# Eiropas Savienības L 105/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 105 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 23. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 105

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 23. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Vispārējās tiesas Reglaments | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Vispārējās tiesas Reglaments

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 23.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/1

---

VISPĀRĒJĀS TIESAS REGLAMENTS

Satura rādītājs

| IEVADA NOTEIKUMI | 10 |
| --- | --- |

| 1. pants | Definīcijas | 10 |
| --- | --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Šā Reglamenta darbības joma | 11 |
| --- | --- | --- |

2. pants

| I SADAĻA – | VISPĀRĒJĀS TIESAS STRUKTŪRA UN DARBA ORGANIZĀCIJA | 11 |
| --- | --- | --- |

I SADAĻA –

| 1. NODAĻA – | VISPĀRĒJĀS TIESAS LOCEKĻI | 11 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA –

| 3. pants | Tiesneša un ģenerāladvokāta pienākumi | 11 |
| --- | --- | --- |

3. pants

| 4. pants | Tiesnešu pilnvaru termiņa sākums | 11 |
| --- | --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Zvēresta nodošana | 12 |
| --- | --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Svinīgais solījums | 12 |
| --- | --- | --- |

6. pants

| 7. pants | Tiesneša atlaišana no amata | 12 |
| --- | --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Amata stāža rangs | 12 |
| --- | --- | --- |

8. pants

| 2. NODAĻA – | VISPĀRĒJĀS TIESAS PRIEKŠSĒDĒTĀJS | 12 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA –

| 9. pants | Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka ievēlēšana | 12 |
| --- | --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pilnvaras | 13 |
| --- | --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieka pilnvaras | 13 |
| --- | --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka prombūtne | 13 |
| --- | --- | --- |

12. pants

| 3. NODAĻA – | PALĀTAS UN IZTIESĀŠANAS SASTĀVI | 13 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA –

| 1. iedaļa. | Palātu un iztiesāšanas sastāvu izveide | 13 |
| --- | --- | --- |

1. iedaļa.

| 13. pants | Palātu izveide | 13 |
| --- | --- | --- |

13. pants

| 14. pants | Kompetentais iztiesāšanas sastāvs | 14 |
| --- | --- | --- |

14. pants

| 15. pants | Virspalātas sastāvs | 14 |
| --- | --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Tiesneša atstatīšana un atbrīvošana | 14 |
| --- | --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Iztiesāšanas sastāva locekļa prombūtne | 14 |
| --- | --- | --- |

17. pants

| 2. iedaļa. | Palātu priekšsēdētāji | 15 |
| --- | --- | --- |

2. iedaļa.

| 18. pants | Palātu priekšsēdētāju ievēlēšana | 15 |
| --- | --- | --- |

18. pants

| 19. pants | Palātas priekšsēdētāja pilnvaras | 15 |
| --- | --- | --- |

19. pants

| 20. pants | Palātas priekšsēdētāja prombūtne | 15 |
| --- | --- | --- |

20. pants

| 3. iedaļa. | Apspriedes | 15 |
| --- | --- | --- |

3. iedaļa.

| 21. pants | Apspriežu kārtība | 15 |
| --- | --- | --- |

21. pants

| 22. pants | Tiesnešu, kuri piedalās apspriedēs, skaits | 15 |
| --- | --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Virspalātas kvorums | 16 |
| --- | --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Palātu, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, kvorums | 16 |
| --- | --- | --- |

24. pants

| 4. NODAĻA – | LIETU SADALE UN PĀRDALE, TIESNEŠU REFERENTU NORĪKOŠANA, NODOŠANA IZTIESĀŠANAS SASTĀVIEM UN DELEĢĒŠANA TIESNESIM VIENPERSONISKI | 16 |
| --- | --- | --- |

4. NODAĻA –

| 25. pants | Sadales kritēriji | 16 |
| --- | --- | --- |

25. pants

| 26. pants | Sākotnējā lietas iedalīšana un tiesneša referenta norīkošana | 16 |
| --- | --- | --- |

26. pants

| 27. pants | Jauna tiesneša referenta norīkošana un lietas pārdale | 17 |
| --- | --- | --- |

27. pants

| 28. pants | Nodošana palātai, kas izskata lietas cita tiesnešu skaita sastāvā | 17 |
| --- | --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Deleģēšana tiesnesim vienpersoniski | 17 |
| --- | --- | --- |

29. pants

| 5. NODAĻA – | ĢENERĀLADVOKĀTU NORĪKOŠANA | 18 |
| --- | --- | --- |

5. NODAĻA –

| 30. pants | Gadījumi, kuros norīko ģenerāladvokātu | 18 |
| --- | --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Ģenerāladvokāta norīkošanas kārtība | 18 |
| --- | --- | --- |

31. pants

| 6. NODAĻA – | KANCELEJA | 18 |
| --- | --- | --- |

6. NODAĻA –

| 1. iedaļa. | Sekretārs | 18 |
| --- | --- | --- |

1. iedaļa.

| 32. pants | Sekretāra iecelšana | 18 |
| --- | --- | --- |

32. pants

| 33. pants | Sekretāra palīgs | 19 |
| --- | --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Sekretāra un sekretāra palīga prombūtne | 19 |
| --- | --- | --- |

34. pants

| 35. pants | Sekretāra pilnvaras | 19 |
| --- | --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Reģistrs | 19 |
| --- | --- | --- |

36. pants

| 37. pants | Iepazīšanās ar reģistru | 20 |
| --- | --- | --- |

37. pants

| 38. pants | Piekļuve lietas materiāliem | 20 |
| --- | --- | --- |

38. pants

| 2. iedaļa. | Dienesti | 20 |
| --- | --- | --- |

2. iedaļa.

| 39. pants | Ierēdņi un pārējie darbinieki | 20 |
| --- | --- | --- |

39. pants

| 7. NODAĻA – | VISPĀRĒJĀS TIESAS DARBS | 20 |
| --- | --- | --- |

7. NODAĻA –

| 40. pants | Vispārējās tiesas sēžu vieta | 20 |
| --- | --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Vispārējās tiesas darba kalendārs | 20 |
| --- | --- | --- |

41. pants

| 42. pants | Kopsapulce | 21 |
| --- | --- | --- |

42. pants

| 43. pants | Protokolu sagatavošana | 21 |
| --- | --- | --- |

43. pants

| II SADAĻA – | VALODU LIETOJUMS | 21 |
| --- | --- | --- |

II SADAĻA –

| 44. pants | Tiesvedības valoda | 21 |
| --- | --- | --- |

44. pants

| 45. pants | Tiesvedības valodas noteikšana | 21 |
| --- | --- | --- |

45. pants

| 46. pants | Tiesvedības valodas izmantošana | 22 |
| --- | --- | --- |

46. pants

| 47. pants | Sekretāra pienākumi valodu lietojuma jomā | 22 |
| --- | --- | --- |

47. pants

| 48. pants | Valodu lietojums Vispārējās tiesas publikācijās | 23 |
| --- | --- | --- |

48. pants

| 49. pants | Autentiski dokumenti | 23 |
| --- | --- | --- |

49. pants

| III SADAĻA – | TIEŠĀS PRASĪBAS | 23 |
| --- | --- | --- |

III SADAĻA –

| 50. pants | Darbības joma | 23 |
| --- | --- | --- |

50. pants

| 1. NODAĻA – | VISPĀRĪGI NOTEIKUMI | 23 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA –

| 1. iedaļa. | Lietas dalībnieku pārstāvība | 23 |
| --- | --- | --- |

1. iedaļa.

| 51. pants | Pārstāvības pienākums | 23 |
| --- | --- | --- |

51. pants

| 2. iedaļa. | Lietas dalībnieku pārstāvju tiesības un pienākumi | 23 |
| --- | --- | --- |

2. iedaļa.

| 52. pants | Privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi | 23 |
| --- | --- | --- |

52. pants

| 53. pants | Lietas dalībnieku pārstāvju statuss | 24 |
| --- | --- | --- |

53. pants

| 54. pants | Imunitātes atcelšana | 24 |
| --- | --- | --- |

54. pants

| 55. pants | Aizliegums piedalīties tiesvedībā | 24 |
| --- | --- | --- |

55. pants

| 56. pants | Augstskolu pasniedzēji | 24 |
| --- | --- | --- |

56. pants

| 3. iedaļa. | Dokumentu izsniegšana | 24 |
| --- | --- | --- |

3. iedaļa.

| 57. pants | Dokumentu izsniegšanas veidi | 24 |
| --- | --- | --- |

57. pants

| 4. iedaļa. | Termiņi | 25 |
| --- | --- | --- |

4. iedaļa.

| 58. pants | Termiņu aprēķināšana | 25 |
| --- | --- | --- |

58. pants

| 59. pants | Tiesvedība par Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu iestādes aktu | 25 |
| --- | --- | --- |

59. pants

| 60. pants | Termiņš, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu | 25 |
| --- | --- | --- |

60. pants

| 61. pants | Termiņu noteikšana un pagarināšana | 26 |
| --- | --- | --- |

61. pants

| 62. pants | Pēc termiņa beigām iesniegti procesuālie dokumenti | 26 |
| --- | --- | --- |

62. pants

| 5. iedaļa. | Tiesvedības norise un lietu izskatīšana | 26 |
| --- | --- | --- |

5. iedaļa.

| 63. pants | Tiesvedības norise | 26 |
| --- | --- | --- |

63. pants

| 64. pants | Tiesvedības sacīkstes raksturs | 26 |
| --- | --- | --- |

64. pants

| 65. pants | Procesuālo dokumentu un tiesvedības laikā pieņemto nolēmumu izsniegšana | 26 |
| --- | --- | --- |

65. pants

| 66. pants | Anonimitāte un noteiktu datu nepubliskošana | 26 |
| --- | --- | --- |

66. pants

| 67. pants | Lietu izskatīšanas kārtība | 26 |
| --- | --- | --- |

67. pants

| 68. pants | Apvienošana | 27 |
| --- | --- | --- |

68. pants

| 69. pants | Apstākļi, kādos var apturēt tiesvedību | 27 |
| --- | --- | --- |

69. pants

| 70. pants | Lēmums par tiesvedības apturēšanu un lēmums par tiesvedības atjaunošanu | 27 |
| --- | --- | --- |

70. pants

| 71. pants | Apturēšanas ilgums un sekas | 27 |
| --- | --- | --- |

71. pants

| 2. NODAĻA – | PROCESUĀLIE DOKUMENTI | 28 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA –

| 72. pants | Kopīgie noteikumi par procesuālo dokumentu iesniegšanu | 28 |
| --- | --- | --- |

72. pants

| 73. pants | Procesuālā dokumenta iesniegšana kancelejā papīra formā | 28 |
| --- | --- | --- |

73. pants

| 74. pants | Dokumentu iesniegšana elektroniski | 28 |
| --- | --- | --- |

74. pants

| 75. pants | Procesuālo rakstu apjoms | 28 |
| --- | --- | --- |

75. pants

| 3. NODAĻA – | TIESVEDĪBAS RAKSTVEIDA DAĻA | 29 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA –

| 76. pants | Prasības pieteikuma saturs | 29 |
| --- | --- | --- |

76. pants

| 77. pants | Informācija par dokumentu izsniegšanu | 29 |
| --- | --- | --- |

77. pants

| 78. pants | Prasības pieteikuma pielikumi | 29 |
| --- | --- | --- |

78. pants

| 79. pants | Paziņošana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī | 29 |
| --- | --- | --- |

79. pants

| 80. pants | Prasības pieteikuma izsniegšana | 30 |
| --- | --- | --- |

80. pants

| 81. pants | Iebildumu raksts | 30 |
| --- | --- | --- |

81. pants

| 82. pants | Dokumentu nosūtīšana | 30 |
| --- | --- | --- |

82. pants

| 83. pants | Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku | 30 |
| --- | --- | --- |

83. pants

| 4. NODAĻA – | PAMATI, PIERĀDĪJUMI UN PRASĪBAS PIETEIKUMA GROZĪŠANA | 30 |
| --- | --- | --- |

4. NODAĻA –

| 84. pants | Jauni pamati | 30 |
| --- | --- | --- |

84. pants

| 85. pants | Pierādījumi un piedāvātie pierādījumi | 31 |
| --- | --- | --- |

85. pants

| 86. pants | Prasības pieteikuma grozīšana | 31 |
| --- | --- | --- |

86. pants

| 5. NODAĻA – | IEVADZIŅOJUMS | 32 |
| --- | --- | --- |

5. NODAĻA –

| 87. pants | Ievadziņojums | 32 |
| --- | --- | --- |

87. pants

| 6. NODAĻA – | PROCESA ORGANIZATORISKIE PASĀKUMI UN PIERĀDĪJUMU SAVĀKŠANAS PASĀKUMI | 32 |
| --- | --- | --- |

6. NODAĻA –

| 88. pants | Vispārīgi noteikumi | 32 |
| --- | --- | --- |

88. pants

| 1. iedaļa. | Procesa organizatoriskie pasākumi | 32 |
| --- | --- | --- |

1. iedaļa.

| 89. pants | Mērķis | 32 |
| --- | --- | --- |

89. pants

| 90. pants | Kārtība | 33 |
| --- | --- | --- |

90. pants

| 2. iedaļa. | Pierādījumu savākšanas pasākumi | 33 |
| --- | --- | --- |

2. iedaļa.

| 91. pants | Mērķis | 33 |
| --- | --- | --- |

91. pants

| 92. pants | Kārtība | 33 |
| --- | --- | --- |

92. pants

| 93. pants | Liecinieku izsaukšana | 34 |
| --- | --- | --- |

93. pants

| 94. pants | Liecinieku nopratināšana | 34 |
| --- | --- | --- |

94. pants

| 95. pants | Liecinieku pienākumi | 34 |
| --- | --- | --- |

95. pants

| 96. pants | Ekspertīze | 34 |
| --- | --- | --- |

96. pants

| 97. pants | Liecinieka un eksperta zvērests | 35 |
| --- | --- | --- |

97. pants

| 98. pants | Liecinieka vai eksperta zvēresta pārkāpums | 35 |
| --- | --- | --- |

98. pants

| 99. pants | Liecinieka vai eksperta noraidījums | 35 |
| --- | --- | --- |

99. pants

| 100. pants | Liecinieku un ekspertu izmaksas | 35 |
| --- | --- | --- |

100. pants

| 101. pants | Tiesas uzdevums | 35 |
| --- | --- | --- |

101. pants

| 102. pants | Pierādījumu savākšanas sēdes protokols | 36 |
| --- | --- | --- |

102. pants

| 3. iedaļa. | Kārtība, kādā veic darbības ar pierādījumu savākšanā iesniegtu konfidenciālu informāciju, materiāliem un dokumentiem | 36 |
| --- | --- | --- |

3. iedaļa.

| 103. pants | Kārtība, kādā veic darbības ar konfidenciālu informāciju un materiāliem | 36 |
| --- | --- | --- |

103. pants

| 104. pants | Dokumenti, kuriem piekļuvi ir atteikusi iestāde | 37 |
| --- | --- | --- |

