfogadhat felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, hogy – figyelemmel a technológiai és tudományos fejlődésre – módosítsa az I. és II. mellékletet a nyomonkövetési módszerek elemeinek pontosítása érdekében.

2.   szakasz

NYOMONKÖVETÉSI TERV

6. cikk

A nyomonkövetési terv tartalma és benyújtása

(1)   A társaságok 2017. augusztus 31-ig kötelesek a hitelesítőknek az összes hajójuk tekintetében benyújtani egy nyomonkövetési tervet, amelyben feltüntetik, hogy a szén-dioxid-kibocsátások és az egyéb releváns információk nyomon követésére és jelentésére milyen módszert választottak.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, azon hajók tekintetében, amelyek 2017. augusztus 31. után első alkalommal kerülnek e rendelet hatálya alá, a hajót üzemeltető társaság köteles indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb az említett összes hajónak valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben történő első kikötését követő két hónapon belül benyújtani a hitelesítőnek a nyomonkövetési tervet.

(3)   A nyomonkövetési tervnek tartalmaznia kell az érintett hajó nyomonkövetési módszertanának teljes és átlátható dokumentációját, továbbá legalább a következő elemeket:

| a) | a hajó azonosítója és típusa, beleértve a nevét, az IMO-nál vezetett azonosító számát, lajstromozási kikötőjét vagy anyakikötőjét és a hajó tulajdonosának nevét; |
| --- | --- |

a)

a hajó azonosítója és típusa, beleértve a nevét, az IMO-nál vezetett azonosító számát, lajstromozási kikötőjét vagy anyakikötőjét és a hajó tulajdonosának nevét;

| b) | a társaság neve és a kapcsolattartó személy címe, telefonszáma, valamint e-mail elérhetősége; |
| --- | --- |

b)

a társaság neve és a kapcsolattartó személy címe, telefonszáma, valamint e-mail elérhetősége;

| c) | a hajó fedélzetén található következő szén-dioxid kibocsátó források leírása: főgépek, segédgépek, gázturbinák, kazánok és semlegesgáz-generátorok, valamint a felhasznált tüzelőanyag-típusok; |
| --- | --- |

c)

a hajó fedélzetén található következő szén-dioxid kibocsátó források leírása: főgépek, segédgépek, gázturbinák, kazánok és semlegesgáz-generátorok, valamint a felhasznált tüzelőanyag-típusok;

| d) | a jelentési időszakban a szén-dioxid kibocsátó források jegyzékének frissítéséhez felhasznált eljárások, rendszerek és felelősségi körök leírása; |
| --- | --- |

d)

a jelentési időszakban a szén-dioxid kibocsátó források jegyzékének frissítéséhez felhasznált eljárások, rendszerek és felelősségi körök leírása;

| e) | az utak hiánytalan felsorolásának nyomon követésére használt eljárások leírása; |
| --- | --- |

e)

az utak hiánytalan felsorolásának nyomon követésére használt eljárások leírása;

| f) | a hajó tüzelőanyag-fogyasztásának nyomon követésére szolgáló eljárásoknak a leírása, ideértve az alábbiakat:






  i. | az egyes szén-dioxid kibocsátó források tüzelőanyag-fogyasztásának kiszámítására az I. mellékletből kiválasztott egyik módszer, amely adott esetben tartalmazza a használt mérőberendezés leírását is; |
| --- | --- | --- |

f)

a hajó tüzelőanyag-fogyasztásának nyomon követésére szolgáló eljárásoknak a leírása, ideértve az alábbiakat:

i.

az egyes szén-dioxid kibocsátó források tüzelőanyag-fogyasztásának kiszámítására az I. mellékletből kiválasztott egyik módszer, amely adott esetben tartalmazza a használt mérőberendezés leírását is;

| ii. | a tüzelőanyag-feltöltés és a tüzelőanyag-tartályban lévő tüzelőanyag mérésére szolgáló eljárás, a használt merőberendezés leírása és adott esetben a mérésre vonatkozó információk feljegyzésére, lehívására, továbbítására és tárolására szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

ii.

a tüzelőanyag-feltöltés és a tüzelőanyag-tartályban lévő tüzelőanyag mérésére szolgáló eljárás, a használt merőberendezés leírása és adott esetben a mérésre vonatkozó információk feljegyzésére, lehívására, továbbítására és tárolására szolgáló eljárások;

| iii. | adott esetben a sűrűség meghatározására kiválasztott módszer; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben a sűrűség meghatározására kiválasztott módszer;

| iv. | azon eljárás, amely biztosítja, hogy a tüzelőanyag méréseivel járó bizonytalanság összességében véve megfeleljen e rendelet követelményeinek, adott esetben utalva a nemzeti jogszabályokra, a fogyasztói szerződésekben lévő záradékokra vagy a tüzelőanyag-szállító pontosságát biztosító szabványokra; |
| --- | --- |

iv.

azon eljárás, amely biztosítja, hogy a tüzelőanyag méréseivel járó bizonytalanság összességében véve megfeleljen e rendelet követelményeinek, adott esetben utalva a nemzeti jogszabályokra, a fogyasztói szerződésekben lévő záradékokra vagy a tüzelőanyag-szállító pontosságát biztosító szabványokra;

| g) | az egyes tüzelőanyag-típusokra alkalmazott egyedi kibocsátási tényezők, vagy – alternatív tüzelőanyagok esetében – a kibocsátási tényezők meghatározására szolgáló módszer, beleértve a mintavételnél követett módszert, az elemzési módszereket és az igénybe vett laboratóriumok leírását, adott esetben e laboratóriumok ISO 17025 tanúsítványával együtt; |
| --- | --- |

g)

az egyes tüzelőanyag-típusokra alkalmazott egyedi kibocsátási tényezők, vagy – alternatív tüzelőanyagok esetében – a kibocsátási tényezők meghatározására szolgáló módszer, beleértve a mintavételnél követett módszert, az elemzési módszereket és az igénybe vett laboratóriumok leírását, adott esetben e laboratóriumok ISO 17025 tanúsítványával együtt;

| h) | az utankénti tevékenységi adatok meghatározására alkalmazott eljárásoknak a leírása, ideértve az alábbiakat:






  i. | a távolság meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárások, felelősségi körök és adatforrások; |
| --- | --- | --- |

h)

az utankénti tevékenységi adatok meghatározására alkalmazott eljárásoknak a leírása, ideértve az alábbiakat:

i.

a távolság meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárások, felelősségi körök és adatforrások;

| ii. | adott esetben a szállított rakománynak és a szállított utasok számának meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárások, felelősségi körök, képletek és adatforrások; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben a szállított rakománynak és a szállított utasok számának meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárások, felelősségi körök, képletek és adatforrások;

| iii. | a kiindulási és az érkezési kikötő között a tengeren töltött idő meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárások, felelősségi körök, képletek és adatforrások; |
| --- | --- |

iii.

a kiindulási és az érkezési kikötő között a tengeren töltött idő meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárások, felelősségi körök, képletek és adatforrások;

| i) | a hiányos adatok kiküszöböléséhez szükséges helyettesítő adatok meghatározásához használt módszer leírása; |
| --- | --- |

i)

a hiányos adatok kiküszöböléséhez szükséges helyettesítő adatok meghatározásához használt módszer leírása;

| j) | a korábbi átvizsgálások minden részletét rögzítő átvizsgálási adatrögzítő lap. |
| --- | --- |

j)

a korábbi átvizsgálások minden részletét rögzítő átvizsgálási adatrögzítő lap.

(4)   A nyomonkövetési terv a hajó jégosztályára és/vagy a jeges vizeken történő hajózás során megtett távolság és tengeren töltött idő meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárásokra, felelősségi körökre, képletekre és adatforrásokra vonatkozó információkat is tartalmazhat.

(5)   A társaságok kötelesek formanyomtatványokon alapuló szabványos nyomonkövetési terveket használni. Az említett formanyomtatványokat, beleértve az egységes alkalmazásukra vonatkozó technikai szabályokat is, a Bizottságnak végrehajtási jogi aktusok keretében kell meghatároznia. Az említett végrehajtási jogi aktusok a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.

7. cikk

A nyomonkövetési terv módosításai

(1)   A társaságok kötelesek rendszeresen, de legalább évente ellenőrizni, hogy a hajó nyomonkövetési terve megfelel-e a hajó jellegének és működésének, továbbá hogy javíthatók-e a nyomonkövetési módszerek.

(2)   A társaságnak a következő esetek bármelyikében módosítania kell a nyomonkövetési tervet:

| a) | a társaság változása esetén; |
| --- | --- |

a)

a társaság változása esetén;

| b) | a nyomonkövetési tervben még nem szereplő, új szén-dioxid kibocsátó forrás vagy új tüzelőanyag használata miatti új kibocsátás esetében; |
| --- | --- |

b)

a nyomonkövetési tervben még nem szereplő, új szén-dioxid kibocsátó forrás vagy új tüzelőanyag használata miatti új kibocsátás esetében;

| c) | amennyiben új mérőberendezés-típusok, mintavételi módszerek vagy elemzési módszerek használata vagy egyéb okok miatt az adatok elérhetősége megváltozik, és ez befolyásolhatja a szén-dioxid-kibocsátás meghatározásának pontosságát; |
| --- | --- |

c)

amennyiben új mérőberendezés-típusok, mintavételi módszerek vagy elemzési módszerek használata vagy egyéb okok miatt az adatok elérhetősége megváltozik, és ez befolyásolhatja a szén-dioxid-kibocsátás meghatározásának pontosságát;

| d) | az alkalmazott nyomonkövetési módszerekből származó adatok pontatlansága esetén; |
| --- | --- |

d)

az alkalmazott nyomonkövetési módszerekből származó adatok pontatlansága esetén;

| e) | amennyiben a nyomonkövetési terv bármely részéről megállapítják, hogy az nem felel meg e rendelet követelményeinek, és a társaságnak felül kell vizsgálnia a tervet a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a nyomonkövetési terv bármely részéről megállapítják, hogy az nem felel meg e rendelet követelményeinek, és a társaságnak felül kell vizsgálnia a tervet a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően.