104. pants

| 7. NODAĻA – | INFORMĀCIJA VAI MATERIĀLI, KAS SKAR SAVIENĪBAS VAI VIENAS VAI VAIRĀKU TĀS DALĪBVALSTU DROŠĪBU VAI TO STARPTAUTISKO ATTIECĪBU UZTURĒŠANU | 37 |
| --- | --- | --- |

7. NODAĻA –

| 105. pants | Kārtība, kādā veic darbības ar informāciju vai materiāliem, kas skar Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošību vai to starptautisko attiecību uzturēšanu | 37 |
| --- | --- | --- |

105. pants

| 8. NODAĻA – | TIESVEDĪBAS MUTVĀRDU DAĻA | 38 |
| --- | --- | --- |

8. NODAĻA –

| 106. pants | Tiesvedības mutvārdu daļa | 38 |
| --- | --- | --- |

106. pants

| 107. pants | Tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datums | 38 |
| --- | --- | --- |

107. pants

| 108. pants | Tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai bez lietas dalībnieku klātbūtnes | 38 |
| --- | --- | --- |

108. pants

| 109. pants | Slēgta sēde | 39 |
| --- | --- | --- |

109. pants

| 110. pants | Tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai norise | 39 |
| --- | --- | --- |

110. pants

| 111. pants | Tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšana | 39 |
| --- | --- | --- |

111. pants

| 112. pants | Ģenerāladvokāta secinājumu sniegšana | 39 |
| --- | --- | --- |

112. pants

| 113. pants | Tiesvedības mutvārdu daļas atkārtota sākšana | 39 |
| --- | --- | --- |

113. pants

| 114. pants | Sēdes protokols | 39 |
| --- | --- | --- |

114. pants

| 115. pants | Sēdes ieraksts | 40 |
| --- | --- | --- |

115. pants

| 9. NODAĻA – | SPRIEDUMI UN RĪKOJUMI | 40 |
| --- | --- | --- |

9. NODAĻA –

| 116. pants | Sprieduma pasludināšanas datums | 40 |
| --- | --- | --- |

116. pants

| 117. pants | Sprieduma saturs | 40 |
| --- | --- | --- |

117. pants

| 118. pants | Sprieduma pasludināšana un izsniegšana | 40 |
| --- | --- | --- |

118. pants

| 119. pants | Rīkojuma saturs | 40 |
| --- | --- | --- |

119. pants

| 120. pants | Rīkojuma parakstīšana un izsniegšana | 41 |
| --- | --- | --- |

120. pants

| 121. pants | Spriedumu un rīkojumu saistošais spēks | 41 |
| --- | --- | --- |

121. pants

| 122. pants | Publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī | 41 |
| --- | --- | --- |

122. pants

| 10. NODAĻA – | AIZMUGURISKS SPRIEDUMS | 41 |
| --- | --- | --- |

10. NODAĻA –

| 123. pants | Aizmugurisks spriedums | 41 |
| --- | --- | --- |

123. pants

| 11. NODAĻA – | IZLĪGUMS UN ATTEIKŠANĀS NO PRASĪBAS | 42 |
| --- | --- | --- |

11. NODAĻA –

| 124. pants | Izlīgums | 42 |
| --- | --- | --- |

124. pants

| 125. pants | Atteikšanās no prasības | 42 |
| --- | --- | --- |

125. pants

| 12. NODAĻA – | PRASĪBAS UN PROCESA JAUTĀJUMI, KURUS IZLEMJ AR RĪKOJUMU | 42 |
| --- | --- | --- |

12. NODAĻA –

| 126. pants | Acīmredzami noraidāma prasība | 42 |
| --- | --- | --- |

126. pants

| 127. pants | Lietas nodošana Tiesai vai Civildienesta tiesai | 42 |
| --- | --- | --- |

127. pants

| 128. pants | Atteikšanās izskatīt lietu | 42 |
| --- | --- | --- |

128. pants

| 129. pants | Absolūts šķērslis tiesas procesam | 43 |
| --- | --- | --- |

129. pants

| 130. pants | Iebildes un procesa jautājumi | 43 |
| --- | --- | --- |

130. pants

| 131. pants | Tiesvedības izbeigšana pēc savas ierosmes pirms sprieduma taisīšanas | 43 |
| --- | --- | --- |

131. pants

| 132. pants | Acīmredzami pamatota prasība | 43 |
| --- | --- | --- |

132. pants

| 13. NODAĻA – | TIESĀŠANĀS IZDEVUMI UN TIESĀŠANĀS IZMAKSAS | 44 |
| --- | --- | --- |

13. NODAĻA –

| 133. pants | Lēmums par tiesāšanās izdevumiem | 44 |
| --- | --- | --- |

133. pants

| 134. pants | Tiesāšanās izdevumu atlīdzināšanas vispārīgie noteikumi | 44 |
| --- | --- | --- |

134. pants

| 135. pants | Taisnīgums un nepamatoti vai ļaunprātīgi radīti izdevumi | 44 |
| --- | --- | --- |

135. pants

| 136. pants | Tiesāšanās izdevumi atteikšanās no prasības gadījumā | 44 |
| --- | --- | --- |

136. pants

| 137. pants | Tiesāšanās izdevumi tiesvedības izbeigšanas pirms sprieduma taisīšanas gadījumā | 44 |
| --- | --- | --- |

137. pants

| 138. pants | Personu, kas iestājušās lietā, tiesāšanās izdevumi | 44 |
| --- | --- | --- |

138. pants

| 139. pants | Tiesāšanās izmaksas | 45 |
| --- | --- | --- |

139. pants

| 140. pants | Atlīdzināmie tiesāšanās izdevumi | 45 |
| --- | --- | --- |

140. pants

| 141. pants | Maksājuma veikšanas noteikumi | 45 |
| --- | --- | --- |

141. pants

| 14. NODAĻA – | IESTĀŠANĀS LIETĀ | 45 |
| --- | --- | --- |

14. NODAĻA –

| 142. pants | Iestāšanās lietā priekšmets un sekas | 45 |
| --- | --- | --- |

142. pants

| 143. pants | Pieteikums par iestāšanos lietā | 45 |
| --- | --- | --- |

143. pants

| 144. pants | Lēmums attiecībā uz pieteikumu par iestāšanos lietā | 46 |
| --- | --- | --- |

144. pants

| 145. pants | Procesuālo rakstu iesniegšana | 46 |
| --- | --- | --- |

145. pants

| 15. NODAĻA – | JURIDISKĀ PALĪDZĪBA | 47 |
| --- | --- | --- |

15. NODAĻA –

| 146. pants | Vispārīgi noteikumi | 47 |
| --- | --- | --- |

146. pants

| 147. pants | Pieteikums par juridisko palīdzību | 47 |
| --- | --- | --- |

147. pants

| 148. pants | Lēmums par pieteikumu par juridisko palīdzību | 47 |
| --- | --- | --- |

148. pants

| 149. pants | Avanss un tiesāšanās izdevumu segšana | 48 |
| --- | --- | --- |

149. pants

| 150. pants | Juridiskās palīdzības pārtraukšana | 48 |
| --- | --- | --- |

150. pants

| 16. NODAĻA – | STEIDZAMĪBAS TIESVEDĪBAS | 49 |
| --- | --- | --- |

16. NODAĻA –

| 1. iedaļa. | Paātrinātā tiesvedība | 49 |
| --- | --- | --- |

1. iedaļa.

| 151. pants | Lēmums par paātrināto tiesvedību | 49 |
| --- | --- | --- |

151. pants

| 152. pants | Pieteikums par paātrināto tiesvedību | 49 |
| --- | --- | --- |

152. pants

| 153. pants | Prioritāra izskatīšana | 49 |
| --- | --- | --- |

153. pants

| 154. pants | Tiesvedības rakstveida daļa | 49 |
| --- | --- | --- |

154. pants

| 155. pants | Tiesvedības mutvārdu daļa | 50 |
| --- | --- | --- |

155. pants

| 2. iedaļa. | Piemērošanas un izpildes apturēšana un citi pagaidu noregulējuma pasākumi | 50 |
| --- | --- | --- |

2. iedaļa.

| 156. pants | Pieteikums par piemērošanas apturēšanu vai citu pagaidu pasākumu noteikšanu | 50 |
| --- | --- | --- |

156. pants

| 157. pants | Kārtība | 50 |
| --- | --- | --- |

157. pants

| 158. pants | Lēmums par pieteikumu | 50 |
| --- | --- | --- |

158. pants

| 159. pants | Apstākļu izmaiņas | 51 |
| --- | --- | --- |

159. pants

| 160. pants | Jauns pieteikums | 51 |
| --- | --- | --- |

160. pants

| 161. pants | Saskaņā ar LESD 280. pantu, LESD 299. pantu un EAEKL 164. pantu iesniegts pieteikums | 51 |
| --- | --- | --- |

161. pants

| 17. NODAĻA – | PIETEIKUMI PAR SPRIEDUMIEM UN RĪKOJUMIEM | 51 |
| --- | --- | --- |

17. NODAĻA –

| 162. pants | Pieteikuma iedalīšana | 51 |
| --- | --- | --- |

162. pants

| 163. pants | Tiesvedības apturēšana | 51 |
| --- | --- | --- |

163. pants

| 164. pants | Spriedumu un rīkojumu labošana | 52 |
| --- | --- | --- |

164. pants

| 165. pants | Lēmuma nepieņemšana | 52 |
| --- | --- | --- |

165. pants

| 166. pants | Protests par aizmugurisku spriedumu | 52 |
| --- | --- | --- |

166. pants

| 167. pants | Trešās personas protests | 52 |
| --- | --- | --- |

167. pants

| 168. pants | Spriedumu un rīkojumu interpretēšana | 53 |
| --- | --- | --- |

168. pants

| 169. pants | Pārskatīšana | 53 |
| --- | --- | --- |

169. pants

| 170. pants | Domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem | 54 |
| --- | --- | --- |

170. pants

| IV SADAĻA – | TIESVEDĪBA ATTIECĪBĀ UZ INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBĀM | 54 |
| --- | --- | --- |

IV SADAĻA –

| 171. pants | Darbības joma | 54 |
| --- | --- | --- |

171. pants

| 1. NODAĻA – | TIESVEDĪBAS DALĪBNIEKI | 54 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA –

| 172. pants | Atbildētājs | 54 |
| --- | --- | --- |

172. pants

| 173. pants | Pārējo procesa Apelāciju padomē dalībnieku statuss Vispārējā tiesā | 54 |
| --- | --- | --- |

173. pants

| 174. pants | Lietas dalībnieka aizstāšana | 55 |
| --- | --- | --- |

174. pants

| 175. pants | Pieteikums par aizstāšanu | 55 |
| --- | --- | --- |

175. pants

| 176. pants | Lēmums attiecībā uz pieteikumu par aizstāšanu | 55 |
| --- | --- | --- |

176. pants

| 2. NODAĻA – | PRASĪBAS PIETEIKUMS UN ATBILDES RAKSTI UZ PRASĪBAS PIETEIKUMU | 56 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA –

| 177. pants | Prasības pieteikums | 56 |
| --- | --- | --- |

177. pants

| 178. pants | Prasības pieteikuma izsniegšana | 56 |
| --- | --- | --- |

178. pants

| 179. pants | Lietas dalībnieki, kuriem ir tiesības iesniegt atbildes rakstu uz prasības pieteikumu | 57 |
| --- | --- | --- |

179. pants

| 180. pants | Atbildes raksts uz prasības pieteikumu | 57 |
| --- | --- | --- |

180. pants

| 181. pants | Tiesvedības rakstveida daļas pabeigšana | 57 |
| --- | --- | --- |

181. pants

| 3. NODAĻA – | PRETPRASĪBA | 57 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA –

| 182. pants | Pretprasība | 57 |
| --- | --- | --- |

182. pants

| 183. pants | Pretprasības saturs | 57 |
| --- | --- | --- |

183. pants

| 184. pants | Pretprasībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti | 58 |
| --- | --- | --- |

184. pants

| 185. pants | Atbilde uz pretprasību | 58 |
| --- | --- | --- |

185. pants

| 186. pants | Tiesvedības rakstveida daļas pabeigšana | 58 |
| --- | --- | --- |

186. pants

| 187. pants | Attiecības starp prasību un pretprasību | 58 |
| --- | --- | --- |

187. pants

| 4. NODAĻA – | CITI TIESVEDĪBAS ASPEKTI | 58 |
| --- | --- | --- |

4. NODAĻA –

| 188. pants | Strīda priekšmets Vispārējā tiesā | 58 |
| --- | --- | --- |

188. pants

| 189. pants | Procesuālo rakstu apjoms | 58 |
| --- | --- | --- |

189. pants

| 190. pants | Tiesāšanās izdevumu noteikšana | 58 |
| --- | --- | --- |

190. pants

| 191. pants | Citas piemērojamās normas | 59 |
| --- | --- | --- |

191. pants

| V SADAĻA – | APELĀCIJAS SŪDZĪBAS PAR CIVILDIENESTA TIESAS NOLĒMUMIEM | 59 |
| --- | --- | --- |

V SADAĻA –

| 192. pants | Darbības joma | 59 |
| --- | --- | --- |

192. pants

| 1. NODAĻA – | APELĀCIJAS SŪDZĪBA | 59 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA –

| 193. pants | Apelācijas sūdzības iesniegšana | 59 |
| --- | --- | --- |

193. pants

| 194. pants | Apelācijas sūdzības saturs | 59 |
| --- | --- | --- |

194. pants

| 195. pants | Apelācijas sūdzībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti | 60 |
| --- | --- | --- |

195. pants

| 196. pants | Prasījumi apelācijas sūdzības pieņemšanas gadījumā | 60 |
| --- | --- | --- |

196. pants

| 2. NODAĻA – | ATBILDES RAKSTS UZ APELĀCIJAS SŪDZĪBU, REPLIKAS RAKSTS UN ATBILDES RAKSTS UZ REPLIKU | 60 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA –

| 197. pants | Apelācijas sūdzības izsniegšana | 60 |
| --- | --- | --- |

197. pants

| 198. pants | Lietas dalībnieki, kuriem ir tiesības iesniegt atbildes rakstu uz apelācijas sūdzību | 60 |
| --- | --- | --- |

198. pants

| 199. pants | Atbildes raksta uz apelācijas sūdzību saturs | 60 |
| --- | --- | --- |

199. pants

| 200. pants | Atbildes rakstā uz apelācijas sūdzību norādītie prasījumi | 61 |
| --- | --- | --- |

200. pants

| 201. pants | Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku | 61 |
| --- | --- | --- |

201. pants

| 3. NODAĻA – | PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBA | 61 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA –

| 202. pants | Pretapelācijas sūdzība | 61 |
| --- | --- | --- |

202. pants

| 203. pants | Pretapelācijas sūdzības saturs | 61 |
| --- | --- | --- |

203. pants

| 204. pants | Pretapelācijas sūdzībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti | 61 |
| --- | --- | --- |

204. pants

| 4. NODAĻA – | PROCESUĀLIE RAKSTI PĒC PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBAS | 62 |
| --- | --- | --- |

4. NODAĻA –

| 205. pants | Atbilde uz pretapelācijas sūdzību | 62 |
| --- | --- | --- |

205. pants

| 206. pants | Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku pēc pretapelācijas sūdzības | 62 |
| --- | --- | --- |

206. pants

| 5. NODAĻA – | TIESVEDĪBAS MUTVĀRDU DAĻA | 62 |
| --- | --- | --- |

5. NODAĻA –

| 207. pants | Tiesvedības mutvārdu daļa | 62 |
| --- | --- | --- |

207. pants

| 6. NODAĻA – | APELĀCIJAS VAI PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBAS IZSKATĪŠANA, IZDODOT RĪKOJUMU | 62 |
| --- | --- | --- |

6. NODAĻA –

| 208. pants | Acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami nepamatota apelācijas vai pretapelācijas sūdzība | 62 |
| --- | --- | --- |

208. pants

| 209. pants | Acīmredzami pamatota apelācijas vai pretapelācijas sūdzība | 62 |
| --- | --- | --- |

209. pants

| 7. NODAĻA – | APELĀCIJAS SŪDZĪBAS IZSLĒGŠANAS NO REĢISTRA SEKAS ATTIECĪBĀ UZ PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBU | 63 |
| --- | --- | --- |

7. NODAĻA –

| 210. pants | Atteikšanās no apelācijas sūdzības vai tās acīmredzamas nepieņemamības sekas attiecībā uz pretapelācijas sūdzību | 63 |
| --- | --- | --- |

210. pants

| 8. NODAĻA – | TIESĀŠANĀS IZDEVUMI UN TIESĀŠANĀS IZMAKSAS APELĀCIJAS TIESVEDĪBĀ | 63 |
| --- | --- | --- |

8. NODAĻA –

| 211. pants | Tiesāšanās izdevumu noteikšana apelācijas tiesvedībā | 63 |
| --- | --- | --- |

211. pants

| 9. NODAĻA – | CITAS APELĀCIJAS TIESVEDĪBAI PIEMĒROJAMĀS NORMAS | 63 |
| --- | --- | --- |

9. NODAĻA –

| 212. pants | Procesuālo rakstu apjoms | 63 |
| --- | --- | --- |

212. pants

| 213. pants | Citas apelācijas tiesvedībai piemērojamās normas | 63 |
| --- | --- | --- |

213. pants

| 10. NODAĻA – | APELĀCIJAS SŪDZĪBAS PAR NOLĒMUMIEM, AR KURIEM NORAIDĪTS PIETEIKUMS PAR IESTĀŠANOS LIETĀ, UN PAR NOLĒMUMIEM ATTIECĪBĀ UZ PAGAIDU NOREGULĒJUMU | 64 |
| --- | --- | --- |

10. NODAĻA –

| 214. pants | Apelācijas sūdzības par nolēmumiem, ar kuriem noraidīts pieteikums par iestāšanos lietā, un par nolēmumiem attiecībā uz pagaidu noregulējumu | 64 |
| --- | --- | --- |

214. pants

| VI SADAĻA – | TIESVEDĪBA PĒC LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ VISPĀRĒJAI TIESAI | 64 |
| --- | --- | --- |

VI SADAĻA –

| 1. NODAĻA – | VISPĀRĒJĀS TIESAS NOLĒMUMI, KAS PASLUDINĀTI PĒC TĀS NOLĒMUMU ATCELŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ | 64 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA –

| 215. pants | Nolēmuma atcelšana un lietas nodošana atpakaļ, ko veic Tiesa | 64 |
| --- | --- | --- |

215. pants

| 216. pants | Lietas iedalīšana | 64 |
| --- | --- | --- |

216. pants

| 217. pants | Tiesvedības norise | 64 |
| --- | --- | --- |

217. pants

| 218. pants | Tiesvedībai piemērojamās normas | 64 |
| --- | --- | --- |

218. pants

| 219. pants | Tiesāšanās izdevumi | 65 |
| --- | --- | --- |

219. pants

| 2. NODAĻA – | VISPĀRĒJĀS TIESAS NOLĒMUMI, KAS PIEŅEMTI PĒC LIETAS PĀRSKATĪŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ | 65 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA –

| 220. pants | Nolēmuma pārskatīšana un lietas nodošana atpakaļ, ko veic Tiesa | 65 |
| --- | --- | --- |

220. pants

| 221. pants | Lietas iedalīšana | 65 |
| --- | --- | --- |

221. pants

| 222. pants | Tiesvedības norise | 65 |
| --- | --- | --- |

222. pants

| 223. pants | Tiesāšanās izdevumi | 65 |
| --- | --- | --- |

223. pants

| NOBEIGUMA NOTEIKUMI | 65 |
| --- | --- |

| 224. pants | Izpildes noteikumi | 65 |
| --- | --- | --- |

224. pants

| 225. pants | Piespiedu izpilde | 65 |
| --- | --- | --- |

225. pants

| 226. pants | Atcelšana | 66 |
| --- | --- | --- |

226. pants

| 227. pants | Šā Reglamenta publicēšana un stāšanās spēkā | 66 |
| --- | --- | --- |

227. pants

VISPĀRĒJĀS TIESAS REGLAMENTS

VISPĀRĒJĀ TIESA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, it īpaši tā 19. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, it īpaši tā 254. panta piekto daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 106.a panta 1. punktu,

ņemot vērā Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem, it īpaši tā 19. panta sesto daļu, 63. pantu un 64. panta otro daļu,

tā kā:

| (1) | 1991. gada 2. maija Reglaments ir ticis daudzkārt grozīts, lai pakāpeniski nodrošinātu Vispārējo tiesu ar normām, kas tai ļauj vislabākajos apstākļos izskatīt dažāda rakstura un aizvien daudzveidīgākās jomās ietilpstošas lietas. |
| --- | --- |

(1)

1991. gada 2. maija Reglaments ir ticis daudzkārt grozīts, lai pakāpeniski nodrošinātu Vispārējo tiesu ar normām, kas tai ļauj vislabākajos apstākļos izskatīt dažāda rakstura un aizvien daudzveidīgākās jomās ietilpstošas lietas.

| (2) | Ir nepieciešama teksta pilnīga pārskatīšana, lai šim normu kopumam piešķirtu jaunu konsekvenci, veicinātu procesuālo normu, kas regulē Eiropas Savienības tiesās ierosinātās lietas, vienveidību, saglabātu tiesas kapacitāti izlemt lietas saprātīgā termiņā, darītu skaidrākas lietas dalībniekiem atzītās tiesības, precizētu, ko tiesa sagaida no lietas dalībnieku pārstāvjiem, un pielāgotu vairākas normas, lai ņemtu vērā zināmas pārmaiņas, tostarp tehnoloģijās, attiecībā uz procesuālo dokumentu iesniegšanu un izsniegšanu un šo izmaiņu ieviešanā konstatētās grūtības. |
| --- | --- |

(2)

Ir nepieciešama teksta pilnīga pārskatīšana, lai šim normu kopumam piešķirtu jaunu konsekvenci, veicinātu procesuālo normu, kas regulē Eiropas Savienības tiesās ierosinātās lietas, vienveidību, saglabātu tiesas kapacitāti izlemt lietas saprātīgā termiņā, darītu skaidrākas lietas dalībniekiem atzītās tiesības, precizētu, ko tiesa sagaida no lietas dalībnieku pārstāvjiem, un pielāgotu vairākas normas, lai ņemtu vērā zināmas pārmaiņas, tostarp tehnoloģijās, attiecībā uz procesuālo dokumentu iesniegšanu un izsniegšanu un šo izmaiņu ieviešanā konstatētās grūtības.

| (3) | Intelektuālā īpašuma jomā celtajām prasībām un apelācijas sūdzībām par Civildienesta tiesas nolēmumiem to specifiskā rakstura dēļ ir jāpiemēro atsevišķās sadaļās ietvertas īpašas procesuālās normas, pārējā daļā tām piemērojot uz tiešajām prasībām attiecināmās procesuālās normas. Tādējādi normas attiecībā uz tiešajām prasībām, prasībām intelektuālā īpašuma jomā un apelācijas sūdzībām veido šī Reglamenta struktūru. |
| --- | --- |

(3)

Intelektuālā īpašuma jomā celtajām prasībām un apelācijas sūdzībām par Civildienesta tiesas nolēmumiem to specifiskā rakstura dēļ ir jāpiemēro atsevišķās sadaļās ietvertas īpašas procesuālās normas, pārējā daļā tām piemērojot uz tiešajām prasībām attiecināmās procesuālās normas. Tādējādi normas attiecībā uz tiešajām prasībām, prasībām intelektuālā īpašuma jomā un apelācijas sūdzībām veido šī Reglamenta struktūru.

| (4) | Iegūtās pieredzes gaismā turklāt šķiet nepieciešams attiecīgo personu interesēs papildināt vai precizēt katrai no tiesvedībām piemērojamās normas. Tās it īpaši ir normas, kas attiecas uz pusēm piešķirto tiesību un personām, kas iestājušās lietā, atzīto tiesību apjomu vai intelektuālā īpašuma lietās – personas, kas iestājusies lietā, statusa iegūšanu un tās tiesību apjomu. Sacīkstes principa ievērošana un nepieciešamība atsevišķās situācijās saglabāt sensitīvas informācijas, kam ir nozīme strīda atrisinājumam, konfidencialitāti ir nostiprinātas īpašās normās. Turklāt attiecībā uz apelācijas sūdzībām par Civildienesta tiesas nolēmumiem ir skaidrāk jānošķir apelācijas sūdzības un pretapelācijas sūdzības, kas iesniegtas pēc apelācijas sūdzības izsniegšanas. Tāda pati nošķiršana ir jāveic lietās intelektuālā īpašuma jomā, nošķirot sākotnējo prasību un pretprasību, ko persona, kas iestājusies lietā, cēlusi pēc pieteikuma par lietas ierosināšanu izsniegšanas. |
| --- | --- |

(4)

Iegūtās pieredzes gaismā turklāt šķiet nepieciešams attiecīgo personu interesēs papildināt vai precizēt katrai no tiesvedībām piemērojamās normas. Tās it īpaši ir normas, kas attiecas uz pusēm piešķirto tiesību un personām, kas iestājušās lietā, atzīto tiesību apjomu vai intelektuālā īpašuma lietās – personas, kas iestājusies lietā, statusa iegūšanu un tās tiesību apjomu. Sacīkstes principa ievērošana un nepieciešamība atsevišķās situācijās saglabāt sensitīvas informācijas, kam ir nozīme strīda atrisinājumam, konfidencialitāti ir nostiprinātas īpašās normās. Turklāt attiecībā uz apelācijas sūdzībām par Civildienesta tiesas nolēmumiem ir skaidrāk jānošķir apelācijas sūdzības un pretapelācijas sūdzības, kas iesniegtas pēc apelācijas sūdzības izsniegšanas. Tāda pati nošķiršana ir jāveic lietās intelektuālā īpašuma jomā, nošķirot sākotnējo prasību un pretprasību, ko persona, kas iestājusies lietā, cēlusi pēc pieteikuma par lietas ierosināšanu izsniegšanas.

| (5) | Noteiktu procedūru īstenošana ir atklājusi to pārlieko sarežģītību. Tādēļ tās ir jāvienkāršo. Šajā ziņā normas par tiesvedības valodas noteikšanu intelektuālā īpašuma lietās nodrošina labāku situāciju paredzamību ieinteresētajām personām un vieglāku to risināšanu Vispārējai tiesai. Normas attiecībā uz aizmuguriska sprieduma tiesvedību ir paredzētas, lai ļautu ātrāk atrisināt lietu, kas ir prasītāja interesēs, kurš gadījumā, ja spriedums viņam ir labvēlīgs, ir pakļauts riskam, ka atbildētājs, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, iesniedz protestu. |
| --- | --- |

(5)

Noteiktu procedūru īstenošana ir atklājusi to pārlieko sarežģītību. Tādēļ tās ir jāvienkāršo. Šajā ziņā normas par tiesvedības valodas noteikšanu intelektuālā īpašuma lietās nodrošina labāku situāciju paredzamību ieinteresētajām personām un vieglāku to risināšanu Vispārējai tiesai. Normas attiecībā uz aizmuguriska sprieduma tiesvedību ir paredzētas, lai ļautu ātrāk atrisināt lietu, kas ir prasītāja interesēs, kurš gadījumā, ja spriedums viņam ir labvēlīgs, ir pakļauts riskam, ka atbildētājs, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, iesniedz protestu.

| (6) | Labākai normu uztverei sadaļā par tiešajām prasībām ir arī jāiekļauj visi pieteikumi saistībā ar spriedumiem un rīkojumiem, kas šobrīd ir izkliedēti vairākās atsevišķās Reglamenta sadaļās un nodaļās. Tāpat, lai veicinātu teksta uztveramību, vienā un tajā pašā sadaļā ir aplūkotas tiesvedības pēc tam, kad Tiesa nosūtījusi lietu atpakaļ vai nu pēc nolēmuma atcelšanas, vai nu pēc pārskatīšanas. |
| --- | --- |

(6)

Labākai normu uztverei sadaļā par tiešajām prasībām ir arī jāiekļauj visi pieteikumi saistībā ar spriedumiem un rīkojumiem, kas šobrīd ir izkliedēti vairākās atsevišķās Reglamenta sadaļās un nodaļās. Tāpat, lai veicinātu teksta uztveramību, vienā un tajā pašā sadaļā ir aplūkotas tiesvedības pēc tam, kad Tiesa nosūtījusi lietu atpakaļ vai nu pēc nolēmuma atcelšanas, vai nu pēc pārskatīšanas.

| (7) | Lai gan Vispārējai tiesai ir jāsaskaras ar aizvien pieaugošu tiesvedību skaitu, tai ir jāturpina taisīt savus spriedumus saprātīgā termiņā. Tādēļ ir būtiski turpināt uzsāktos centienus, lai samazinātu tajā notiekošo tiesvedību ilgumu, it īpaši, paredzot, ka tiesvedības rakstveida daļa intelektuālā īpašuma lietās ir ierobežota ar vienreizēju procesuālo rakstu apmaiņu; reglamentējot pieteikumus par prasības pieteikumā ietverto prasījumu pielāgošanu; saīsinot dažus likumiskos termiņus; vienkāršojot iestāšanās lietā regulējumu tādējādi, ka tiek atcelta iestāšanās lietā kategorija, kas varētu tikt atļauta, beidzoties likumiskajam termiņam pēc publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; paredzot Vispārējai tiesai iespēju izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas tiešajās prasībās, ja neviena no pusēm nav lūgusi noturēt tiesas sēdi mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai un ja tiesa uzskata, ka lietas materiāli tai snieguši pietiekamu informāciju, kā arī iespēju apelācijas tiesvedībā izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas; palielinot palātu priekšsēdētāju lēmumpieņemšanas pilnvaras un, visbeidzot, palielinot to gadījumu skaitu, kuros lieta tiek izlemta, pieņemot vienkāršu lēmumu. |
| --- | --- |

(7)