(3)   A társaságok kötelesek indokolatlan késedelem nélkül értesíteni a hitelesítőket a nyomonkövetési terv módosítására vonatkozó bármely javaslatról.

(4)   A nyomonkövetési terv az e cikk (2) bekezdésének b), c) és d) pontja szerinti módosításához a hitelesítő 13. cikk (1) bekezdésének megfelelő értékelése szükséges. Az értékelést követően a hitelesítő köteles tájékoztatni a társaságot arról, hogy az említett módosítások esetében teljesül-e a követelményeknek való megfelelés.

3.   szakasz

A KIBOCSÁTÁSOK ÉS EGYÉB RELEVÁNS INFORMÁCIÓK NYOMON KÖVETÉSE

8. cikk

A tevékenységek nyomon követése a jelentési időszak során

A társaságok 2018. január 1-jétől a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően értékelt nyomonkövetési terv alapján nyomon követik minden egyes hajó szén-dioxid-kibocsátását utanként és éves alapon, a szén-dioxid-kibocsátás meghatározására az I. melléklet B. részében rögzített módszerek közül a megfelelőt alkalmazva és a szén-dioxid-kibocsátásokat az I. melléklet A. része szerint kiszámítva.

9. cikk

Utankénti alapú nyomon követés

(1)   A 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően értékelt nyomonkövetési terv alapján a társaságok az I. melléklet A. részének és a II. melléklet A. részének megfelelően valamely uniós tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező és onnan induló valamennyi hajó és valamennyi út tekintetében nyomon követik a következő információkat:

| a) | indulási és érkezési kikötő, beleértve az indulás és az érkezés napját és időpontját; |
| --- | --- |

a)

indulási és érkezési kikötő, beleértve az indulás és az érkezés napját és időpontját;

| b) | a felhasznált tüzelőanyag teljes mennyisége és kibocsátási tényezője valamennyi felhasznált tüzelőanyag-típus tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a felhasznált tüzelőanyag teljes mennyisége és kibocsátási tényezője valamennyi felhasznált tüzelőanyag-típus tekintetében;

| c) | a kibocsátott szén-dioxid; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátott szén-dioxid;

| d) | a megtett távolság; |
| --- | --- |

d)

a megtett távolság;

| e) | a tengeren töltött idő; |
| --- | --- |

e)

a tengeren töltött idő;

| f) | a szállított rakomány; |
| --- | --- |

f)

a szállított rakomány;

| g) | a fuvarozási tevékenység. |
| --- | --- |

g)

a fuvarozási tevékenység.

A társaságok adott esetben nyomon követhetik a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információkat is.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésétől eltérve és a 10. cikk sérelme nélkül a társaságok mentesülnek egy adott hajó tekintetében az (1) bekezdésben említett információk utankénti nyomon követésének kötelezettsége alól, ha:

| a) | a jelentési időszak során a hajó valamennyi útja valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből indul vagy ott ér véget; valamint |
| --- | --- |

a)

a jelentési időszak során a hajó valamennyi útja valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből indul vagy ott ér véget; valamint

| b) | a hajó a menetrendje szerint a jelentési időszakban több mint 300 utat tesz meg. |
| --- | --- |

b)

a hajó a menetrendje szerint a jelentési időszakban több mint 300 utat tesz meg.

10. cikk

Éves alapú nyomon követés

A 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően értékelt nyomonkövetési terv alapján a társaság köteles az I. melléklet A. részének és a II. melléklet B. részének megfelelően minden hajó és minden naptári év tekintetében nyomon követni a következő paramétereket:

| a) | a felhasznált tüzelőanyag teljes mennyisége és kibocsátási tényezője valamennyi felhasznált tüzelőanyag-típus tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a felhasznált tüzelőanyag teljes mennyisége és kibocsátási tényezője valamennyi felhasznált tüzelőanyag-típus tekintetében;

| b) | az e rendelet hatálya alá tartozó, összesített szén-dioxid kibocsátás; |
| --- | --- |

b)

az e rendelet hatálya alá tartozó, összesített szén-dioxid kibocsátás;

| c) | a tagállami joghatóság alatt álló kikötők közötti utakból származó, összesített szén-dioxid-kibocsátás; |
| --- | --- |

c)

a tagállami joghatóság alatt álló kikötők közötti utakból származó, összesített szén-dioxid-kibocsátás;

| d) | a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkből induló utakból származó, összesített szén-dioxid-kibocsátás; |
| --- | --- |

d)

a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkből induló utakból származó, összesített szén-dioxid-kibocsátás;

| e) | a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkbe érkező utakból származó, összesített szén-dioxid-kibocsátás; |
| --- | --- |

e)

a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkbe érkező utakból származó, összesített szén-dioxid-kibocsátás;

| f) | a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkben horgonyzó hajóktól származó szén-dioxid-kibocsátás; |
| --- | --- |

f)

a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkben horgonyzó hajóktól származó szén-dioxid-kibocsátás;

| g) | az összes megtett távolság; |
| --- | --- |

g)

az összes megtett távolság;

| h) | az összes tengeren töltött idő; |
| --- | --- |

h)

az összes tengeren töltött idő;

| i) | az összes fuvarozási tevékenység; |
| --- | --- |

i)

az összes fuvarozási tevékenység;

| j) | az átlagos energiahatékonyság. |
| --- | --- |

j)

az átlagos energiahatékonyság.

A társaságok adott esetben nyomon követhetik a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információkat.

A társaságok a nyomonkövetési tervben meghatározott egyéb kritériumok alapján differenciálva is nyomon követhetik a felhasznált tüzelőanyagot és a kibocsátott szén-dioxidot.

4.   szakasz

JELENTÉS

11. cikk

A kibocsátási jelentés tartalma

(1)   A társaságok 2019-től kezdve minden év április 30-ig kötelesek a Bizottsághoz és az érintett, lobogó szerinti államok hatóságaihoz a felelősségi körükbe tartozó minden egyes hajó tekintetében a teljes jelentési időszakra vonatkozó szén-dioxid-kibocsátásokat és egyéb releváns információkat tartalmazó olyan kibocsátási jelentést benyújtani, amelyet egy hitelesítő a 13. cikkel összhangban megfelelőnek minősített.

(2)   A társaság változása esetén az új társaság az érintett hajó feletti felelősség átvételekor köteles gondoskodni arról, hogy a felelősségi körébe tartozó minden egyes hajó a teljes jelentési időszak alatt megfeleljen e rendeletnek.

(3)   A társaságok a kibocsátási jelentésben kötelesek feltüntetni a következő információkat:

| a) | a hajót és a társaságot azonosító adatok, beleértve a következőket:






  i. | a hajó neve; |
| --- | --- | --- |

a)

a hajót és a társaságot azonosító adatok, beleértve a következőket:

i.

a hajó neve;

| ii. | IMO-azonosító szám; |
| --- | --- |

ii.

IMO-azonosító szám;

| iii. | lajstromozási kikötő vagy anyakikötő; |
| --- | --- |

iii.

lajstromozási kikötő vagy anyakikötő;

| iv. | a hajó jégosztálya, amennyiben szerepel nyomonkövetési tervben; |
| --- | --- |

iv.

a hajó jégosztálya, amennyiben szerepel nyomonkövetési tervben;

| v. | a hajó technikai hatékonysága (adott esetben az energiahatékonysági tervezési mutató, [EEDI] vagy a becsült mutatóérték [EIV], az IMO MEPC.215 (63) határozatának megfelelően); |
| --- | --- |

v.

a hajó technikai hatékonysága (adott esetben az energiahatékonysági tervezési mutató, [EEDI] vagy a becsült mutatóérték [EIV], az IMO MEPC.215 (63) határozatának megfelelően);

| vi. | a hajótulajdonos neve; |
| --- | --- |

vi.

a hajótulajdonos neve;

| vii. | a hajótulajdonos címe és üzleti tevékenységének fő helye; |
| --- | --- |

vii.

a hajótulajdonos címe és üzleti tevékenységének fő helye;

| viii. | a társaság neve (ha eltér a hajótulajdonostól); |
| --- | --- |

viii.

a társaság neve (ha eltér a hajótulajdonostól);

| ix. | a társaság címe és üzleti tevékenységének fő helye (ha eltér a hajótulajdonostól); |
| --- | --- |

ix.

a társaság címe és üzleti tevékenységének fő helye (ha eltér a hajótulajdonostól);

| x. | a kapcsolattartó személy címe, telefonszáma, valamint e-mail elérhetősége; |
| --- | --- |

x.

a kapcsolattartó személy címe, telefonszáma, valamint e-mail elérhetősége;

| b) | a kibocsátási jelentést értékelő hitelesítő azonosítása; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátási jelentést értékelő hitelesítő azonosítása;

| c) | az alkalmazott nyomonkövetési módszerre és a kapcsolódó bizonytalansági szintre vonatkozó információ; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazott nyomonkövetési módszerre és a kapcsolódó bizonytalansági szintre vonatkozó információ;

| d) | a paraméterek 10. cikk szerinti éves nyomon követésének eredményei. |
| --- | --- |

d)

a paraméterek 10. cikk szerinti éves nyomon követésének eredményei.