Lai gan Vispārējai tiesai ir jāsaskaras ar aizvien pieaugošu tiesvedību skaitu, tai ir jāturpina taisīt savus spriedumus saprātīgā termiņā. Tādēļ ir būtiski turpināt uzsāktos centienus, lai samazinātu tajā notiekošo tiesvedību ilgumu, it īpaši, paredzot, ka tiesvedības rakstveida daļa intelektuālā īpašuma lietās ir ierobežota ar vienreizēju procesuālo rakstu apmaiņu; reglamentējot pieteikumus par prasības pieteikumā ietverto prasījumu pielāgošanu; saīsinot dažus likumiskos termiņus; vienkāršojot iestāšanās lietā regulējumu tādējādi, ka tiek atcelta iestāšanās lietā kategorija, kas varētu tikt atļauta, beidzoties likumiskajam termiņam pēc publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; paredzot Vispārējai tiesai iespēju izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas tiešajās prasībās, ja neviena no pusēm nav lūgusi noturēt tiesas sēdi mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai un ja tiesa uzskata, ka lietas materiāli tai snieguši pietiekamu informāciju, kā arī iespēju apelācijas tiesvedībā izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas; palielinot palātu priekšsēdētāju lēmumpieņemšanas pilnvaras un, visbeidzot, palielinot to gadījumu skaitu, kuros lieta tiek izlemta, pieņemot vienkāršu lēmumu.

| (8) | Ar tādu pašu mērķi sadaļa par Vispārējās tiesas struktūru un darba organizāciju ir papildināta ar normām, kas it īpaši paredz konkretizēt gadījumus, kuros lietu var pārdalīt, un paplašināt tiesneša, kas izskata lietu vienpersoniski, pilnvaras, lai ļautu viņam izskatīt intelektuālā īpašuma lietas. |
| --- | --- |

(8)

Ar tādu pašu mērķi sadaļa par Vispārējās tiesas struktūru un darba organizāciju ir papildināta ar normām, kas it īpaši paredz konkretizēt gadījumus, kuros lietu var pārdalīt, un paplašināt tiesneša, kas izskata lietu vienpersoniski, pilnvaras, lai ļautu viņam izskatīt intelektuālā īpašuma lietas.

| (9) | Tiesvedības norise, ievērojot sacīkstes principu, ir apstiprināta, nostiprinot šo principu īpašā pantā, kā arī normatīvi strikti ierobežojot gadījumus, kuros konfidencialitātes saglabāšana konkrētai kādas puses sniegtai lietas izlemšanai nepieciešamai informācijai izņēmuma kārtā attaisno šīs informācijas nesniegšanu otrai pusei. Jaunās normas nodrošina tiesai arī tiesisko regulējumu gadījumiem, kuros tiesnesis atstata sevi vai tiek atbrīvots. Reforma paredz arī piešķirt normatīvo statusu noteikumiem, kas līdz šim bija iekļauti Praktiskajos norādījumos lietas dalībniekiem, piemēram, attiecībā uz procesuālo rakstu garumu, vai Norādījumos Vispārējās tiesas sekretāram, piemēram, attiecībā uz anonimitātes noteikšanu un to apstākļu precizēšanu, kādos trešās personas var piekļūt lietas materiāliem. |
| --- | --- |

(9)

Tiesvedības norise, ievērojot sacīkstes principu, ir apstiprināta, nostiprinot šo principu īpašā pantā, kā arī normatīvi strikti ierobežojot gadījumus, kuros konfidencialitātes saglabāšana konkrētai kādas puses sniegtai lietas izlemšanai nepieciešamai informācijai izņēmuma kārtā attaisno šīs informācijas nesniegšanu otrai pusei. Jaunās normas nodrošina tiesai arī tiesisko regulējumu gadījumiem, kuros tiesnesis atstata sevi vai tiek atbrīvots. Reforma paredz arī piešķirt normatīvo statusu noteikumiem, kas līdz šim bija iekļauti Praktiskajos norādījumos lietas dalībniekiem, piemēram, attiecībā uz procesuālo rakstu garumu, vai Norādījumos Vispārējās tiesas sekretāram, piemēram, attiecībā uz anonimitātes noteikšanu un to apstākļu precizēšanu, kādos trešās personas var piekļūt lietas materiāliem.

| (10) | Visbeidzot, teksts ir padarīts uztveramāks, atceļot dažas normas, kas ir novecojušas vai netiek piemērotas, numurējot visu šā Reglamenta pantu daļas, pievienojot katram pantam konkrētu nosaukumu un saskaņojot terminoloģiju, |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot, teksts ir padarīts uztveramāks, atceļot dažas normas, kas ir novecojušas vai netiek piemērotas, numurējot visu šā Reglamenta pantu daļas, pievienojot katram pantam konkrētu nosaukumu un saskaņojot terminoloģiju,

ar Tiesas piekrišanu,

ar Padomes apstiprinājumu, kas sniegts 2015. gada 10. februārī,

PIEŅEM ŠO REGLAMENTU.

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

1.   Šajā Reglamentā:

| a) | Līguma par Eiropas Savienību normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “LES”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs; |
| --- | --- |

a)

Līguma par Eiropas Savienību normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “LES”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs;

| b) | Līguma par Eiropas Savienības darbību normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “LESD”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs; |
| --- | --- |

b)

Līguma par Eiropas Savienības darbību normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “LESD”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs;

| c) | Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “EAEKL”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma normas tiek apzīmētas ar abreviatūru “EAEKL”, kam seko šā līguma attiecīgā panta numurs;

| d) | “Statūti” ir Protokols par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem; |
| --- | --- |

d)

“Statūti” ir Protokols par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem;

| e) | “EEZ līgums” ir Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (1); |
| --- | --- |

e)

“EEZ līgums” ir Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (1);

| f) | “Padomes Regula Nr. 1” ir Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (2). |
| --- | --- |

f)

“Padomes Regula Nr. 1” ir Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (2).

2.   Šajā Reglamentā:

| a) | “Vispārējā tiesa” ir tiesas palāta attiecībā uz lietām, kas iedalītas vai nodotas šai palātai, un tiesnesis vienpersoniski attiecībā uz lietām, kas deleģētas vai iedalītas šim tiesnesim; |
| --- | --- |

a)

“Vispārējā tiesa” ir tiesas palāta attiecībā uz lietām, kas iedalītas vai nodotas šai palātai, un tiesnesis vienpersoniski attiecībā uz lietām, kas deleģētas vai iedalītas šim tiesnesim;

| b) | “priekšsēdētājs”, ja vien nav norādīts citādi, ir:






  — | Vispārējās tiesas priekšsēdētājs attiecībā uz lietām, kas vēl nav iedalītas iztiesāšanas sastāvam, |
| --- | --- | --- |

b)

“priekšsēdētājs”, ja vien nav norādīts citādi, ir:

—

Vispārējās tiesas priekšsēdētājs attiecībā uz lietām, kas vēl nav iedalītas iztiesāšanas sastāvam,

| — | palātas, kurai iedalīta lieta, priekšsēdētājs attiecībā uz lietām, kas iedalītas palātām, |
| --- | --- |

—

palātas, kurai iedalīta lieta, priekšsēdētājs attiecībā uz lietām, kas iedalītas palātām,

| — | tiesnesis vienpersoniski attiecībā uz viņam deleģētām vai iedalītām lietām; |
| --- | --- |

—

tiesnesis vienpersoniski attiecībā uz viņam deleģētām vai iedalītām lietām;

| c) | “lietas dalībnieks” un “lietas dalībnieki”, ja nav citas norādes, ir jebkurš lietas dalībnieks tiesvedībā, tostarp persona, kas iestājusies lietā; |
| --- | --- |

c)

“lietas dalībnieks” un “lietas dalībnieki”, ja nav citas norādes, ir jebkurš lietas dalībnieks tiesvedībā, tostarp persona, kas iestājusies lietā;

| d) | “puse” un “puses” ir prasītājs vai atbildētājs, vai attiecīgi abi; |
| --- | --- |

d)

“puse” un “puses” ir prasītājs vai atbildētājs, vai attiecīgi abi;

| e) | “lietas dalībnieku pārstāvji” ir advokāti un pārstāvji, kuri pārstāv lietas dalībniekus Vispārējā tiesā atbilstoši Statūtu 19. pantam; pārstāvjiem attiecīgā gadījumā palīdz padomdevējs vai advokāts; |
| --- | --- |

e)

“lietas dalībnieku pārstāvji” ir advokāti un pārstāvji, kuri pārstāv lietas dalībniekus Vispārējā tiesā atbilstoši Statūtu 19. pantam; pārstāvjiem attiecīgā gadījumā palīdz padomdevējs vai advokāts;

| f) | “iestāde” vai “iestādes” ir Savienības iestādes, kas ir minētas LES 13. panta 1. punktā, un struktūras, kas ir izveidotas ar Līgumiem vai ar to īstenošanai pieņemtu aktu un kas var būt lietas dalībnieki Vispārējā tiesā; |
| --- | --- |

f)

“iestāde” vai “iestādes” ir Savienības iestādes, kas ir minētas LES 13. panta 1. punktā, un struktūras, kas ir izveidotas ar Līgumiem vai ar to īstenošanai pieņemtu aktu un kas var būt lietas dalībnieki Vispārējā tiesā;

| g) | “Birojs” atkarībā no gadījuma ir Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) vai Kopienas Augu šķirņu birojs; |
| --- | --- |

g)

“Birojs” atkarībā no gadījuma ir Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) vai Kopienas Augu šķirņu birojs;

| h) | “EBTA Uzraudzības iestāde” ir EEZ līgumā paredzētā Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas Uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

h)

“EBTA Uzraudzības iestāde” ir EEZ līgumā paredzētā Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas Uzraudzības iestāde;

| i) | “tiešās prasības” ir prasības, kas celtas, pamatojoties uz LESD 263., 265., 268. un 272. pantu. |
| --- | --- |

i)

“tiešās prasības” ir prasības, kas celtas, pamatojoties uz LESD 263., 265., 268. un 272. pantu.

2. pants

Šā Reglamenta darbības joma

Šā Reglamenta normas īsteno un vajadzības gadījumā papildina atbilstošās LES, LESD un EAEKL normas, kā arī Statūtus.

I SADAĻA

VISPĀRĒJĀS TIESAS STRUKTŪRA UN DARBA ORGANIZĀCIJA

1. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS LOCEKĻI

3. pants

Tiesneša un ģenerāladvokāta pienākumi

1.   Katrs Vispārējās tiesas loceklis parasti veic tiesneša pienākumus.

2.   Vispārējās tiesas locekļus turpmāk sauc par “tiesnešiem”.

3.   Katrs tiesnesis, izņemot Vispārējās tiesas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un palātu priekšsēdētājus, 30. un 31. pantā noteiktajos gadījumos var konkrētā lietā pildīt ģenerāladvokāta pienākumus.

4.   Atsauces uz ģenerāladvokātu šajā Reglamentā ir spēkā vienīgi tad, ja kāds tiesnesis ir norīkots par ģenerāladvokātu.

4. pants

Tiesnešu pilnvaru termiņa sākums

Tiesneša pilnvaru termiņš sākas dokumentā par iecelšanu noteiktajā dienā. Ja šajā dokumentā nav norādīta pilnvaru termiņa sākuma diena, šis termiņš sākas šā dokumenta publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dienā.

5. pants

Zvēresta nodošana

Pirms savu amata pienākumu izpildes uzsākšanas tiesnesis nodod Tiesai šādu Statūtu 2. pantā paredzētu zvērestu:

“Es zvēru pildīt savus pienākumus objektīvi un apzinīgi, es zvēru ievērot apspriežu slepenību.”

6. pants

Svinīgais solījums

Tūlīt pēc zvēresta nodošanas tiesnesis paraksta deklarāciju, kurā dod Statūtu 4. panta trešajā daļā paredzēto svinīgo solījumu.

7. pants

Tiesneša atlaišana no amata

1.   Gadījumos, kad Tiesai saskaņā ar Statūtu 6. pantu pēc apspriešanās ar Vispārējo tiesu ir jālemj par to, vai tiesnesis vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs uzaicina attiecīgo tiesnesi sniegt savus apsvērumus bez sekretāra klātbūtnes.

2.   Vispārējā tiesa atzinumu motivē.

3.   Atzinumam par to, ka tiesnesis vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus, jāsaņem tiesnešu, kas saskaņā ar Statūtu 48. pantu veido Vispārējo tiesu, balsu vairākums. Tādā gadījumā informāciju par balsu sadalījumu paziņo Tiesai.

4.   Balsošana ir aizklāta, bez sekretāra klātbūtnes, attiecīgais tiesnesis apspriedē nepiedalās.

8. pants

Amata stāža rangs

1.   Tiesnešu amata stāžu aprēķina no viņu amata pienākumu izpildes uzsākšanas brīža.

2.   Vienāda amata stāža gadījumā rangus nosaka atbilstīgi vecumam.

3.   Tiesneši, kurus amatā ieceļ atkārtoti, saglabā savu iepriekšējo rangu.

2. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS PRIEKŠSĒDĒTĀJS

9. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka ievēlēšana

1.   Tūlīt pēc daļējas nomaiņas, kas noteikta LESD 254. panta otrajā daļā, tiesneši no sava vidus uz trijiem gadiem ievēlē Vispārējās tiesas priekšsēdētāju.

2.   Ja Vispārējās tiesas priekšsēdētāja amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, Vispārējā tiesa uz atlikušo pilnvaru termiņu ievēlē amata pārņēmēju.

3.   Šajā pantā noteikto vēlēšanu laikā balsošana notiek aizklāti. Ievēlē tiesnesi, kurš iegūst vairāk nekā pusi no tiesnešu, kas saskaņā ar Statūtu 48. pantu veido Vispārējo tiesu, balsīm. Ja neviens no tiesnešiem neiegūst šo balsu vairākumu, notiek vēlēšanu nākamās kārtas, līdz tiek sasniegts šis balsu vairākums.

4.   Pēc tam tiesneši no sava vidus atbilstoši 3. punktā paredzētajai kārtībai uz trijiem gadiem ievēlē Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieku. Ja priekšsēdētāja vietnieka amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, piemēro šā panta 2. punktu.

5.   Saskaņā ar šo pantu ievēlēto Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka uzvārdus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

10. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pilnvaras

1.   Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pārstāv Vispārējo tiesu.

2.   Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vada Vispārējās tiesas darbu tiesvedības un administratīvās vadības jomā.

3.   Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vada 42. pantā paredzēto kopsapulci.

4.   Vispārējās tiesas priekšsēdētājs ir arī virspalātas priekšsēdētājs. Šajā gadījumā piemēro 19. pantu.

5.   Ja Vispārējās tiesas priekšsēdētājs darbojas palātā, viņš ir šīs palātas priekšsēdētājs. Šajā gadījumā piemēro 19. pantu.

6.   Attiecībā uz lietām, kas vēl nav iedalītas iztiesāšanas sastāvam, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var noteikt 89. pantā paredzētos procesa organizatoriskos pasākumus.

11. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieka pilnvaras

1.   Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieks palīdz Vispārējās tiesas priekšsēdētājam viņa pienākumu izpildē un aizstāj viņu tā prombūtnē.

2.   Viņš to aizstāj pēc Vispārējās tiesas priekšsēdētāja lūguma 10. panta 1. un 2. punktā paredzēto pienākumu izpildē.

3.   Vispārējā tiesa, pieņemot lēmumu, precizē noteikumus, saskaņā ar kuriem Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieks aizstāj Vispārējās tiesas priekšsēdētāju viņa ar tiesas spriešanu saistīto pienākumu izpildē. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4.   Neskarot 10. panta 5. punktu, ja Vispārējās tiesas priekšsēdētāja vietnieks darbojas palātā, viņš ir šīs palātas priekšsēdētājs. Šajā gadījumā piemēro 19. pantu.

12. pants

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka prombūtne

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un viņa vietnieka vienlaicīgā prombūtnē Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pienākumus saskaņā ar 8. pantā noteikto rangu kārtību pilda kāds no palātu priekšsēdētājiem vai viņu prombūtnē – kāds no pārējiem tiesnešiem.

3. nodaļa

PALĀTAS UN IZTIESĀŠANAS SASTĀVI

1. iedaļa

1. iedaļa

Palātu un iztiesāšanas sastāvu izveide

Palātu un iztiesāšanas sastāvu izveide

13. pants

Palātu izveide

1.   Vispārējā tiesa izveido palātas, kas izskata lietas trīs un piecu tiesnešu sastāvā.

2.   Vispārējā tiesa pēc Vispārējās tiesas priekšsēdētāja priekšlikuma lemj par to, kuri tiesneši palātās darbosies.

3.   Saskaņā ar šo pantu pieņemtos lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

14. pants

Kompetentais iztiesāšanas sastāvs

1.   Vispārējās tiesas lietas tiek izskatītas palātās trīs vai piecu tiesnešu sastāvā atbilstoši 13. pantam.

2.   Lietas var izskatīt virspalāta saskaņā ar 28. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

3.   Lietas var izskatīt tiesnesis vienpersoniski, ja tās viņam deleģē saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

15. pants

Virspalātas sastāvs

1.   Virspalātas sastāvā ir piecpadsmit tiesneši.

2.   Vispārējā tiesa lemj par tiesnešu norīkošanas virspalātas sastāvā veidu. Šis lēmums tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

16. pants

Tiesneša atstatīšana un atbrīvošana

1.   Ja tiesnesis atbilstoši Statūtu 18. panta pirmajai un otrajai daļai uzskata, ka nevar piedalīties lietas izskatīšanā, viņš par to informē Vispārējās tiesas priekšsēdētāju, kurš viņu atbrīvo no lietas izskatīšanas.

2.   Ja Vispārējās tiesas priekšsēdētājs atbilstoši Statūtu 18. panta pirmajai un otrajai daļai uzskata, ka tiesnesis nevar piedalīties lietas izskatīšanā, viņš to dara zināmu attiecīgajam tiesnesim un pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa viņa apsvērumus.

3.   Ja rodas jebkādas grūtības, piemērojot šo pantu, atbilstoši Statūtu 18. panta trešajai daļai Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nodod 1. un 2. punktā paredzētos jautājumus kopsapulcei. Šajā gadījumā balsošana notiek aizklāti, bez sekretāra klātbūtnes, iepriekš uzklausot attiecīgā tiesneša apsvērumus un viņam nepiedaloties apspriedē.

17. pants

Iztiesāšanas sastāva locekļa prombūtne

1.   Ja kāda tiesneša prombūtnes dēļ virspalātā nav sasniegts 15. pantā paredzētais tiesnešu skaits, pirms ir uzsākta apspriede par lietu vai mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšana, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko tiesnesi, kas papildina šo palātu, lai atjaunotu paredzēto tiesnešu skaitu.

2.   Ja kāda tiesneša prombūtnes dēļ palātā, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, nav sasniegts paredzētais tiesnešu skaits, pirms ir uzsākta apspriede par lietu vai mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšana, šīs palātas priekšsēdētājs norīko citu tās pašas palātas tiesnesi, lai aizstātu prombūtnē esošo tiesnesi. Ja prombūtnē esošo tiesnesi nav iespējams aizstāt ar citu tās pašas palātas tiesnesi, attiecīgās palātas priekšsēdētājs to dara zināmu Vispārējās tiesas priekšsēdētājam, kurš saskaņā ar Vispārējās tiesas noteiktajiem kritērijiem norīko citu tiesnesi, lai atjaunotu paredzēto tiesnešu skaitu. Lēmumu, kurā noteikti šie kritēriji, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3.   Tiesneša, kuram lieta ir deleģēta vai iedalīta izskatīšanai vienpersoniski, prombūtnes gadījumā Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko citu tiesnesi attiecīgā tiesneša aizstāšanai.

2. iedaļa

2. iedaļa

Palātu priekšsēdētāji

Palātu priekšsēdētāji

18. pants

Palātu priekšsēdētāju ievēlēšana

1.   Tiesneši no sava vidus saskaņā ar 9. panta 3. punktu ievēlē to palātu, kuras izskata lietas trīs un piecu tiesnešu sastāvā, priekšsēdētājus.

2.   To palātu, kuras izskata lietas piecu tiesnešu sastāvā, priekšsēdētājus ievēlē uz trijiem gadiem. Atkārtoti amatā viņus var ievēlēt vienu reizi.

3.   To palātu, kuras izskata lietas trīs tiesnešu sastāvā, priekšsēdētājus ievēlē uz noteiktu termiņu.

4.   To palātu, kuras izskata lietas piecu tiesnešu sastāvā, priekšsēdētāju ievēlēšana notiek uzreiz pēc 9. pantā paredzētās Vispārējās tiesas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka ievēlēšanas.

5.   Ja palātas priekšsēdētāja amats atbrīvojas pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, uz atlikušo palātas priekšsēdētāja pilnvaru termiņu ievēlē amata pārņēmēju.

6.   Atbilstoši šim pantam ievēlēto palātu priekšsēdētāju uzvārdus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

19. pants

Palātas priekšsēdētāja pilnvaras

1.   Palātas priekšsēdētājs īsteno viņam ar šo Reglamentu piešķirtās pilnvaras, vispirms uzklausot tiesnesi referentu.

2.   Palātas priekšsēdētājs jebkuru lēmumu, kura pieņemšana ietilpst viņa pilnvarās, var nodot palātai.

20. pants

Palātas priekšsēdētāja prombūtne

Neskarot 10. panta 5. punktu un 11. panta 4. punktu, palātas priekšsēdētāja prombūtnē viņa pienākumus saskaņā ar 8. pantā noteikto rangu kārtību pilda kāds no iztiesāšanas sastāva tiesnešiem.

3. iedaļa

3. iedaļa

Apspriedes

Apspriedes

21. pants

Apspriežu kārtība

1.   Vispārējās tiesas apspriedes ir un paliek slepenas.

2.   Ja ir notikusi tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, vienīgi tiesneši, kas tajā ir piedalījušies, piedalās arī apspriedēs.

3.   Ikviens tiesnesis, kas piedalās apspriedēs, izsaka savu viedokli un to motivē.

4.   Vispārējās tiesas nolēmums ir atkarīgs no secinājumiem, kādus tiesneši ar balsu vairākumu izdara gala apspriedē. Balsis nodod 8. pantā noteiktajai rangu kārtībai pretējā kārtībā, izņemot tiesnesi referentu, kurš balso pirmais, un priekšsēdētāju, kurš balso pēdējais.

22. pants

Tiesnešu, kuri piedalās apspriedēs, skaits

Ja tiesneša prombūtnes dēļ tiesneši ir pāra skaitā, tiesnesim ar vismazāko amata stāžu 8. panta nozīmē ir jāatturas no dalības apspriedēs, izņemot gadījumu, kad viņš ir priekšsēdētājs vai tiesnesis referents. Pēdējā no minētajiem gadījumiem tiesnesis, kuram ir nākamais zemākais amata stāža rangs, atturas no dalības apspriedēs.

23. pants

Virspalātas kvorums

1.   Virspalātas nolēmumi ir spēkā tikai tad, ja apspriedē piedalās vienpadsmit tiesneši.

2.   Ja tiesneša prombūtnes dēļ šis kvorums nav sasniegts, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko citu tiesnesi, lai sasniegtu virspalātas kvorumu.

3.   Ja ir notikusi tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, bet kvorums vairs nav sasniegts, prombūtnē esošo tiesnesi aizstāj 2. punktā paredzētajā kārtībā un pēc puses pieteikuma tiek organizēta jauna tiesas sēde. Vispārējā tiesa to var organizēt arī pēc savas ierosmes. Jaunas tiesas sēdes noturēšana ir obligāta, ja ir tikuši veikti pierādījumu savākšanas pasākumi atbilstoši 91. panta a) un d) punktam un 96. panta 2. punktam. Ja jauna tiesas sēde netiek organizēta, 21. panta 2. punktu nepiemēro.

24. pants

Palātu, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, kvorums

1.   Nolēmumi, ko pieņem palātas, kuras izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, ir spēkā tikai tad, ja apspriedē piedalās trīs tiesneši.

2.   Ja kāda tiesneša prombūtnes dēļ kādā no palātām, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, nav sasniegts kvorums, šīs palātas priekšsēdētājs norīko citu tās pašas palātas sastāvā esošu tiesnesi, lai aizstātu prombūtnē esošo tiesnesi. Ja prombūtnē esošo tiesnesi nav iespējams aizstāt ar citu tās pašas palātas sastāvā esošo tiesnesi, attiecīgās palātas priekšsēdētājs to dara zināmu Vispārējās tiesas priekšsēdētājam, kurš saskaņā ar Vispārējās tiesas noteiktajiem kritērijiem norīko citu tiesnesi, lai sasniegtu palātas kvorumu. Lēmumu, kurā noteikti šie kritēriji, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3.   Ja ir notikusi tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, bet kvorums vairs nav sasniegts, prombūtnē esošo tiesnesi aizstāj 2. punktā paredzētajā kārtībā un pēc puses pieteikuma tiek organizēta jauna tiesas sēde. Vispārējā tiesa to var organizēt arī pēc savas ierosmes. Jaunas tiesas sēdes noturēšana ir obligāta, ja ir tikuši veikti pierādījumu savākšanas pasākumi atbilstoši 91. panta a) un d) punktam un 96. panta 2. punktam. Jaunas tiesas sēdes noturēšana ir obligāta, ja ir jāaizstāj vairāk nekā viens tiesnesis, kurš piedalījies sākotnējā tiesas sēdē. Ja jauna tiesas sēde netiek organizēta, 21. panta 2. punktu nepiemēro.

4. nodaļa

LIETU SADALE UN PĀRDALE, TIESNEŠU REFERENTU NORĪKOŠANA, NODOŠANA IZTIESĀŠANAS SASTĀVIEM UN DELEĢĒŠANA TIESNESIM VIENPERSONISKI

25. pants

Sadales kritēriji

1.   Vispārējā tiesa nosaka kritērijus, pēc kuriem lietas sadala palātām. Vispārējā tiesa var uzticēt vienai vai vairākām palātām izskatīt un izlemt lietas konkrētās jomās.

2.   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

26. pants

Sākotnējā lietas iedalīšana un tiesneša referenta norīkošana

1.   Pēc dokumenta par lietas ierosināšanu iesniegšanas Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pēc iespējas ātrāk iedala lietas palātai saskaņā ar Vispārējās tiesas atbilstoši 25. pantam noteiktajiem kritērijiem.

2.   Palātas priekšsēdētājs attiecībā uz katru palātai iedalīto lietu sniedz Vispārējās tiesas priekšsēdētājam priekšlikumu par tiesneša referenta norīkošanu. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs lemj par šo priekšlikumu.

3.   Ja kādā palātā, kas izskata lietas trīs vai piecu tiesnešu sastāvā, darbojas lielāks tiesnešu skaits nekā attiecīgi trīs vai pieci, tad palātas priekšsēdētājs lemj, kurus tiesnešus aicināt piedalīties lietas iztiesāšanā.

27. pants

Jauna tiesneša referenta norīkošana un lietas pārdale

1.   Ja tiesnesis referents ir prombūtnē, kompetentā iztiesāšanas sastāva priekšsēdētājs to dara zināmu Vispārējās tiesas priekšsēdētājam, kurš norīko jaunu tiesnesi referentu. Ja jaunais tiesnesis referents nedarbojas palātā, kurai lieta sākotnēji tika iedalīta, lietu iztiesā palāta, kuras sastāvā ir jaunais tiesnesis referents.

2.   Lai ņemtu vērā atsevišķu lietu priekšmetu saistību, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs, pieņemot motivētu lēmumu un pēc apspriešanās ar attiecīgajiem tiesnešiem referentiem, var pārdalīt lietas, lai ļautu vienam un tam pašam tiesnesim referentam sagatavot izskatīšanai visas saistītās lietas. Ja tiesnesis referents, kuram ir pārdalītas lietas, nedarbojas palātā, kurai lietas sākotnēji tika iedalītas, lietas iztiesā palāta, kurā darbojas jaunais tiesnesis referents.

3.   Pareizas tiesvedības interesēs un izņēmuma kārtā Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pirms 87. pantā paredzētā ievadziņojuma sniegšanas var, pieņemot motivētu lēmumu un pēc apspriešanās ar attiecīgajiem tiesnešiem, norīkot citu tiesnesi referentu. Ja jaunais tiesnesis referents nedarbojas palātā, kurai lieta sākotnēji tika iedalīta, lietu iztiesā palāta, kurā darbojas jaunais tiesnesis referents.

4.   Pirms 1.–3. punktā paredzētās norīkošanas Vispārējās tiesas priekšsēdētājs iepazīstas ar attiecīgo palātu priekšsēdētāju apsvērumiem.

5.   Ja Vispārējās tiesas lēmuma par palātu sastāvu rezultātā ir mainījies palātu sastāvs, lietu iztiesā palāta, kurā pēc šā lēmuma darbojas tiesnesis referents, ja nav uzsākta apspriede par lietu vai mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšana.

28. pants

Nodošana palātai, kas izskata lietas cita tiesnešu skaita sastāvā

1.   Ja to prasa lietas juridiskā sarežģītība vai svarīgums, vai arī īpaši apstākļi, lietu var nodot virspalātai vai palātai, kuras sastāvā ir citāds tiesnešu skaits.

2.   Palāta, kas izskata lietu, vai Vispārējās tiesas priekšsēdētājs jebkurā tiesvedības posmā pēc savas ierosmes vai kādas puses pieteikuma var ierosināt kopsapulcei, lai lieta tiktu nodota atbilstoši 1. punktam.

3.   Lēmumu par lietas nodošanu palātai, kas izskata lietas lielāka tiesnešu skaita sastāvā, pieņem kopsapulce.

4.   Lēmumu par lietas nodošanu palātai, kas izskata lietas mazāka tiesnešu skaita sastāvā, pieņem kopsapulce, pirms tam uzklausot puses.

5.   Ja to lūdz dalībvalsts vai Savienības iestāde, kas ir lietas dalībniece, lietu iztiesā palāta, kas izskata lietas vismaz piecu tiesnešu sastāvā.