12. cikk

A kibocsátási jelentés formátuma

(1)   A kibocsátási jelentést automatizált rendszerek és adatcsere-formátumok alkalmazásával kell benyújtani, beleértve az elektronikus formanyomtatványokat is.

(2)   Az adatcsere-formátumokat – beleértve az elektronikus formanyomtatványokat is – rögzítő technikai szabályokat a Bizottság végrehajtási jogi aktusok keretében határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

III.   FEJEZET

HITELESÍTÉS ÉS AKKREDITÁLÁS

13. cikk

A hitelesítési tevékenységek köre és a hitelesítési jelentés

(1)   A hitelesítő köteles értékelni, hogy a nyomonkövetési terv megfelel-e a 6. és 7. cikkben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a hitelesítő értékelésében megállapítja, hogy a terv nem felel meg az említett követelményeknek, az érintett társaság a jelentési időszak kezdete előtt ennek megfelelően felülvizsgálja nyomonkövetési tervét, és végső értékelés céljából benyújtja a felülvizsgált tervet a hitelesítőnek. A társaság megállapodik a hitelesítővel az említett módosítások bevezetésének határidejéről. E határidő semmilyen esetben sem lehet a jelentési időszak kezdeténél későbbi időpont.

(2)   A hitelesítő köteles értékelni, hogy a kibocsátási jelentés megfelel-e a 8–12. cikkben, valamint az I. és II. mellékletben meghatározott követelményeknek.

A hitelesítő különösen azt köteles értékelni, hogy a kibocsátási jelentésben foglalt szén-dioxid-kibocsátások és egyéb releváns információk a 8., 9. és 10. cikkel összhangban, valamint a nyomonkövetési tervnek megfelelően kerültek-e meghatározásra.

(3)   Amennyiben a hitelesítői értékelés során a hitelesítőtől elvárható bizonyossággal megállapítást nyer, hogy a kibocsátási jelentés nem tartalmaz lényeges valótlanságot, a hitelesítő a kibocsátási jelentést megfelelőnek minősítő hitelesítési jelentést ad ki. Az értékelési jelentésben meg kell határozni minden, a hitelesítő által elvégzett munka szempontjából lényeges kérdést.

(4)   Amennyiben a hitelesítői értékelés során az nyer megállapítást, hogy a kibocsátási jelentés valótlanságokat vagy e rendelet követelményeitől való eltéréseket tartalmaz, a hitelesítő kellő időben tájékoztatja erről a társaságot. Ebben az esetben a társaság köteles korrigálni a valótlanságokat vagy eltéréseket annak érdekében, hogy a hitelesítési folyamatot időben véglegesíteni lehessen, továbbá köteles benyújtani a hitelesítőnek a felülvizsgált jelentést és az azonosított eltérések korrekciójához szükséges egyéb információkat. A hitelesítő a hitelesítési jelentésében köteles feltüntetni, hogy a társaság korrigálta-e a hitelesítői értékelés során azonosított valótlanságokat, illetve eltéréseket. Amennyiben e valótlanságokat és eltéréseket nem korrigálták, és azok külön-külön vagy együttesen lényeges valótlanságot eredményeznek, a hitelesítő az általa kiadott hitelesítői jelentésben azt állapítja meg, hogy a kibocsátási jelentés nem felel meg e rendeletnek.

14. cikk

A hitelesítőkre vonatkozó általános kötelezettségek és alapelvek

(1)   A hitelesítőnek függetlennek kell lennie az érintett hajó társaságától vagy üzemeltetőjétől, és az e rendeletben előírt tevékenységeit a köz érdekében kell folytatnia. Ennek érdekében a hitelesítő vagy ugyanazon jogi személy bármely része nem lehet társaság vagy hajó üzemeltetője, társaság tulajdonosa, vagy ezek tulajdona, és a hitelesítő nem állhat a társasággal olyan kapcsolatban, amely befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát.

(2)   A kibocsátási jelentés és a társaság által alkalmazott nyomonkövetési eljárások hitelesítése során a hitelesítő köteles értékelni a nyomonkövetési rendszerek, valamint a szén-dioxid-kibocsátásokkal kapcsolatban jelentett adatok és információk megbízhatóságát, hitelességét és pontosságát, különös tekintettel az alábbiakra:

| a) | a tüzelőanyag-fogyasztás utakhoz történő hozzárendelése; |
| --- | --- |

a)

a tüzelőanyag-fogyasztás utakhoz történő hozzárendelése;

| b) | a jelentett tüzelőanyag-fogyasztási adatok és az azzal kapcsolatos mérések és számítások; |
| --- | --- |

b)

a jelentett tüzelőanyag-fogyasztási adatok és az azzal kapcsolatos mérések és számítások;

| c) | a kibocsátási tényezők kiválasztása és alkalmazása; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátási tényezők kiválasztása és alkalmazása;

| d) | a teljes szén-dioxid-kibocsátás meghatározásához alkalmazott számítások; |
| --- | --- |

d)

a teljes szén-dioxid-kibocsátás meghatározásához alkalmazott számítások;

| e) | az energiahatékonyság meghatározásához alkalmazott számítások. |
| --- | --- |

e)

az energiahatékonyság meghatározásához alkalmazott számítások.

(3)   A hitelesítő csak akkor veheti figyelembe a 12. cikknek megfelelően benyújtott kibocsátási jelentéseket, ha a szén-dioxid-kibocsátások megbízható és hiteles adatok és információk alapján elvárható fokú bizonyossággal határozhatók meg, és ha biztosítottak az alábbiak:

| a) | a jelentett adatok koherensek a hajókövetési adatokon és az olyan jellemzőkön alapuló becsült adatokkal, mint például a beépített motor teljesítménye; |
| --- | --- |

a)

a jelentett adatok koherensek a hajókövetési adatokon és az olyan jellemzőkön alapuló becsült adatokkal, mint például a beépített motor teljesítménye;

| b) | a jelentett adatok ellentmondásoktól mentesek, különös tekintettel az éves szinten hajónként beszerzett összes tüzelőanyag mennyiségének és az utak során felhasznált összes tüzelőanyag mennyiségének összehasonlítására; |
| --- | --- |

b)

a jelentett adatok ellentmondásoktól mentesek, különös tekintettel az éves szinten hajónként beszerzett összes tüzelőanyag mennyiségének és az utak során felhasznált összes tüzelőanyag mennyiségének összehasonlítására;

| c) | az adatgyűjtés az alkalmazandó szabályoknak megfelelően történt; és |
| --- | --- |

c)

az adatgyűjtés az alkalmazandó szabályoknak megfelelően történt; és

| d) | a hajó vonatkozó nyilvántartásai hiánytalanok és ellentmondásmentesek. |
| --- | --- |

d)

a hajó vonatkozó nyilvántartásai hiánytalanok és ellentmondásmentesek.

15. cikk

Hitelesítési eljárások

(1)   A hitelesítő köteles azonosítani a nyomonkövetési és jelentési folyamathoz kapcsolódó lehetséges kockázatokat oly módon, hogy a bejelentett szén-dioxid-kibocsátásokat összehasonlítja a hajókövetési adatokon és az olyan jellemzőkön, mint például a beépített motor teljesítményén alapuló becsült adatokkal. A hitelesítőnek további elemzéseket kell végeznie, ha jelentős eltéréseket talál.

(2)   A hitelesítő az összes felhasznált adatforrás és módszer felülvizsgálatával azonosítja a különböző számításokhoz kapcsolódó lehetséges kockázatokat.

(3)   A hitelesítő köteles figyelembe venni a társaság által alkalmazott nyomonkövetési módszerek pontosságára vonatkozó bizonytalansági szint csökkentése érdekében alkalmazott hatékony kockázatellenőrzési módszereket.

(4)   A társaság köteles a hitelesítő számára átadni minden olyan további információt, amely lehetővé teszi számára a hitelesítési eljárás lefolytatását. A hitelesítő a hitelesítési eljárás során a jelentett adatok és információk megbízhatóságának meghatározására szúrópróbaszerű ellenőrzéseket végezhet.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendeletben említett hitelesítési tevékenységek pontosabb meghatározása céljából. Az említett jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a III. melléklet A. részében meghatározott elemeket. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok által rögzített szabályoknak a 14. cikkben meghatározott hitelesítési alapelveken és a nemzetközileg elfogadott vonatkozó előírásokon kell alapulniuk.

16. cikk

A hitelesítők akkreditálása

(1)   A nyomonkövetési terveket és kibocsátási jelentéseket értékelő és az e rendeletben említett hitelesítési és megfelelőségi dokumentumokat kiállító hitelesítőt az e rendelet hatálya alá eső tevékenységei tekintetében a 765/2008/EK rendeletnek megfelelően nemzeti akkreditáló testületnek kell akkreditálnia.

(2)   Amennyiben e rendelet nem tartalmaz a hitelesítők akkreditálására vonatkozó különös rendelkezéseket, a 765/2008/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a hitelesítők akkreditálására alkalmazandó módszerek pontosabb meghatározása céljából. Az említett jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a III. melléklet B. részében meghatározott elemeket. Az ezekben a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban rögzített módszereknek a 14. cikkben meghatározott hitelesítési alapelveken és a vonatkozó, nemzetközileg elfogadott előírásokon kell alapulniuk.