29. pants

Deleģēšana tiesnesim vienpersoniski

1.   Turpmāk minētās lietas, kuras ir nodotas palātai, kas izskata lietas trīs tiesnešu sastāvā, var iztiesāt tiesnesis referents vienpersoniski, ja to tiesību un faktu jautājumi nav sarežģīti, ja tās nav īpaši svarīgas, ja nepastāv citi īpaši apstākļi un tās ir piemērotas šādai iztiesāšanai un ja tās ir deleģētas atbilstoši šajā pantā paredzētajiem nosacījumiem:

| a) | šā Reglamenta 171. pantā paredzētās lietas; |
| --- | --- |

a)

šā Reglamenta 171. pantā paredzētās lietas;

| b) | lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 263. panta ceturto daļu, 265. panta trešo daļu un 268. pantu un kas attiecas tikai uz jautājumiem, kuri jau ir atrisināti iedibinātā judikatūrā, vai kas ietilpst virknē lietu ar vienādu priekšmetu, no kurām vienā jau ir likumīgā spēkā stājies galīgs nolēmums; |
| --- | --- |

b)

lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 263. panta ceturto daļu, 265. panta trešo daļu un 268. pantu un kas attiecas tikai uz jautājumiem, kuri jau ir atrisināti iedibinātā judikatūrā, vai kas ietilpst virknē lietu ar vienādu priekšmetu, no kurām vienā jau ir likumīgā spēkā stājies galīgs nolēmums;

| c) | lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 272. pantu. |
| --- | --- |

c)

lietas, kas ierosinātas saskaņā ar LESD 272. pantu.

2.   Tiesnesim izskatīšanai vienpersoniski nevar deleģēt:

| a) | prasības atcelt vispārpiemērojamu tiesību aktu vai lietas, kurās skaidri izvirzīta iebilde par vispārpiemērojama tiesību akta prettiesiskumu; |
| --- | --- |

a)

prasības atcelt vispārpiemērojamu tiesību aktu vai lietas, kurās skaidri izvirzīta iebilde par vispārpiemērojama tiesību akta prettiesiskumu;

| b) | lietas, kas attiecas uz:






  — | konkurences un koncentrāciju kontroles noteikumu īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

b)

lietas, kas attiecas uz:

—

konkurences un koncentrāciju kontroles noteikumu īstenošanu,

| — | noteikumu, kas attiecas uz valsts atbalstu, īstenošanu, |
| --- | --- |

—

noteikumu, kas attiecas uz valsts atbalstu, īstenošanu,

| — | noteikumu, kas attiecas uz tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, īstenošanu, |
| --- | --- |

—

noteikumu, kas attiecas uz tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, īstenošanu,

| — | noteikumu, kas attiecas uz lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, īstenošanu, izņemot lietas, kas ietilpst virknē lietu ar vienādu priekšmetu, no kurām vienā jau ir likumīgā spēkā stājies galīgs nolēmums. |
| --- | --- |

—

noteikumu, kas attiecas uz lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, īstenošanu, izņemot lietas, kas ietilpst virknē lietu ar vienādu priekšmetu, no kurām vienā jau ir likumīgā spēkā stājies galīgs nolēmums.

3.   Lēmumu par lietas deleģēšanu tiesnesim vienpersoniski pēc pušu uzklausīšanas pieņem palāta, kura izskata lietas trīs tiesnešu sastāvā un kurā lieta ir iesniegta izskatīšanai. Ja dalībvalsts vai Savienības iestāde, kas ir lietas dalībniece, iebilst, ka lietu izskata tiesnesis vienpersoniski, lietu atstāj izskatīšanai palātā, kurā darbojas tiesnesis referents.

4.   Tiesnesis nodod lietu palātai, ja viņš konstatē, ka ir beiguši pastāvēt apstākļi, kas pieļauj lietas deleģēšanu.

5. nodaļa

ĢENERĀLADVOKĀTU NORĪKOŠANA

30. pants

Gadījumi, kuros norīko ģenerāladvokātu

Ģenerāladvokāts var palīdzēt Vispārējai tiesai, ja tā uzskata, ka to prasa lietas juridiskā vai faktiskā sarežģītība.

31. pants

Ģenerāladvokāta norīkošanas kārtība

1.   Lēmumu kādā konkrētā lietā norīkot ģenerāladvokātu pieņem kopsapulce pēc palātas, kurai šī lieta ir tikusi iedalīta vai kurai tā ir tikusi nodota, lūguma.

2.   Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko tiesnesi, kurš attiecīgajā lietā pilda ģenerāladvokāta pienākumus.

3.   Pēc šādas norīkošanas ģenerāladvokāta apsvērumus uzklausa pirms 16., 28., 45., 68., 70., 83., 87., 90., 92., 98., 103., 105., 106., 113., 126.–132., 144., 151., 165., 168., 169. un 207.–209. pantā paredzēto lēmumu pieņemšanas.

6. nodaļa

KANCELEJA

1. iedaļa

1. iedaļa

Sekretārs

Sekretārs

32. pants

Sekretāra iecelšana

1.   Vispārējā tiesa ieceļ sekretāru.

2.   Ja sekretāra amata vieta ir brīva, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē sludinājumu. Ieinteresētās personas termiņā, kas nevar būt īsāks par trim nedēļām, tiek aicinātas iesniegt savu kandidatūru, pievienojot visas ziņas par savu valstspiederību, akadēmiskajiem grādiem, valodu zināšanām, pašreizējo un iepriekšējām darba vietām, kā arī pieredzi tieslietu un starptautiskajā jomā, ja tāda viņām ir.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3.   Balsošana notiek saskaņā ar 9. panta 3. punktā noteikto procedūru.

4.   Sekretāru ieceļ uz sešiem gadiem. Viņu var iecelt amatā atkārtoti. Vispārējā tiesa var nolemt esošo sekretāru iecelt šajā amatā atkārtoti, neizmantojot 2. punktā paredzēto procedūru. Šajā gadījumā piemēro 3. punktu.

5.   Sekretārs nodod 5. pantā paredzēto zvērestu un paraksta 6. pantā paredzēto deklarāciju.

6.   Sekretāru var atbrīvot no amata vienīgi tad, ja viņš vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus. Vispārējā tiesa lemj bez sekretāra klātbūtnes pēc tam, kad viņam ir dota iespēja izteikt savus apsvērumus.

7.   Ja sekretāra amats kļūst brīvs pirms parastā pilnvaru termiņa beigām, Vispārējā tiesa uz sešiem gadiem ieceļ jaunu sekretāru.

8.   Saskaņā ar šo pantu ievēlētā sekretāra uzvārdu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

33. pants

Sekretāra palīgs

Ievērojot procedūru, kas attiecas uz sekretāru, Vispārējā tiesa var iecelt vienu vai vairākus sekretāra palīgus, kuru pienākums ir palīdzēt sekretāram un aizstāt viņu prombūtnē.

34. pants

Sekretāra un sekretāra palīga prombūtne

Sekretāra un vajadzības gadījumā sekretāra palīga prombūtnē Vispārējās tiesas priekšsēdētājs norīko kādu ierēdni vai citu darbinieku pildīt sekretāra pienākumus.

35. pants

Sekretāra pilnvaras

1.   Sekretārs Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pakļautībā ir atbildīgs par dokumentu pieņemšanu, nodošanu un glabāšanu, kā arī par to izsniegšanu atbilstīgi šim Reglamentam.

2.   Sekretārs palīdz Vispārējās tiesas locekļiem visu viņu oficiālo pienākumu izpildē.

3.   Sekretāra glabāšanā ir zīmogi, un viņš ir atbildīgs par Vispārējās tiesas arhīvu. Viņš atbild par Vispārējās tiesas publikācijām, it īpaši par judikatūras krājumu publicēšanu un par dokumentu attiecībā uz Vispārējo tiesu izplatīšanu internetā.

4.   Sekretārs Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pakļautībā nodrošina Vispārējās tiesas administratīvo vadību, finanšu pārvaldi un grāmatvedību; šo pienākumu izpildē viņam palīdz Eiropas Savienības Tiesas dienesti.

5.   Sekretārs piedalās Vispārējās tiesas sēdēs, ja vien šajā Reglamentā nav paredzēts citādi.

36. pants

Reģistrs

1.   Kancelejā sekretāra uzraudzībā tur reģistru, kurā iesniegšanas kārtībā reģistrē visus procesuālos dokumentus.

2.   Kad dokuments ir reģistrēts, sekretārs par to izdara atzīmi uz procesuālā dokumenta oriģināleksemplāra vai eksemplāra, ko saskaņā ar 74. pantu pieņemta lēmuma izpratnē uzskata par šā dokumenta oriģinālu, un pēc lietas dalībnieku pieteikuma uz kopijām, kas šim nolūkam ir iesniegtas.

3.   Ierakstiem reģistrā un iepriekšējā punktā noteiktajām atzīmēm ir publiska ticamība.

37. pants

Iepazīšanās ar reģistru

Ikviens var kancelejā iepazīties ar reģistru un saņemt tā kopijas vai izrakstus no tā atbilstīgi kancelejas izcenojumiem, kurus pēc sekretāra priekšlikuma nosaka Vispārējā tiesa.

38. pants

Piekļuve lietas materiāliem

1.   Ievērojot 68. panta 4. punkta, 103.–105. panta, kā arī 144. panta 7. punkta noteikumus, ikviens lietas dalībnieks tiesvedībā var piekļūt lietas materiāliem un atbilstīgi 37. pantā paredzētajiem kancelejas izcenojumiem var saņemt procesuālo dokumentu kopijas, kā arī apliecinātus rīkojumu un spriedumu norakstus.

2.   Neviena trešā persona – ne privāttiesību, ne publisko tiesību subjekts – nevar piekļūt lietas materiāliem, ja nav saņemta tieša Vispārējās tiesas priekšsēdētāja atļauja pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas. Šī atļauja var tikt piešķirta pilnībā vai daļēji vienīgi tad, ja tiek iesniegts rakstveida pieteikums, kuram pievienots detalizēts leģitīmās intereses piekļūt minētajiem lietas materiāliem pamatojums.

2. iedaļa

2. iedaļa

Dienesti

Dienesti

39. pants

Ierēdņi un pārējie darbinieki

1.   Ierēdņus un pārējos darbiniekus, kuru pienākums ir tieši palīdzēt priekšsēdētājam, tiesnešiem un sekretāram, ieceļ saskaņā ar regulu, ar ko nosaka Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Viņi ir sekretāra padotībā un Vispārējās tiesas priekšsēdētāja pakļautībā.

2.   Viņi Vispārējās tiesas priekšsēdētājam sekretāra klātbūtnē nodod vienu no šiem zvērestiem:

“Es zvēru uzticīgi, diskrēti un pēc labākās apziņas pildīt Vispārējās tiesas uzdotos pienākumus.”

vai

“Es svinīgi solu uzticīgi, diskrēti un pēc labākās apziņas pildīt Vispārējās tiesas uzdotos pienākumus.”

7. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS DARBS

40. pants

Vispārējās tiesas sēžu vieta

Vienu vai vairākas konkrētas sēdes Vispārējā tiesa var noturēt vietā, kas nav Vispārējās tiesas mītne.

41. pants

Vispārējās tiesas darba kalendārs

1.   Vispārējās tiesas oficiālais darba gads sākas kalendārā gada 1. septembrī un beidzas nākamā gada 31. augustā.

2.   Vispārējās tiesas oficiālās brīvdienas nosaka Vispārējā tiesa.

3.   Steidzamos gadījumos Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un palātu priekšsēdētāji var tiesnešus un vajadzības gadījumā ģenerāladvokātus sasaukt Vispārējās tiesas oficiālo brīvdienu laikā.

4.   Vispārējā tiesa ievēro tās valsts svētku dienas, kurā atrodas tās mītne.

5.   Attiecīgos apstākļos Vispārējā tiesa var tiesnešiem piešķirt atvaļinājumu.

6.   Vispārējās tiesas oficiālo brīvdienu datumus katru gadu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

42. pants

Kopsapulce

1.   Lēmumus par iekšējiem administratīviem jautājumiem un 7., 9., 11., 13., 15., 16., 18., 25., 28., 31.–33., 41., 74. un 224. pantā paredzētos lēmumus Vispārējā tiesa pieņem kopsapulcē, kurā ar lemšanas balsstiesībām piedalās visi tiesneši, ja vien šajā Reglamentā nav paredzēts citādi. Ja vien Vispārējā tiesa nelemj citādi, kopsapulcē piedalās sekretārs.

2.   Ja pēc tam, kad ir sasaukta Vispārējās tiesas kopsapulce, konstatē, ka nav sasniegts Statūtu 17. panta ceturtajā daļā paredzētais kvorums, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs sēdi atliek līdz laikam, kad ir kvorums.

43. pants

Protokolu sagatavošana

1.   Ja Vispārējā tiesa notur sēdi sekretāra klātbūtnē, sekretārs vajadzības gadījumā raksta protokolu, kuru atkarībā no situācijas paraksta Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vai palātas priekšsēdētājs un sekretārs.

2.   Ja Vispārējā tiesa notur sēdi bez sekretāra klātbūtnes, tā vajadzības gadījumā uzdod rakstīt protokolu tiesnesim ar vismazāko amata stāžu 8. panta nozīmē, kuru atkarībā no situācijas paraksta Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vai palātas priekšsēdētājs un minētais tiesnesis.

II SADAĻA

II SADAĻA

VALODU LIETOJUMS

VALODU LIETOJUMS

44. pants

Tiesvedības valoda

Tiesvedības valoda ir angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valoda.

45. pants

Tiesvedības valodas noteikšana

1.   Tiešajās prasībās 1. panta nozīmē tiesvedības valodu izvēlas prasītājs, ja vien nav piemērojami šādi noteikumi:

| a) | ja atbildētājs ir dalībvalsts vai fiziska vai juridiska persona, kam ir kādas dalībvalsts valstspiederība, tad tiesvedības valoda ir attiecīgās dalībvalsts oficiālā valoda; ja šajā valstī ir vairāk nekā viena oficiālā valoda, prasītājs var izvēlēties kādu no šīm valodām; |
| --- | --- |

a)

ja atbildētājs ir dalībvalsts vai fiziska vai juridiska persona, kam ir kādas dalībvalsts valstspiederība, tad tiesvedības valoda ir attiecīgās dalībvalsts oficiālā valoda; ja šajā valstī ir vairāk nekā viena oficiālā valoda, prasītājs var izvēlēties kādu no šīm valodām;

| b) | pēc kopīga pušu pieteikuma visā tiesvedībā vai tās daļā var atļaut lietot kādu citu no 44. pantā minētajām valodām; |
| --- | --- |

b)

pēc kopīga pušu pieteikuma visā tiesvedībā vai tās daļā var atļaut lietot kādu citu no 44. pantā minētajām valodām;

| c) | atkāpjoties no b) apakšpunkta, pēc viena lietas dalībnieka pieteikuma un pēc pārējo lietas dalībnieku uzklausīšanas kā tiesvedības valodu visā tiesvedībā vai tās daļā var atļaut lietot kādu citu no 44. pantā minētajām valodām; šādu pieteikumu nedrīkst iesniegt kāda no iestādēm. |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no b) apakšpunkta, pēc viena lietas dalībnieka pieteikuma un pēc pārējo lietas dalībnieku uzklausīšanas kā tiesvedības valodu visā tiesvedībā vai tās daļā var atļaut lietot kādu citu no 44. pantā minētajām valodām; šādu pieteikumu nedrīkst iesniegt kāda no iestādēm.