IV.   FEJEZET

MEGFELELŐSÉG ÉS AZ INFORMÁCIÓK KÖZZÉTÉTELE

17. cikk

A megfelelőségi dokumentum

(1)   Amennyiben a kibocsátási jelentés megfelel a 11–15. cikkben valamint az I. és II. mellékletben foglalt követelményeknek, a hitelesítő a hitelesítési jelentés alapján megfelelőségi dokumentumot állít ki az érintett hajó részére.

(2)   A megfelelőségi dokumentumnak a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a hajó azonosítása (név, IMO-azonosító szám és a lajstromozási kikötő vagy anyakikötő); |
| --- | --- |

a)

a hajó azonosítása (név, IMO-azonosító szám és a lajstromozási kikötő vagy anyakikötő);

| b) | a hajótulajdonos neve, címe és üzleti tevékenységének fő helye; |
| --- | --- |

b)

a hajótulajdonos neve, címe és üzleti tevékenységének fő helye;

| c) | a hitelesítő azonosítása; |
| --- | --- |

c)

a hitelesítő azonosítása;

| d) | a megfelelőségi dokumentum kibocsátásának időpontja (az érvényességi ideje és a tárgyát képező jelentési időszak). |
| --- | --- |

d)

a megfelelőségi dokumentum kibocsátásának időpontja (az érvényességi ideje és a tárgyát képező jelentési időszak).

(3)   A megfelelőségi dokumentum a jelentési időszak végét követő 18 hónapig érvényes.

(4)   A hitelesítő köteles késedelem nélkül tájékoztatni a Bizottságot és a lobogó szerinti állam hatóságát bármely megfelelőségi dokumentum kiállításáról. A hitelesítő köteles a (2) bekezdésben említett információt automatizált rendszerek és adatcsere-formátumok, ezen belül az elektronikus formanyomtatványok alkalmazásával továbbítani.

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok keretében meghatározza az adatcsere-formátumok technikai szabályait, ideértve az elektronikus formanyomtatványokat is. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

18. cikk

Az érvényes megfelelőségi dokumentum fedélzeten történő tartására vonatkozó kötelezettség

A jelentési időszak végét követő év június 30-ig a valamely tagállam joghatósága alatt álló kikötőbe érkező, ott tartózkodó vagy onnan induló, és az adott jelentési időszak során utakat végrehajtó hajók kötelesek a fedélzetükön tartani az érvényes megfelelőségi dokumentumot.

19. cikk

A nyomonkövetési és jelentési követelményeknek való megfelelés és az ellenőrzések

(1)   A 21. cikk (1) bekezdésének megfelelően közzétett információk alapján minden uniós tagállam meghozza az összes szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók megfeleljenek a 8–12. cikkben meghatározott nyomonkövetési és jelentési előírásoknak. A tagállamok e megfelelés bizonyítékának tekintik azt a 17. cikk (4) bekezdése szerinti adatot, mely szerint az érintett hajó részére megfelelőségi dokumentumot állítottak ki.

(2)   Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a joghatósága alá tartozó kikötőben tartózkodó hajónak a 2009/16/EK irányelvvel összhangban elvégzett ellenőrzése során ellenőrizzék azt is, hogy található-e a fedélzeten érvényes megfelelőségi dokumentum.

(3)   Minden olyan, valamely tagállam joghatósága alatt álló kikötőbe érkezett hajó esetében, amelyre vonatkozóan a hajó megérkezésének időpontjában nem áll rendelkezésre a 21. cikk (2) bekezdésének i) és j) pontjában említett információ, az érintett tagállam ellenőrizheti, hogy a megfelelőségi dokumentum a fedélzeten található-e.

20. cikk

Szankciók, információcsere és kiutasítási határozat

(1)   A tagállamok szankciórendszert alakítanak ki a 8–12. cikkben előírt nyomonkövetési és jelentési kötelezettségek be nem tartására vonatkozóan, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szankciók alkalmazásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok 2017. július 1-jéig tájékoztatják e rendelkezésekről a Bizottságot, valamint az e rendelkezéseket érintő további módosításokról szintén haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2)   A tagállamok hatékony információcserét és együttműködést alakítanak ki a nyomonkövetési és jelentési kötelezettségeknek való megfelelés biztosításáért felelős nemzeti hatóságaik, vagy adott esetben a szankcionálási eljárásokért felelős hatóságaik között. Ha valamely tagállam nemzeti szankcionálási eljárást indít egy adott hajóval szemben, arról értesíteni kell a Bizottságot, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökséget (EMSA), a többi tagállamot és az érintett lobogó szerinti államot.

(3)   Azon hajók vonatkozásában, amelyek két vagy több egymást követő jelentési időszak során nem feleltek meg a nyomonkövetési és jelentési követelményeknek, és amennyiben egyéb végrehajtási intézkedésekkel sem sikerült biztosítani a megfelelést, az érkezési kikötő szerinti tagállam illetékes hatósága kiutasítási határozatot hozhat, amelyről értesíti a Bizottságot, az EMSA-t, a többi tagállamot és az érintett lobogó szerinti államot. Ilyen kiutasítási határozat kibocsátásának következményeként minden tagállam köteles visszautasítani az adott hajó belépését bármelyik kikötőjébe mindaddig, amíg a társaság nem teljesíti a 11–18. cikk szerinti nyomonkövetési és jelentési kötelezettségeket. E kötelezettségeknek való megfelelést a kiutasítási határozatot hozó nemzeti illetékes hatóság számára érvényes megfelelőségi dokumentummal kell igazolni. Ez a bekezdés nem érinti a veszélyben lévő hajókra alkalmazandó nemzetközi tengerészeti szabályokat.

(4)   A hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője, illetve annak a tagállamokon belüli képviselője számára biztosítani kell a jogot a kiutasítási határozattal szembeni, bíróság vagy törvényszék előtti hatékony jogorvoslathoz, és az érkezési kikötő szerinti tagállam illetékes hatóságától megfelelő tájékoztatást kell kapnia erről. A tagállamok megfelelő eljárásokat alakítanak ki és tartanak fenn ebből a célból.

(5)   Amennyiben valamely tagállam nem rendelkezik a területén tengeri kikötővel és lezárta nemzeti hajólajstromát, vagy nincs olyan, a lobogója alatt közlekedő hajó, amely e rendelet hatálya alá tartozik, és mindaddig, amíg egyetlen ilyen hajó sem közlekedik a lobogója alatt, eltérhet e cikk rendelkezéseitől. Amennyiben valamely tagállam alkalmazni kívánja ezt az eltérést, legkésőbb 2015. július 1-jén értesítenie kell a Bizottságot. Bármely későbbi változást is közölni kell a Bizottsággal.

21. cikk

Az információk és a Bizottság jelentésének közzététele

(1)   A Bizottság minden év június 30-ig közzéteszi a 11. cikknek megfelelően bejelentett szén-dioxid-kibocsátásokkal kapcsolatos információkat, valamint az e cikk (2) bekezdésében meghatározott információkat.

(2)   A Bizottságnak a közzétett információkban a következőket fel kell tüntetnie:

| a) | a hajó azonosítása (név, IMO-azonosító szám és a lajstromozási kikötő vagy anyakikötő); |
| --- | --- |

a)

a hajó azonosítása (név, IMO-azonosító szám és a lajstromozási kikötő vagy anyakikötő);

| b) | a hajó technikai hatékonysága (adott esetben EEDI vagy EIV); |
| --- | --- |

b)

a hajó technikai hatékonysága (adott esetben EEDI vagy EIV);

| c) | az éves szén-dioxid-kibocsátás; |
| --- | --- |

c)

az éves szén-dioxid-kibocsátás;

| d) | az utak tekintetében az éves összes tüzelőanyag-fogyasztás; |
| --- | --- |

d)

az utak tekintetében az éves összes tüzelőanyag-fogyasztás;

| e) | az utak során megtett távolságra eső éves átlagos tüzelőanyag-fogyasztás és szén-dioxid-kibocsátás; |
| --- | --- |

e)

az utak során megtett távolságra eső éves átlagos tüzelőanyag-fogyasztás és szén-dioxid-kibocsátás;

| f) | az utak során megtett távolságra és a szállított rakományra eső éves átlagos tüzelőanyag-fogyasztás és szén-dioxid-kibocsátás; |
| --- | --- |

f)

az utak során megtett távolságra és a szállított rakományra eső éves átlagos tüzelőanyag-fogyasztás és szén-dioxid-kibocsátás;

| g) | az utak során évente a tengeren töltött összes idő; |
| --- | --- |

g)

az utak során évente a tengeren töltött összes idő;

| h) | az alkalmazott nyomonkövetési módszer; |
| --- | --- |

h)

az alkalmazott nyomonkövetési módszer;

| i) | a megfelelőségi dokumentum kibocsátásának és lejáratának időpontja; |
| --- | --- |

i)

a megfelelőségi dokumentum kibocsátásának és lejáratának időpontja;

| j) | a kibocsátási jelentést értékelő hitelesítő azonosítása; |
| --- | --- |

j)

a kibocsátási jelentést értékelő hitelesítő azonosítása;

| k) | a 10. cikkel összhangban bármely egyéb, önkéntes alapon nyomon követett és jelentett információ. |
| --- | --- |

k)

a 10. cikkel összhangban bármely egyéb, önkéntes alapon nyomon követett és jelentett információ.

(3)   Amennyiben sajátos körülmények folytán a (2) bekezdés szerinti összesített adatok azon kategóriájának közzététele, amely nem szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozik, rendkívüli mértékben sértené olyan kereskedelmi érdek védelmét, amely az 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) szerinti, közzétételhez fűződő közérdekkel szemben elsőbbséget élvező jogos gazdasági érdekként védelemben részesítendő, a társaság kérésére ezen érdek védelme céljából az említett adatok esetében eltérő összesítési szintet kell alkalmazni. Amennyiben az eltérő összesítési szint alkalmazása nem lehetséges, a Bizottság nem teszi közzé az említett adatokat.

(4)   A Bizottság – összesített és magyarázattal ellátott eredményeket is tartalmazó – éves jelentést tesz közzé a tengeri közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátásokról és egyéb releváns információkról abból a célból, hogy tájékoztatást nyújtson a nyilvánosság számára és lehetővé tegye a tengeri közlekedésre jellemző szén-dioxid-kibocsátás és energiahatékonyság méret, hajótípus, tevékenység és egyéb relevánsnak ítélt kategória szerinti értékelését.

(5)   A Bizottság kétévente értékeli a tengeri közlekedési ágazat globális éghajlatra gyakorolt teljes hatását, ideértve a nem szén-dioxiddal kapcsolatos kibocsátást vagy hatásokat is.

(6)   Az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban (14) az EMSA a megbízatásának keretein belül segíti a Bizottságot az e cikknek, valamint az e rendelet 12. és 17. cikkének történő megfelelés érdekében végzett munkájában.

V.   FEJEZET

NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS

22. cikk

Nemzetközi együttműködés

(1)   A Szerződések szerinti hatáskörmegosztás, illetve döntéshozatali eljárások sérelme nélkül a Bizottság rendszeresen tájékoztatja az IMO-t és az egyéb illetékes nemzetközi szerveket e rendelet végrehajtásáról.

(2)   A Bizottság és adott esetben a tagállamok technikai információcserét folytatnak harmadik országokkal, különösen a nyomonkövetési módszerek továbbfejlesztése, a jelentés megszervezése és a kibocsátási jelentések hitelesítése tekintetében.

(3)   Amennyiben nemzetközi megállapodás születik az üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követésének, jelentésének és hitelesítésének globális rendszeréről, vagy a tengeri közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó globális intézkedésekről, a Bizottság felülvizsgálja ezt a rendeletet, és szükség esetén javaslatot tesz a rendelet módosítására annak érdekében, hogy hozzáigazítsa az említett nemzetközi megállapodáshoz.

VI.   FEJEZET

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ ÉS VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

23. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   Afelhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg. Kiemelten fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását megelőzően a szokásos gyakorlat szerint járjon el, és konzultáljon szakértőkkel, így a tagállamok szakértőivel is.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (5) bekezdésében és a 16. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól, 2015. július 1-jétől kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (5) bekezdésében és a 16. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Az 5. cikk (2) bekezdése, a 15. cikk (5) bekezdése és a 16. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

24. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 26. cikke által létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

25. cikk

A 2009/16/EK irányelv módosítása

A 2009/16/EK irányelv IV. mellékletében foglalt lista a következő ponttal egészül ki:

| „50. | A tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) alapján kiállított megfelelőségi dokumentum (17). |
| --- | --- |

„50.

A tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) alapján kiállított megfelelőségi dokumentum (17).

26. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 67., 2014.3.6., 170. o.

1

(2)  Az Európai Parlament2014. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2015. március 5-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/29/EK irányelve (2009. április 23.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 63. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/406/EK határozata (2009. április 23.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

5

(6)  A Bizottság 2012/504/EU határozata (2012. szeptember 17.) a Eurostatról (HL L 251., 2012.9.18., 49. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/21/EK irányelve (2009. április 23.) a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről (HL L 131., 2009.5.28., 132. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (2002. június 27.) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 208., 2002.8.5., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 525/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

15

(16)  HL...”.

16

(17)  E rendelet száma és dátuma a szövegben, valamint a teljes címet és HL-hivatkozást tartalmazó lábjegyzet.

17

---

I. MELLÉKLET

A szén-dioxid-kibocsátások nyomon követésének módszerei

A.   A SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSOK KISZÁMÍTÁSA (9. CIKK)

A szén-dioxid-kibocsátások kiszámítása során a társaságoknak a következő képletet kell alkalmazniuk:

| | Tüzelőanyag-fogyasztás × kibocsátási tényező |
| --- | --- |

Tüzelőanyag-fogyasztás × kibocsátási tényező

| | A tüzelőanyag-fogyasztás tartalmazza a főgépek, segédgépek, gázturbinák, kazánok és semlegesgáz-generátorok által felhasznált tüzelőanyagot. |
| --- | --- |

A tüzelőanyag-fogyasztás tartalmazza a főgépek, segédgépek, gázturbinák, kazánok és semlegesgáz-generátorok által felhasznált tüzelőanyagot.

| | A kikötőkben a kikötőhelyen felhasznált tüzelőanyag-fogyasztást külön kell számításba venni. |
| --- | --- |

A kikötőkben a kikötőhelyen felhasznált tüzelőanyag-fogyasztást külön kell számításba venni.

Főszabályként a tüzelőanyagok kibocsátási tényezőire az alapértékeket kell figyelembe venni, kivéve, ha a társaság úgy dönt, hogy a tüzelőanyag szállítólevelében meghatározott tüzelőanyag-minőségi adatokat rögzíti, amelyeket a kénkibocsátásra vonatkozó szabályozásoknak történő megfelelés igazolására használnak.

A kibocsátási tényezők alapértékének a legutolsó rendelkezésre álló Éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) által megállapított értékeken kell alapulnia. Ezek az adatok az 601/2012/EU bizottsági rendelet (1) VI. mellékletéből származtathatók.

A bioüzemanyagok és az alternatív nem fosszilis tüzelőanyagok tekintetében a megfelelő kibocsátási tényezőket kell alkalmazni.

B.   A SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSOK MEGHATÁROZÁSÁNAK MÓDSZEREI

A társaság a nyomonkövetési tervben meghatározza, milyen nyomonkövetési módszert alkalmaz a felelősségi körébe tartozó egyes hajók tüzelőanyag-fogyasztásának kiszámítására, és gondoskodik a kiválasztott módszer következetes alkalmazásáról.

Minden egyes út tekintetében a tényleges tüzelőanyag-fogyasztást kell rögzíteni, amelyet az alábbi módszerek valamelyikével kell kiszámítani:

| a) | a tüzelőanyag szállítólevele és a tüzelőanyag-tartályok időszakos leltárba vétele; |
| --- | --- |

a)

a tüzelőanyag szállítólevele és a tüzelőanyag-tartályok időszakos leltárba vétele;

| b) | a tartálytérben található tüzelőanyag-tartály fedélzeti nyomon követése; |
| --- | --- |

b)

a tartálytérben található tüzelőanyag-tartály fedélzeti nyomon követése;

| c) | a vonatkozó tüzelőanyag-égetési folyamatok áramlásmérővel történő ellenőrzése; |
| --- | --- |

c)

a vonatkozó tüzelőanyag-égetési folyamatok áramlásmérővel történő ellenőrzése;

| d) | közvetlen szén-dioxid-kibocsátás mérés. |
| --- | --- |

d)

közvetlen szén-dioxid-kibocsátás mérés.

Az említett, a hitelesítő által már értékelt módszerek bármely kombinációja alkalmazható, ha az összességében növeli a mérés pontosságát.

1.   A. módszer: a tüzelőanyag szállítólevele és a tüzelőanyag-tartályok időszakos leltárba vétele

Ez a módszer a tüzelőanyag szállítólevelében meghatározott tüzelőanyag minőségén és típusán alapul, kiegészítve a tüzelőanyag-tartályok időszakos leltárba vételével, amely a tartályszintek leolvasásával történik. Az adott időszak alatt fogyasztott tüzelőanyag mennyisége: az időszak elején rendelkezésre álló tüzelőanyag és a vételezések, amelyből le kell vonni az időszak végén rendelkezésre álló tüzelőanyag mennyiségét, valamint az időszak kezdete és vége között a hajóról eltávolított tüzelőanyagot.

Az időszak a két kikötés közötti időszakot vagy a kikötőben töltött időt jelenti. Az adott időszak alatt felhasznált tüzelőanyag tekintetében meg kell határozni a tüzelőanyag típusát és kéntartalmát.

Ez a módszer nem alkalmazható, ha a hajó fedélzetén a tüzelőanyag szállítólevele nem áll rendelkezésre, különösen akkor, ha a rakományt tüzelőanyagként használják, például cseppfolyósított földgáz párolgási gázként történő hasznosításával.

A tüzelőanyag szállítólevele a hatályos MARPOL-egyezmény VI. mellékletének rendelkezései szerint kötelező, azt a tüzelőanyag vételezését követő három évig a fedélzeten kell tartani és elérhetővé kell tenni. A fedélzeten található tüzelőanyag-tartályok időszakos leltárba vétele a tartályszintek leolvasásával történik. E módszer során az egyes tüzelőanyag-tartályokra vonatkozó tartály-táblázatokat használnak annak megállapítására, hogy a leolvasáskor milyen mennyiség található a tartályban. A tüzelőanyag szállítóleveléhez kapcsolódó bizonytalanságot a nyomonkövetési tervben kell meghatározni. A tüzelőanyag-tartályok leolvasását megfelelő módszerekkel, így automatikus rendszerekkel, hangmérésekkel és merülő mérőszalaggal kell végezni. A tartály hangmérésének módszerét és annak bizonytalanságát a nyomonkövetési tervben kell meghatározni.