2.   Lēmumu par iepriekš minētajiem pieteikumiem pieņem priekšsēdētājs; ja priekšsēdētājs ierosina to apmierināt bez visu lietas dalībnieku piekrišanas, viņam tas ir jānodod izlemšanai Vispārējai tiesai.

3.   Neskarot 1. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētos noteikumus:

| a) | Statūtu I pielikuma 9. un 10. pantā paredzētajā apelācijas tiesvedībā par Civildienesta tiesas nolēmumiem tiesvedības valoda ir tā valoda, kurā pieņemts Civildienesta tiesas nolēmums, par ko ir iesniegta apelācijas sūdzība; |
| --- | --- |

a)

Statūtu I pielikuma 9. un 10. pantā paredzētajā apelācijas tiesvedībā par Civildienesta tiesas nolēmumiem tiesvedības valoda ir tā valoda, kurā pieņemts Civildienesta tiesas nolēmums, par ko ir iesniegta apelācijas sūdzība;

| b) | pieteikumos par labošanu, pieteikumos par papildsprieduma taisīšanu, protestos par aizmugurisku spriedumu, trešās personas protestos, kā arī pieteikumos interpretēt vai pārskatīt nolēmumu vai dokumentos, ar ko apstrīd lēmumus par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem, tiesvedības valoda ir tā, kurā ir sagatavots ar šiem pieteikumiem vai dokumentiem saistītais nolēmums. |
| --- | --- |

b)

pieteikumos par labošanu, pieteikumos par papildsprieduma taisīšanu, protestos par aizmugurisku spriedumu, trešās personas protestos, kā arī pieteikumos interpretēt vai pārskatīt nolēmumu vai dokumentos, ar ko apstrīd lēmumus par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem, tiesvedības valoda ir tā, kurā ir sagatavots ar šiem pieteikumiem vai dokumentiem saistītais nolēmums.

4.   Neskarot 1. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētos noteikumus, tiešajās prasībās, kas vērstas pret 1. pantā minētā Biroja Apelāciju padomju lēmumiem un attiecas uz normu, kas regulē intelektuālā īpašuma režīmu, piemērošanu:

| a) | tiesvedības valodu izvēlas prasītājs, ja viņš ir bijis vienīgais procesa Biroja Apelāciju padomē dalībnieks; |
| --- | --- |

a)

tiesvedības valodu izvēlas prasītājs, ja viņš ir bijis vienīgais procesa Biroja Apelāciju padomē dalībnieks;

| b) | prasības pieteikuma valoda, ko prasītājs izvēlējies no 44. pantā paredzētajām valodām, kļūst par tiesvedības valodu, ja neviens no procesa Biroja Apelāciju padomē dalībniekiem pret to neiebilst termiņā, ko sekretārs šim nolūkam noteicis pēc prasības pieteikuma iesniegšanas; |
| --- | --- |

b)

prasības pieteikuma valoda, ko prasītājs izvēlējies no 44. pantā paredzētajām valodām, kļūst par tiesvedības valodu, ja neviens no procesa Biroja Apelāciju padomē dalībniekiem pret to neiebilst termiņā, ko sekretārs šim nolūkam noteicis pēc prasības pieteikuma iesniegšanas;

| c) | ja kāds no procesa Biroja Apelāciju padomē dalībniekiem, izņemot prasītāju, iebilst pret prasības pieteikuma valodu, par tiesvedības valodu kļūst Vispārējā tiesā apstrīdētā lēmuma valoda; šādā gadījumā sekretārs nodrošina prasības pieteikuma tulkojumu tiesvedības valodā. |
| --- | --- |

c)

ja kāds no procesa Biroja Apelāciju padomē dalībniekiem, izņemot prasītāju, iebilst pret prasības pieteikuma valodu, par tiesvedības valodu kļūst Vispārējā tiesā apstrīdētā lēmuma valoda; šādā gadījumā sekretārs nodrošina prasības pieteikuma tulkojumu tiesvedības valodā.

46. pants

Tiesvedības valodas izmantošana

1.   Tiesvedības valodu it īpaši izmanto lietas dalībnieku procesuālajos rakstos un mutvārdu paskaidrojumos, tostarp pievienotajos materiālos, kā arī Vispārējās tiesas sēžu protokolos un nolēmumos.

2.   Visiem iesniegtajiem vai pievienotajiem materiāliem, kas sagatavoti kādā citā valodā, jāpievieno tulkojums tiesvedības valodā.

3.   Tomēr attiecībā uz apjomīgiem materiāliem var iesniegt izrakstu tulkojumus. Priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai kāda lietas dalībnieka pieteikuma jebkurā laikā var lūgt iesniegt pilnu vai pilnīgāku tulkojumu.

4.   Atkāpjoties no iepriekšējiem noteikumiem, dalībvalstis, iestājoties lietā, kuru izskata Vispārējā tiesa, ir tiesīgas izmantot savu oficiālo valodu. Šis noteikums attiecas gan uz rakstveida dokumentiem, gan mutvārdu paziņojumiem. Sekretārs nodrošina šādu dokumentu vai paziņojumu tulkošanu tiesvedības valodā.

5.   Valstīm, kas nav dalībvalstis, bet kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, kā arī EBTA Uzraudzības iestādei, iestājoties lietā, kuru izskata Vispārējā tiesa, var atļaut izmantot kādu no 44. pantā minētajām valodām, kas nav tiesvedības valoda. Šis noteikums attiecas gan uz rakstveida dokumentiem, gan mutvārdu paziņojumiem. Sekretārs nodrošina šādu dokumentu vai paziņojumu tulkošanu tiesvedības valodā.

6.   Ja liecinieks vai eksperts paziņo, ka viņš nespēj pienācīgi izteikties nevienā no 44. pantā minētajām valodām, priekšsēdētājs var atļaut viņam izteikties kādā citā valodā. Sekretārs nodrošina tulkošanu tiesvedības valodā.

7.   Priekšsēdētājs kādu no 44. pantā minētajām valodām, kas nav tiesvedības valoda, var izmantot debašu vadīšanai, tiesneši un attiecīgā gadījumā ģenerāladvokāts – uzdodot jautājumus, un ģenerāladvokāts – sniedzot secinājumus. Sekretārs nodrošina tulkošanu tiesvedības valodā.

47. pants

Sekretāra pienākumi valodu lietojuma jomā

Sekretārs pēc tiesneša vai ģenerāladvokāta lūguma vai lietas dalībnieka pieteikuma nodrošina Vispārējā tiesā notiekošās tiesvedības laikā teiktā vai rakstītā tulkojumu kādā no 44. pantā minētajām valodām pēc attiecīgās personas izvēles.

48. pants

Valodu lietojums Vispārējās tiesas publikācijās

Vispārējās tiesas publikācijas sagatavo valodās, kas minētas Padomes Regulas Nr. 1 1. pantā.

49. pants

Autentiski dokumenti

Dokumenti, kas sagatavoti tiesvedības valodā vai attiecīgā gadījumā kādā no valodām, kuru izmantošana ir atļauta saskaņā ar 45. un 46. pantu, ir autentiski.

III SADAĻA

III SADAĻA

TIEŠĀS PRASĪBAS

TIEŠĀS PRASĪBAS

50. pants

Darbības joma

Šīs sadaļas normas attiecas uz tiešajām prasībām 1. panta nozīmē.

1. nodaļa

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. iedaļa

1. iedaļa

Lietas dalībnieku pārstāvība

Lietas dalībnieku pārstāvība

51. pants

Pārstāvības pienākums

1.   Lietas dalībnieki ir jāpārstāv pārstāvjiem vai advokātiem saskaņā ar Statūtu 19. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Advokātam, kas pārstāv lietas dalībnieku vai palīdz lietas dalībniekam, jāiesniedz kancelejā apliecinošs dokuments par to, ka viņš ir tiesīgs praktizēt dalībvalsts vai citas valsts, kura ir EEZ līguma līgumslēdzēja puse, tiesā.

3.   Advokātiem, ja viņi pārstāv privāttiesību juridisko personu, kancelejā ir jāiesniedz šīs personas pilnvarojums.

4.   Ja netiek iesniegti 2. un 3. punktā paredzētie dokumenti, sekretārs attiecīgajam lietas dalībniekam nosaka pieņemamu termiņu, kurā šie dokumenti ir jāiesniedz. Ja noteiktajā termiņā dokumenti nav iesniegti, Vispārējā tiesa lemj par to, vai šīs prasības neievērošana prasības pieteikumu vai procesuālo rakstu nepadara formāli nepieņemamu.

2. iedaļa

2. iedaļa

Lietas dalībnieku pārstāvju tiesības un pienākumi

Lietas dalībnieku pārstāvju tiesības un pienākumi

52. pants

Privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi

1.   Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem, kas piedalās tiesvedībā Vispārējā tiesā vai kādā citā tiesu iestādē, kurai Vispārējā tiesa devusi tiesas uzdevumu, ir imunitāte attiecībā uz visu, ko viņi teikuši vai rakstījuši par attiecīgo lietu vai tās dalībniekiem.

2.   Pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem turklāt ir arī šādas privilēģijas un atvieglojumi:

| a) | attiecībā uz materiāliem un dokumentiem, kas ir saistīti ar tiesvedību, neveic kratīšanu un konfiskāciju; domstarpību gadījumā muitas vai policijas ierēdņi šādus materiālus un dokumentus var aizzīmogot; šādā gadījumā tos nekavējoties nogādā Vispārējā tiesā pārbaudei, ko veic sekretāra un attiecīgās personas klātbūtnē; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz materiāliem un dokumentiem, kas ir saistīti ar tiesvedību, neveic kratīšanu un konfiskāciju; domstarpību gadījumā muitas vai policijas ierēdņi šādus materiālus un dokumentus var aizzīmogot; šādā gadījumā tos nekavējoties nogādā Vispārējā tiesā pārbaudei, ko veic sekretāra un attiecīgās personas klātbūtnē;

| b) | pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem ir tiesības pienākumu izpildes vajadzībām netraucēti ceļot. |
| --- | --- |

b)

pārstāvjiem, padomdevējiem un advokātiem ir tiesības pienākumu izpildes vajadzībām netraucēti ceļot.

53. pants

Lietas dalībnieku pārstāvju statuss

1.   Lai izmantotu 52. pantā norādītās privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus, personām, kam uz to ir tiesības, ir jāapliecina to statuss:

| a) | pārstāvja statusu apliecina viņa pilnvarotāja izdots dokuments, kuram ir publiska ticamība un kura kopiju tas nekavējoties iesniedz sekretāram; |
| --- | --- |

a)

pārstāvja statusu apliecina viņa pilnvarotāja izdots dokuments, kuram ir publiska ticamība un kura kopiju tas nekavējoties iesniedz sekretāram;

| b) | advokāta statusu apliecina apliecinošs dokuments par to, ka viņš ir tiesīgs praktizēt dalībvalsts vai citas valsts, kura ir EEZ līguma līgumslēdzēja puse, tiesā, un, ja viņš pārstāv privāttiesību juridisko personu, šīs personas pilnvarojums; |
| --- | --- |

b)

advokāta statusu apliecina apliecinošs dokuments par to, ka viņš ir tiesīgs praktizēt dalībvalsts vai citas valsts, kura ir EEZ līguma līgumslēdzēja puse, tiesā, un, ja viņš pārstāv privāttiesību juridisko personu, šīs personas pilnvarojums;

| c) | padomdevēja statusu apliecina tā lietas dalībnieka pilnvarojums, kuram viņš palīdz. |
| --- | --- |

c)

padomdevēja statusu apliecina tā lietas dalībnieka pilnvarojums, kuram viņš palīdz.

2.   Vajadzības gadījumā sekretārs tām izdod apliecinošu dokumentu. Šā apliecinošā dokumenta derīguma termiņš ir ierobežots. To ir iespējams pagarināt vai saīsināt atbilstīgi tiesvedības ilgumam.

54. pants

Imunitātes atcelšana

1.   Šā Reglamenta 52. pantā noteiktās privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus piešķir vienīgi pienācīgas tiesvedības norises interesēs.

2.   Vispārējā tiesa, ja tā uzskata, ka tas netraucēs pienācīgai tiesvedības norisei, imunitāti var atcelt.

55. pants

Aizliegums piedalīties tiesvedībā

1.   Ja Vispārējā tiesa uzskata, ka kāda pārstāvja, padomdevēja vai advokāta attieksme pret Vispārējo tiesu, priekšsēdētāju, tiesnesi vai sekretāru nav saderīga ar cieņu pret Vispārējo tiesu vai ar pareizas tiesvedības prasībām vai ka šis pārstāvis, padomdevējs vai advokāts savas tiesības izmanto neatbilstīgi mērķiem, kam tās ir piešķirtas, tad Vispārējā tiesa to norāda attiecīgajai personai. Vispārējā tiesa par to var informēt kompetentās iestādes, kurām ir pakļauta attiecīgā persona. Šīm iestādēm adresētās vēstules kopiju nosūta arī attiecīgajai personai.

2.   Tādu pašu iemeslu dēļ Vispārējā tiesa, uzklausījusi attiecīgo personu un izdodot motivētu rīkojumu, jebkurā brīdī var liegt pārstāvim, padomdevējam vai advokātam piedalīties tiesvedībā. Šo rīkojumu izpilda uzreiz.

3.   Ja pārstāvim, padomdevējam vai advokātam liedz piedalīties tiesvedībā, to aptur uz laiku, ko nosaka Vispārējās tiesas priekšsēdētājs, lai ļautu attiecīgajam lietas dalībniekam iecelt jaunu pārstāvi, padomdevēju vai advokātu.

4.   Saskaņā ar šo pantu pieņemtos nolēmumus var atcelt.

56. pants

Augstskolu pasniedzēji

Šīs iedaļas noteikumi attiecas uz Statūtu 19. panta septītajā daļā paredzētajiem augstskolu pasniedzējiem.

3. iedaļa

3. iedaļa

Dokumentu izsniegšana

Dokumentu izsniegšana

57. pants

Dokumentu izsniegšanas veidi

1.   Neskarot 77. panta 2. punktu un 80. panta 1. punktu, Statūtos un šajā Reglamentā paredzēto dokumentu izsniegšanu sekretārs nodrošina 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu.

2.   Ja tehnisku iemeslu vai dokumenta veida vai apjoma dēļ izsniegšana 1. punktā paredzētajā kārtībā nav iespējama vai nav izpildāma, to veic, vai nu uz attiecīgā lietas dalībnieka pārstāvja adresi pa pastu nosūtot izsniedzamā dokumenta kopiju ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu, vai arī nogādājot šo kopiju personiski un saņemot parakstu par saņemšanu. Adresātu par to informē 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu. Dokumentu uzskata par izsniegtu desmitajā dienā pēc ierakstītā sūtījuma iesniegšanas pasta iestādē vietā, kurā atrodas Vispārējās tiesas mītne, izņemot gadījumus, kad ar paziņojumu par saņemšanu pierāda, ka sūtījums ir saņemts citā dienā, vai kad adresāts trīs nedēļu laikā pēc informācijas saņemšanas 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu informē sekretāru, ka izsniedzamais dokuments pie viņa nav nonācis.