Ha a társaság a felvett vagy a tüzelőanyag-tartályokban maradó tüzelőanyag mennyiségét térfogategységben (literben) határozza meg, akkor ezt a mennyiséget a tényleges sűrűség értékeinek alkalmazásával tömeggé kell átalakítania. A társaság a tényleges sűrűséget az alábbiak egyikével határozza meg:

| a) | fedélzeti mérőrendszerek; |
| --- | --- |

a)

fedélzeti mérőrendszerek;

| b) | a tüzelőanyag-szállító által a tüzelőanyag-feltöltéskor mért és a számlára vagy a tüzelőanyag szállítólevelére feljegyzett sűrűség. |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag-szállító által a tüzelőanyag-feltöltéskor mért és a számlára vagy a tüzelőanyag szállítólevelére feljegyzett sűrűség.

A tényleges sűrűséget kg/l-ben kell kifejezni és a méréskor fennálló tényleges hőmérsékleten kell meghatározni. Azokban az esetekben, amikor a tényleges sűrűség értékei nem állnak rendelkezésre, a hitelesítő általi értékelést követően az adott tüzelőanyag-típus átlagos sűrűségét kell alkalmazni.

2.   B. módszer: A tartálytérben található tüzelőanyag-tartály fedélzeti nyomon követése

Ez a módszer a fedélzeten található összes tüzelőanyag-tartály leolvasásán alapul. A tartályok leolvasását naponta kell elvégezni, amikor a hajó a tengeren van, továbbá minden esetben, amikor a hajó tüzelőanyagot vesz fel vagy ad le.

A tüzelőanyag-tartály szintjének két leolvasás közötti összesített változása jelenti az adott időszak tüzelőanyag-fogyasztását.

Az időszak a két kikötés közötti időszakot vagy a kikötőben töltött időt jelenti. Az adott időszak alatt felhasznált tüzelőanyag tekintetében meg kell határozni a tüzelőanyag típusát és kéntartalmát.

A tüzelőanyag-tartályok leolvasását megfelelő módszerekkel, így automatikus rendszerekkel, hangmérésekkel és merülő mérőszalaggal kell végezni. A tartály hangmérésének módszerét és annak bizonytalanságát a nyomonkövetési tervben kell meghatározni.

Ha a társaság a felvett vagy a tüzelőanyag-tartályokban maradó tüzelőanyag mennyiségét térfogategységben (literben) határozza meg, akkor ezt a mennyiséget a tényleges sűrűség értékeinek alkalmazásával tömeggé kell átalakítania. A társaságnak a tényleges sűrűséget az alábbiak egyikével kell meghatároznia:

| a) | fedélzeti mérőrendszerek; |
| --- | --- |

a)

fedélzeti mérőrendszerek;

| b) | a tüzelőanyag-szállító által a tüzelőanyag-feltöltéskor mért és a számlára vagy a tüzelőanyag szállítólevelére feljegyzett sűrűség, |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag-szállító által a tüzelőanyag-feltöltéskor mért és a számlára vagy a tüzelőanyag szállítólevelére feljegyzett sűrűség,

| c) | amennyiben rendelkezésre áll, egy akkreditált tüzelőanyag-vizsgáló laboratóriumban végzett kísérleti elemzés során mért sűrűség. |
| --- | --- |

c)

amennyiben rendelkezésre áll, egy akkreditált tüzelőanyag-vizsgáló laboratóriumban végzett kísérleti elemzés során mért sűrűség.

A tényleges sűrűséget kg/l-ben kell kifejezni és a méréskor fennálló tényleges hőmérsékleten kell meghatározni. Azokban az esetekben, amikor a tényleges sűrűség értékei nem állnak rendelkezésre, a hitelesítő általi értékelést követően az adott tüzelőanyag-típus átlagos sűrűségét kell alkalmazni.

3.   C. módszer: A vonatkozó tüzelőanyag-égetési folyamatok áramlásmérővel történő ellenőrzése

Ez a módszer a fedélzeti tüzelőanyag-áramlás mérésén alapul. A releváns szén-dioxid kibocsátó forrásokhoz kapcsolt áramlásmérők adatait összesíteni kell egy adott időszak összes tüzelőanyag-fogyasztásának meghatározásához.

Az időszak a két kikötés közötti időszakot vagy a kikötőben töltött időt jelenti. Az adott időszak alatt felhasznált tüzelőanyag tekintetében nyomon kell követni a tüzelőanyag típusát és kéntartalmát.

Az alkalmazott kalibrációs módszereket és a használt áramlásmérőkhöz kapcsolódó bizonytalanságot a nyomonkövetési tervben kell meghatározni.

Ha társaság a felhasznált tüzelőanyag mennyiségét térfogategységben (literben) határozza meg, akkor ezt a mennyiséget a tényleges sűrűség értékeinek alkalmazásával tömeggé kell átalakítania. A társaságnak a tényleges sűrűséget az alábbiak egyikével kell meghatároznia:

| a) | fedélzeti mérőrendszerek; |
| --- | --- |

a)

fedélzeti mérőrendszerek;

| b) | a tüzelőanyag-szállító által a tüzelőanyag-feltöltéskor mért és a számlára vagy a tüzelőanyag szállítólevelére feljegyzett sűrűség. |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag-szállító által a tüzelőanyag-feltöltéskor mért és a számlára vagy a tüzelőanyag szállítólevelére feljegyzett sűrűség.

A tényleges sűrűséget kg/l-ben kell kifejezni és a méréskor fennálló tényleges hőmérsékleten kell meghatározni. Azokban az esetekben, amikor a tényleges sűrűség értékei nem állnak rendelkezésre, a hitelesítő általi értékelést követően az adott tüzelőanyag-típus átlagos sűrűségét kell alkalmazni.

4.   D. módszer: Közvetlen szén-dioxid-kibocsátás mérés

Közvetlen szén-dioxid-kibocsátás mérések alkalmazhatók az utak, valamint a tagállamok joghatósága alá tartozó kikötőkben történő szén-dioxid-kibocsátások esetében. A szén-dioxid-kibocsátás tartalmazza a főgépek, segédgépek, gázturbinák, kazánok és semlegesgáz-generátorok által kibocsátott szén-dioxidot. Azon hajók esetén, amelyek tekintetében a jelentés ezt a módszert alkalmazza, a tüzelőanyag-fogyasztás kiszámítása a mért szén-dioxid-kibocsátás és az adott tüzelőanyag vonatkozó kibocsátási tényezője felhasználásával történik.

E módszer alapja az égésterméket kibocsátó kürtőben (kémény) történő szén-dioxid-kibocsátás áramlásának meghatározása az égéstermék szén-dioxid koncentrációjának és az égéstermék áramlásának szorzataként.

Az alkalmazott kalibrációs módszereket és a használt eszközökhöz kapcsolódó bizonytalanságot a nyomonkövetési tervben kell meghatározni.

---

(1)  A Bizottság 601/2012/EU rendelete (2012. június 21.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről (HL L 181., 2012.7.12., 30. o.).

---

II. MELLÉKLET

Az egyéb releváns információk nyomon követése

A.   UTANKÉNTI ALAPÚ NYOMON KÖVETÉS (9. CIKK)

| 1. | Az egyéb releváns információk utankénti alapú nyomon követése érdekében (9. cikk (1) bekezdés) a társaságoknak tiszteletben kell tartaniuk az alábbi szabályokat:






  a) | az indulás és az érkezés dátumát és időpontját a greenwichi középidő (GMT) alkalmazásával kell megadni. A tengeren töltött időt a kikötőből történő elindulásra és az oda történő megérkezésre vonatkozó információk alapján kell kiszámítani, ami nem tartalmazhatja a horgonyzást; |
| --- | --- | --- |

1.

Az egyéb releváns információk utankénti alapú nyomon követése érdekében (9. cikk (1) bekezdés) a társaságoknak tiszteletben kell tartaniuk az alábbi szabályokat:

a)

az indulás és az érkezés dátumát és időpontját a greenwichi középidő (GMT) alkalmazásával kell megadni. A tengeren töltött időt a kikötőből történő elindulásra és az oda történő megérkezésre vonatkozó információk alapján kell kiszámítani, ami nem tartalmazhatja a horgonyzást;

| b) | a megtett út vagy az indulási és az érkezési kikötő közötti legrövidebb út távolsága, vagy a ténylegesen megtett távolság lehet. Az indulási és az érkezési kikötő közötti legrövidebb út távolságának használata esetén konzervatív korrekciós tényezőt kell figyelembe venni annak biztosítása érdekében, hogy a megtett távolságot ne becsüljék alá jelentősen. Az alkalmazott távolságszámítást, valamint – szükség esetén – az alkalmazott korrekciós tényezőt a nyomonkövetési tervben kell meghatározni. A megtett távolságot tengeri mérföldben kell kifejezni; |
| --- | --- |

b)

a megtett út vagy az indulási és az érkezési kikötő közötti legrövidebb út távolsága, vagy a ténylegesen megtett távolság lehet. Az indulási és az érkezési kikötő közötti legrövidebb út távolságának használata esetén konzervatív korrekciós tényezőt kell figyelembe venni annak biztosítása érdekében, hogy a megtett távolságot ne becsüljék alá jelentősen. Az alkalmazott távolságszámítást, valamint – szükség esetén – az alkalmazott korrekciós tényezőt a nyomonkövetési tervben kell meghatározni. A megtett távolságot tengeri mérföldben kell kifejezni;

| c) | a fuvarozási tevékenységet a megtett távolság és a szállított rakomány mennyiségének szorzataként kell meghatározni; |
| --- | --- |

c)

a fuvarozási tevékenységet a megtett távolság és a szállított rakomány mennyiségének szorzataként kell meghatározni;

| d) | személyszállító hajók esetén a szállított rakomány kifejezésére az utasok számát kell figyelembe venni. Minden további hajókategória esetén a szállított rakomány mennyiségét metrikus tonnában vagy adott esetben szabvány köbméterben kell meghatározni; |
| --- | --- |

d)

személyszállító hajók esetén a szállított rakomány kifejezésére az utasok számát kell figyelembe venni. Minden további hajókategória esetén a szállított rakomány mennyiségét metrikus tonnában vagy adott esetben szabvány köbméterben kell meghatározni;

| e) | ro-ro hajók esetén a szállított rakományt a rakományegységek (tehergépjárművek, személygépjárművek stb.) vagy sávméterek száma és a tömegüknek megfelelő alapértékek szorzataként kell meghatározni. Amennyiben a ro-ro hajók által szállított rakomány meghatározására a EN-16258:2012 CEN szabvány „A szállítás (teher és személy) energiaszükségletének és a GHG- (üvegházhatású) gázok kibocsátásának számítási és megadási módszerei” című B. mellékletének megfelelően kerül sor, úgy kell tekinteni, hogy a meghatározás megfelel e rendelet előírásainak.
  E rendelet alkalmazásában a „ro-ro hajó” kifejezés olyan hajót jelent, amelyet „roll-on/roll-off” szállítási egységek szállítására terveztek, illetve amely „roll-on/roll-off” rakomány számára kialakított rakodótereket tartalmaz; |
| --- | --- |

e)

ro-ro hajók esetén a szállított rakományt a rakományegységek (tehergépjárművek, személygépjárművek stb.) vagy sávméterek száma és a tömegüknek megfelelő alapértékek szorzataként kell meghatározni. Amennyiben a ro-ro hajók által szállított rakomány meghatározására a EN-16258:2012 CEN szabvány „A szállítás (teher és személy) energiaszükségletének és a GHG- (üvegházhatású) gázok kibocsátásának számítási és megadási módszerei” című B. mellékletének megfelelően kerül sor, úgy kell tekinteni, hogy a meghatározás megfelel e rendelet előírásainak.

E rendelet alkalmazásában a „ro-ro hajó” kifejezés olyan hajót jelent, amelyet „roll-on/roll-off” szállítási egységek szállítására terveztek, illetve amely „roll-on/roll-off” rakomány számára kialakított rakodótereket tartalmaz;

| f) | konténerszállító hajók esetén a szállított rakományt a rakomány metrikus tonnában kifejezett össztömege vagy ennek hiányában a 20 láb hosszúságú konténerek (TEU) száma és a tömegüknek megfelelő alapértékek szorzataként kell meghatározni. Amennyiben a konténerszállító hajók által szállított rakomány meghatározására az IMO vonatkozó iránymutatásainak vagy az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS-egyezmény) szerinti eszközöknek megfelelően kerül sor, úgy kell tekinteni, hogy a meghatározás megfelel e rendelet előírásainak.
  E rendelet alkalmazásában a „konténerszállító hajó” kifejezés olyan hajót jelent, amelyet kizárólag konténerek rakodótérben és fedélzeten történő szállítására terveztek; |
| --- | --- |

f)

konténerszállító hajók esetén a szállított rakományt a rakomány metrikus tonnában kifejezett össztömege vagy ennek hiányában a 20 láb hosszúságú konténerek (TEU) száma és a tömegüknek megfelelő alapértékek szorzataként kell meghatározni. Amennyiben a konténerszállító hajók által szállított rakomány meghatározására az IMO vonatkozó iránymutatásainak vagy az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS-egyezmény) szerinti eszközöknek megfelelően kerül sor, úgy kell tekinteni, hogy a meghatározás megfelel e rendelet előírásainak.

E rendelet alkalmazásában a „konténerszállító hajó” kifejezés olyan hajót jelent, amelyet kizárólag konténerek rakodótérben és fedélzeten történő szállítására terveztek;

| g) | a személyszállító hajóktól, ro-ro hajóktól és konténerszállító hajóktól eltérő hajókategóriák esetében a szállított rakományt oly módon kell meghatározni, hogy az adott esetben lehetővé tegye a szállított rakomány tömegének és térfogatának, illetve a szállított személyek számának a figyelembevételét. E kategóriák magukban foglalják többek között a tartályhajókat, az ömlesztettáru-szállító hajókat, az általános teherhajókat, a mélyhűtött rakományt szállító hajókat, a járműszállító hajókat és a kombinált áruszállító hajókat. |
| --- | --- |

g)

a személyszállító hajóktól, ro-ro hajóktól és konténerszállító hajóktól eltérő hajókategóriák esetében a szállított rakományt oly módon kell meghatározni, hogy az adott esetben lehetővé tegye a szállított rakomány tömegének és térfogatának, illetve a szállított személyek számának a figyelembevételét. E kategóriák magukban foglalják többek között a tartályhajókat, az ömlesztettáru-szállító hajókat, az általános teherhajókat, a mélyhűtött rakományt szállító hajókat, a járműszállító hajókat és a kombinált áruszállító hajókat.

| 2. | Az 1. pont g) alpontja egységes alkalmazási feltételeinek a biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az említett pontban említett további hajókategóriákra vonatkozó paramétereket meghatározó technikai szabályokat.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni, legkésőbb 2016. december 31-ig.
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben – adott esetben – felülvizsgálhatja az 1. pont g) alpontjában említett alkalmazandó paramétereket. A Bizottság az említett paramétereket adott esetben annak céljából is felülvizsgálhatja, hogy azok figyelembe vegyék e mellékletnek az 5. cikk (2) bekezdése szerinti módosításait. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pont g) alpontja egységes alkalmazási feltételeinek a biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az említett pontban említett további hajókategóriákra vonatkozó paramétereket meghatározó technikai szabályokat.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni, legkésőbb 2016. december 31-ig.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben – adott esetben – felülvizsgálhatja az 1. pont g) alpontjában említett alkalmazandó paramétereket. A Bizottság az említett paramétereket adott esetben annak céljából is felülvizsgálhatja, hogy azok figyelembe vegyék e mellékletnek az 5. cikk (2) bekezdése szerinti módosításait. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

| 3. | Az 1. és 2. pontban említett szabályok betartása mellett a társaságok úgy is dönthetnek, hogy feltüntetik a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információkat is. |
| --- | --- |

3.

Az 1. és 2. pontban említett szabályok betartása mellett a társaságok úgy is dönthetnek, hogy feltüntetik a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információkat is.

B.   ÉVES ALAPÚ NYOMON KÖVETÉS (10. CIKK)

Az egyéb releváns információk éves alapú nyomon követése érdekében a társaságoknak tiszteletben kell tartaniuk az alábbi szabályokat:

A 10. cikk szerint nyomon követendő értékek az adott utankénti adatok összegzésével kerülnek meghatározásra.

Az átlagos energiahatékonyságot legalább az alábbi négy mutató használatával kell nyomon követni: az adott távolságra eső tüzelőanyag-fogyasztás, a fuvarozási tevékenységre eső tüzelőanyag-fogyasztás, az adott távolságra eső szén-dioxid-kibocsátás és a fuvarozási tevékenységre eső szén-dioxid-kibocsátás, amelyeket a következők szerint kell kiszámítani:

Formula

Formula

Formula

Formula.

A szabályok betartása mellett a társaságok úgy is dönthetnek, hogy feltüntetik a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információkat, valamint – a nyomonkövetési tervben meghatározott egyéb kritériumok alapján differenciálva – egyéb, a felhasznált tüzelőanyagra és a kibocsátott szén-dioxidra vonatkozó információkat is.

---

III. MELLÉKLET

A 15. és 16. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében a következőelemek kerülnek figyelembevételre

A.   HITELESÍTÉSI ELJÁRÁSOK

| — | A hitelesítők hatáskörei, |
| --- | --- |

—

A hitelesítők hatáskörei,

| — | a társaságok által a hitelesítőknek átadandó dokumentumok, |
| --- | --- |

—

a társaságok által a hitelesítőknek átadandó dokumentumok,

| — | a hitelesítő által végrehajtandó kockázatértékelés, |
| --- | --- |

—

a hitelesítő által végrehajtandó kockázatértékelés,

| — | a nyomonkövetési terv megfelelőségének az értékelése, |
| --- | --- |

—

a nyomonkövetési terv megfelelőségének az értékelése,

| — | a kibocsátási jelentés hitelesítése, |
| --- | --- |

—

a kibocsátási jelentés hitelesítése,

| — | lényegességi küszöb, |
| --- | --- |

—

lényegességi küszöb,

| — | a hitelesítőtől elvárható bizonyosság, |
| --- | --- |

—

a hitelesítőtől elvárható bizonyosság,

| — | valótlanságok és eltérések, |
| --- | --- |

—

valótlanságok és eltérések,

| — | a hitelesítése jelentés tartalma, |
| --- | --- |

—

a hitelesítése jelentés tartalma,

| — | fejlesztési javaslatok, |
| --- | --- |

—

fejlesztési javaslatok,

| — | a társaság, a hitelesítő és a Bizottság közötti kommunikáció. |
| --- | --- |

—

a társaság, a hitelesítő és a Bizottság közötti kommunikáció.

B.   A HITELESÍTŐK AKKREDITÁLÁSA

| — | Hogyan lehet kérelmezni a hajózási tevékenységek tekintetében történő akkreditálást, |
| --- | --- |

—

Hogyan lehet kérelmezni a hajózási tevékenységek tekintetében történő akkreditálást,

| — | hogyan értékelik a nemzeti akkreditáló testületek a hitelesítőket annak céljából, hogy azok akkreditációs tanúsítványt állíthassanak ki, |
| --- | --- |

—

hogyan értékelik a nemzeti akkreditáló testületek a hitelesítőket annak céljából, hogy azok akkreditációs tanúsítványt állíthassanak ki,

| — | hogyan teljesítik a nemzeti akkreditáló testületek az ahhoz szükséges felügyeletet, hogy megerősítsék az akkreditáció érvényben maradását, |
| --- | --- |

—

hogyan teljesítik a nemzeti akkreditáló testületek az ahhoz szükséges felügyeletet, hogy megerősítsék az akkreditáció érvényben maradását,

| — | a nemzeti akkreditáló testületekkel szemben annak érdekében támasztott követelmények, hogy hatáskörük legyen a hitelesítőknek a hajózási tevékenységek tekintetében történő akkreditálására, beleértve a harmonizált szabványokra való hivatkozást is. |
| --- | --- |

—

a nemzeti akkreditáló testületekkel szemben annak érdekében támasztott követelmények, hogy hatáskörük legyen a hitelesítőknek a hajózási tevékenységek tekintetében történő akkreditálására, beleértve a harmonizált szabványokra való hivatkozást is.

---

| 24.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/52

---

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 6/2015 álláspontja első olvasatban a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(2015/C 134/06)

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2013. július 1-jén benyújtotta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fent említett javaslatot (1) és az ahhoz kapcsolódó hatásvizsgálatot. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2013. július 1-jén benyújtotta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fent említett javaslatot (1) és az ahhoz kapcsolódó hatásvizsgálatot.

| 2. | A Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-án fogadta el a véleményét (2).
  Az Európai Parlament 2014. április 16-án fogadta el az első olvasatban kialakított véleményét (3), melyben 85 módosítást hagyott jóvá. |
| --- | --- |

2.

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-án fogadta el a véleményét (2).

Az Európai Parlament 2014. április 16-án fogadta el az első olvasatban kialakított véleményét (3), melyben 85 módosítást hagyott jóvá.

| 3. | A Tanács és az Európai Parlament informális tárgyalásokat folytattak annak céljából, hogy megállapodást lehessen elérni a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjának szakaszában („korai második olvasatbeli megállapodás”). E tárgyalások 2014. november 18-án ideiglenes megállapodással zárultak. |
| --- | --- |

3.

A Tanács és az Európai Parlament informális tárgyalásokat folytattak annak céljából, hogy megállapodást lehessen elérni a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjának szakaszában („korai második olvasatbeli megállapodás”). E tárgyalások 2014. november 18-án ideiglenes megállapodással zárultak.

| 4. | Az Európai Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága (ENVI) 2014. december 3-án jóváhagyta a háromoldalú informális egyeztetések eredményét. Az ENVI bizottság elnöke ugyanezen a napon levélben arról tájékoztatta a Coreper (I. rész) elnökét, hogy amennyiben a Tanács hivatalosan továbbítja elfogadott álláspontját az Európai Parlamentnek – a jogi-nyelvi ellenőrzésre is figyelemmel –, akkor az elnök az előadóval együtt azt fogja javasolni a plenáris ülésen, hogy a Parlament második olvasatban módosítások nélkül fogadja el a Tanács álláspontját. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága (ENVI) 2014. december 3-án jóváhagyta a háromoldalú informális egyeztetések eredményét. Az ENVI bizottság elnöke ugyanezen a napon levélben arról tájékoztatta a Coreper (I. rész) elnökét, hogy amennyiben a Tanács hivatalosan továbbítja elfogadott álláspontját az Európai Parlamentnek – a jogi-nyelvi ellenőrzésre is figyelemmel –, akkor az elnök az előadóval együtt azt fogja javasolni a plenáris ülésen, hogy a Parlament második olvasatban módosítások nélkül fogadja el a Tanács álláspontját.

| 5. | A Tanács a fentiek alapján 2014. december 17-én megerősítette az ezen rendeletnek a két intézmény által elfogadott szövegével kapcsolatos politikai megállapodását (4). |
| --- | --- |

5.

A Tanács a fentiek alapján 2014. december 17-én megerősítette az ezen rendeletnek a két intézmény által elfogadott szövegével kapcsolatos politikai megállapodását (4).

II.   CÉLKITŰZÉS

A javasolt rendelet célja egy globális nyomonkövetési, jelentési és ellenőrzési rendszer első lépéseként a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére szolgáló rendszer bevezetése.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN KIALAKÍTOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

A.   Általános megjegyzések

A plenáris ülésen történt szavazást követően az Európai Parlament és a Tanács tárgyalásokat folytatott annak céljából, hogy a Tanács első olvasatban kialakított álláspontja alapján második olvasatban olyan megállapodás szülessen, melyet a Parlament jóvá tud hagyni. A Tanács első olvasatban kialakított álláspontjának szövege teljes mértékben tükrözi a társjogalkotók között létrejött kompromisszumot.

B.   Főbb kérdések

A bizottsági javaslaton végrehajtott módosítások általában tükrözik annak a szükségességét, hogy megfelelő egyensúly jöjjön létre egy olyan nyomonkövetési, jelentési és ellenőrzési rendszer bevezetése révén, amely rugalmas maradna, de ugyanakkor biztosítaná a minimális szintű egyenlő versenyfeltételeket, és minimálisra csökkentené az adminisztratív terheket.

Az eredeti bizottsági javaslathoz képest módosítandó főbb kérdések a következők voltak:

| a) | a fogalommeghatározások jegyzéke, amely kibővült, és új fogalommeghatározásokkal egészült ki, egyes fogalommeghatározások pedig részletesebb kifejtésre kerültek; |
| --- | --- |

a)

a fogalommeghatározások jegyzéke, amely kibővült, és új fogalommeghatározásokkal egészült ki, egyes fogalommeghatározások pedig részletesebb kifejtésre kerültek;

| b) | a nyomonkövetési terv tartalma és a módosítására vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

b)

a nyomonkövetési terv tartalma és a módosítására vonatkozó eljárások;

| c) | a szén-dioxid-kibocsátások nyomon követésének típusai: az utankénti alapú nyomon követés tekintetében bevezetésre került egy mentesség, továbbá a szöveg kiegészült az olyan további információk önkéntes alapon történő – éves alapú vagy utankénti – nyomon követésének és jelentésének a lehetőségével, mint például a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

a szén-dioxid-kibocsátások nyomon követésének típusai: az utankénti alapú nyomon követés tekintetében bevezetésre került egy mentesség, továbbá a szöveg kiegészült az olyan további információk önkéntes alapon történő – éves alapú vagy utankénti – nyomon követésének és jelentésének a lehetőségével, mint például a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információk;

| d) | az ellenőrzési tevékenységek megszervezése: a módosítások célja itt az egyes intézkedések sorrendjének egyértelmű meghatározása, valamint az eljárás egyszerűsítése; |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzési tevékenységek megszervezése: a módosítások célja itt az egyes intézkedések sorrendjének egyértelmű meghatározása, valamint az eljárás egyszerűsítése;

| e) | a megfelelőségi dokumentum felépítése és tartalma és a szankciós mechanizmusok, a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelvre való esetleges hivatkozásokkal együtt; |
| --- | --- |

e)

a megfelelőségi dokumentum felépítése és tartalma és a szankciós mechanizmusok, a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelvre való esetleges hivatkozásokkal együtt;

| f) | az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU rendeletre való hivatkozás törlése; |
| --- | --- |

f)

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU rendeletre való hivatkozás törlése;

| g) | a Bizottság által közzéteendő információk, a közzététel alóli (korlátozott) mentesség lehetővé tétele, valamint a Bizottság által a rendelet értelmében készítendő különböző típusú jelentések; |
| --- | --- |

g)

a Bizottság által közzéteendő információk, a közzététel alóli (korlátozott) mentesség lehetővé tétele, valamint a Bizottság által a rendelet értelmében készítendő különböző típusú jelentések;

| h) | a II. melléklet hatálya, amely kiegészült a különböző hajótípusok közötti különbségtétel lehetőségével, valamint a szállított rakomány kiszámítására vonatkozó paraméterek végrehajtási aktus útján történő további meghatározásával; |
| --- | --- |

h)

a II. melléklet hatálya, amely kiegészült a különböző hajótípusok közötti különbségtétel lehetőségével, valamint a szállított rakomány kiszámítására vonatkozó paraméterek végrehajtási aktus útján történő további meghatározásával;

| i) | a rendeletben előírt, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálya. |
| --- | --- |

i)

a rendeletben előírt, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálya.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács álláspontja maradéktalanul tükrözi a Tanács és az Európai Parlament között lefolytatott informális tárgyalások során a Bizottság támogatásával elért kompromisszumot.

Ezt a kompromisszumot az Európai Parlament ENVI bizottságának elnöke által az elnökséghez intézett, 2014. december 3-i keltezésű levél is megerősítette. Ezt követően a Tanács (ENV) 2014. december 17-én a politikai megállapodás elfogadása révén jóváhagyta a kompromisszumot.

---

(1)  11851/13.

(2)  CESE 5340/2013.

(3)  8671/14.

(4)  16238/14.

---