3.   Sekretārs sagatavo un apliecina atbilstoši 2. punktam izsniedzamās dokumentu kopijas, izņemot gadījumus, kad lietas dalībnieki paši iesniedz kopijas saskaņā ar 73. panta 2. punktu.

4.   Vispārējā tiesa, pieņemot lēmumu, var paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem procesuālo dokumentu var izsniegt elektroniski. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. iedaļa

4. iedaļa

Termiņi

Termiņi

58. pants

Termiņu aprēķināšana

1.   Termiņus, kas procesuālo darbību veikšanai ir noteikti Līgumos, Statūtos vai šajā Reglamentā, skaita šādi:

| a) | ja dienās, nedēļās, mēnešos vai gados izteiktu termiņu ir jāsāk skaitīt no kāda notikuma vai darbības brīža, tad dienu, kad notiek attiecīgais notikums vai darbība, attiecīgajā termiņā neiekļauj; |
| --- | --- |

a)

ja dienās, nedēļās, mēnešos vai gados izteiktu termiņu ir jāsāk skaitīt no kāda notikuma vai darbības brīža, tad dienu, kad notiek attiecīgais notikums vai darbība, attiecīgajā termiņā neiekļauj;

| b) | nedēļās, mēnešos vai gados izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas, mēneša vai gada tās pašas nedēļas dienas vai arī tā paša datuma, kurā ir noticis notikums vai darbība, no kuras sāk skaitīt attiecīgo termiņu, beigās; ja mēnešos vai gados izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējās dienas beigās; |
| --- | --- |

b)

nedēļās, mēnešos vai gados izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas, mēneša vai gada tās pašas nedēļas dienas vai arī tā paša datuma, kurā ir noticis notikums vai darbība, no kuras sāk skaitīt attiecīgo termiņu, beigās; ja mēnešos vai gados izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējās dienas beigās;

| c) | ja termiņš ir izteikts mēnešos un dienās, to vispirms skaita pilnos mēnešos un pēc tam – dienās; |
| --- | --- |

c)

ja termiņš ir izteikts mēnešos un dienās, to vispirms skaita pilnos mēnešos un pēc tam – dienās;

| d) | termiņos iekļauj sestdienas, svētdienas un svētku dienas; |
| --- | --- |

d)

termiņos iekļauj sestdienas, svētdienas un svētku dienas;

| e) | termiņu skaitīšanu neaptur Vispārējās tiesas oficiālajās brīvdienās. |
| --- | --- |

e)

termiņu skaitīšanu neaptur Vispārējās tiesas oficiālajās brīvdienās.

2.   Ja termiņa pēdējā diena ir sestdiena, svētdiena vai svētku diena, termiņa pēdējā diena ir nākamā darbdiena.

3.   Uz Vispārējo tiesu attiecas Tiesas sagatavotais svētku dienu saraksts, kas ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

59. pants

Tiesvedība par Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu iestādes aktu

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Ja termiņš, kas atvēlēts prasības celšanai par iestādes pieņemtu aktu, sākas no šā akta publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dienas, termiņu 58. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē skaita no 14. dienas beigām pēc šīs publicēšanas dienas.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

60. pants

Termiņš, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu

Procesuālos termiņus pagarina par vienotu desmit dienu termiņu, kas noteikts, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu.

61. pants

Termiņu noteikšana un pagarināšana

1.   Visus saskaņā ar šo Reglamentu noteiktos termiņus var pagarināt tas, kurš attiecīgo termiņu ir noteicis.

2.   Priekšsēdētājs var deleģēt sekretāram paraksta tiesības, lai viņš varētu noteikt un pagarināt termiņus, kurus saskaņā ar šo Reglamentu nosaka priekšsēdētājs.

62. pants

Pēc termiņa beigām iesniegti procesuālie dokumenti

Procesuālo dokumentu, kas iesniegts kancelejā pēc termiņa, kuru priekšsēdētājs vai sekretārs noteicis saskaņā ar šo Reglamentu, beigām, var pieņemt, vienīgi pamatojoties uz šajā ziņā pieņemtu priekšsēdētāja lēmumu.

5. iedaļa

5. iedaļa

Tiesvedības norise un lietu izskatīšana

Tiesvedības norise un lietu izskatīšana

63. pants

Tiesvedības norise

Neskarot Statūtos vai šajā Reglamentā paredzētas īpašas normas, tiesvedībai Vispārējā tiesā ir rakstveida un mutvārdu daļa.

64. pants

Tiesvedības sacīkstes raksturs

Ievērojot 68. panta 4. punkta, 104. panta, 105. panta 8. punkta, kā arī 144. panta 7. punkta noteikumus, Vispārējā tiesa ņem vērā tikai tos procesuālos dokumentus un materiālus, kuri ir darīti pieejami lietas dalībnieku pārstāvjiem un par kuriem viņiem ir bijusi iespēja izteikt savu viedokli.

65. pants

Procesuālo dokumentu un tiesvedības laikā pieņemto nolēmumu izsniegšana

1.   Ievērojot 68. panta 4. punkta, 103.–105. panta, kā arī 144. panta 7. punkta noteikumus, lietas dalībniekiem izsniedz lietas materiāliem pievienotos procesuālos dokumentus un materiālus.

2.   Sekretārs nodrošina, ka tiesvedības laikā pieņemtie nolēmumi, kas pievienoti lietas materiāliem, tiek darīti zināmi lietas dalībniekiem.

66. pants

Anonimitāte un noteiktu datu nepubliskošana

Pēc lietas dalībnieka motivēta pieteikuma, kas iesniegts kā atsevišķs dokuments, vai pēc savas ierosmes Vispārējā tiesa dokumentos, kuri ir saistīti ar lietu un pieejami sabiedrībai, var neminēt lietas dalībnieka uzvārdu vai nosaukumu vai citu tiesvedībā minēto personu uzvārdus vai nosaukumus, vai arī noteiktus datus, ja leģitīmi iemesli pamato personas identitātes vai šo datu satura konfidencialitātes saglabāšanu.

67. pants

Lietu izskatīšanas kārtība

1.   Vispārējā tiesa tai iesniegtās lietas izskata tādā kārtībā, kādā tās ir gatavas izskatīšanai.

2.   Īpašos apstākļos priekšsēdētājs var nolemt, ka kāda lieta izskatāma prioritāri.

68. pants

Apvienošana

1.   Vairākas lietas ar identisku priekšmetu jebkurā laikā pēc Vispārējās tiesas ierosmes vai kādas puses pieteikuma var to saistības dēļ tikt apvienotas alternatīvi vai kumulatīvi tiesvedības rakstveida vai mutvārdu daļā vai galīgā nolēmuma taisīšanai.

2.   Lēmumu par apvienošanu pieņem priekšsēdētājs. Pirms šā lēmuma priekšsēdētājs nosaka pusēm termiņu, kurā tās var iesniegt savus apsvērumus par iespējamo apvienošanu, ja tās vēl nav paudušas savu viedokli šajā jautājumā.

3.   Apvienotās lietas var tikt sadalītas, ievērojot 2. punktā noteikto kārtību.

4.   Visi apvienoto lietu dalībnieki var kancelejā iepazīties ar attiecīgo apvienoto lietu materiāliem. Pēc lietas dalībnieka pieteikuma priekšsēdētājs, izdodot rīkojumu, tomēr var liegt šo iepazīšanos attiecībā uz noteiktu informāciju lietas materiālos, kas ir konfidenciāla.

5.   Neskarot 4. punktu, apvienoto lietu dalībniekiem izsniedz attiecīgo apvienoto lietu materiāliem pievienotos procesuālos dokumentus, ja to lūdz šo lietas dalībnieku pārstāvji un ja tie ir piekrituši 57. panta 4. punktā paredzētajam dokumentu izsniegšanas veidam.

69. pants

Apstākļi, kādos var apturēt tiesvedību

Neskarot 163. pantu, tiesvedību var apturēt:

| a) | apstākļos, kas noteikti Statūtu 54. panta trešajā daļā; |
| --- | --- |

a)

apstākļos, kas noteikti Statūtu 54. panta trešajā daļā;

| b) | ja Tiesā ir iesniegta apelācijas sūdzība par Vispārējās tiesas nolēmumu, ar kuru tikai daļēji atrisināta lieta pēc būtības, atrisināti procesa jautājumi attiecībā uz iebildi par kompetences neesamību vai nepieņemamību vai ar kuru noraidīts pieteikums par iestāšanos lietā; |
| --- | --- |

b)

ja Tiesā ir iesniegta apelācijas sūdzība par Vispārējās tiesas nolēmumu, ar kuru tikai daļēji atrisināta lieta pēc būtības, atrisināti procesa jautājumi attiecībā uz iebildi par kompetences neesamību vai nepieņemamību vai ar kuru noraidīts pieteikums par iestāšanos lietā;

| c) | pēc vienas puses pieteikuma ar otras puses piekrišanu; |
| --- | --- |

c)

pēc vienas puses pieteikuma ar otras puses piekrišanu;

| d) | citos īpašos gadījumos, ja to prasa pareiza tiesvedība. |
| --- | --- |

d)

citos īpašos gadījumos, ja to prasa pareiza tiesvedība.

70. pants

Lēmums par tiesvedības apturēšanu un lēmums par tiesvedības atjaunošanu

1.   Lēmumu apturēt tiesvedību pieņem priekšsēdētājs. Pirms šā lēmuma priekšsēdētājs nosaka pusēm termiņu, kurā tās var iesniegt savus apsvērumus par iespējamo tiesvedības apturēšanu, ja tās vēl nav paudušas savu viedokli šajā jautājumā.

2.   Lēmumu par tiesvedības atjaunošanu pirms apturēšanas termiņa beigām vai 71. panta 3. punktā paredzēto lēmumu pieņem saskaņā ar 1. punktā paredzēto kārtību.

71. pants

Apturēšanas ilgums un sekas

1.   Tiesvedība ir apturēta tajā dienā, kas norādīta lēmumā par apturēšanu, vai, ja šādas norādes nav, tajā dienā, kurā datēts šis lēmums.

2.   Kamēr tiesvedība ir apturēta, visu procesuālo termiņu skaitīšana ir pārtraukta, izņemot 143. panta 1. punktā paredzēto termiņu attiecībā uz iestāšanos lietā.

3.   Ja lēmumā par tiesvedības apturēšanu nav norādīts tās ilgums, tad tiesvedību atjauno dienā, kas norādīta lēmumā par tiesvedības atjaunošanu, vai, ja šādas norādes nav, dienā, kurā datēts šis lēmums par tiesvedības atjaunošanu.

4.   No dienas, kad tiesvedība pēc apturēšanas ir atjaunota, pārtrauktos procesuālos termiņus aizstāj ar jauniem termiņiem, kurus sāk skaitīt no šīs tiesvedības atjaunošanas dienas.

2. nodaļa

PROCESUĀLIE DOKUMENTI

72. pants

Kopīgie noteikumi par procesuālo dokumentu iesniegšanu

1.   Procesuālo dokumentu iesniedz kancelejā vai nu papīra formā, attiecīgā gadījumā pēc šā dokumenta oriģināleksemplāra kopijas nosūtīšanas pa faksu atbilstoši 73. panta 3. punktam, vai arī veidā, kas paredzēts saskaņā ar 74. pantu pieņemtajā Vispārējās tiesas lēmumā.

2.   Visiem procesuālajiem dokumentiem jābūt datētiem. Procesuālo termiņu skaitīšanai ņem vērā tikai to dienu un Luksemburgas Lielhercogistes laiku, kad procesuālais dokuments ir iesniegts kancelejā.

3.   Katram procesuālajam dokumentam pievieno to apstiprinošus materiālus un šo materiālu sarakstu.

4.   Ja, ņemot vērā kāda materiāla apjomu, procesuālajam dokumentam ir pievienoti tikai izraksti no tā, kancelejā iesniedz visu šo materiālu vai pilnu tā kopiju.

5.   Priekšsēdētāja noteiktos termiņos iestādes iesniedz visu procesuālo dokumentu tulkojumus citās Padomes Regulas Nr. 1 1. pantā paredzētajās valodās.

73. pants

Procesuālā dokumenta iesniegšana kancelejā papīra formā

1.   Procesuālā dokumenta oriģināleksemplāru papīra formā ar roku paraksta attiecīgā lietas dalībnieka pārstāvis vai advokāts.

2.   Šo oriģināleksemplāru, kam pievienoti visi tajā minētie pielikumi, iesniedz kopā ar trijām kopijām Vispārējās tiesas vajadzībām un vienu kopiju katram no lietas dalībniekiem. Šīs kopijas apliecina lietas dalībnieks, kurš tās iesniedz.

3.   Atkāpjoties no 72. panta 2. punkta otrā teikuma, dienu un laiku, kad parakstīta procesuālā dokumenta oriģināleksemplāra pilnu kopiju, ieskaitot 72. panta 3. punktā minēto materiālu sarakstu, saņem kancelejā pa faksu, procesuālo termiņu ievērošanas nolūkos uzskata par dienu un laiku, kad dokumenti ir iesniegti kancelejā, ar nosacījumu, ka attiecīgā parakstītā procesuālā dokumenta oriģināleksemplāru, kam pievienoti iepriekš 2. punktā minētie pielikumi un kopijas, iesniedz kancelejā vēlākais desmit dienu laikā. Uz šo desmit dienu termiņu neattiecina 60. pantu.

74. pants

Dokumentu iesniegšana elektroniski

Vispārējā tiesa, pieņemot lēmumu, var paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem procesuālo dokumentu, kas ir nosūtīts uz kanceleju elektroniski, uzskata par šā dokumenta oriģināleksemplāru. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

75. pants

Procesuālo rakstu apjoms

1.   Vispārējā tiesa atbilstoši 224. pantam nosaka saskaņā ar šo sadaļu iesniegto procesuālo rakstu maksimālo apjomu.

2.   Priekšsēdētājs var atļaut pārsniegt procesuālo rakstu maksimālo apjomu vienīgi lietās ar īpaši sarežģītiem tiesiskiem vai faktiskiem apstākļiem.

3. nodaļa

TIESVEDĪBAS RAKSTVEIDA DAĻA

76. pants

Prasības pieteikuma saturs

Statūtu 21. pantā norādītajā prasības pieteikumā ietver:

| a) | prasības pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

prasības pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | ziņas par prasītāja pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

b)

ziņas par prasītāja pārstāvi un viņa adresi;

| c) | ziņas par pusi, pret kuru ir vērsta prasība; |
| --- | --- |

c)

ziņas par pusi, pret kuru ir vērsta prasība;

| d) | strīda priekšmetu, izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī kopsavilkumu par minētajiem pamatiem; |
| --- | --- |

d)

strīda priekšmetu, izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī kopsavilkumu par minētajiem pamatiem;

| e) | prasītāja prasījumus; |
| --- | --- |

e)

prasītāja prasījumus;

| f) | attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem.

77. pants

Informācija par dokumentu izsniegšanu

1.   Tiesvedības vajadzībām prasības pieteikumā norāda, vai dokumentu izsniegšanas veids, kuram piekrīt prasītāja pārstāvis, ir 57. panta 4. punktā paredzētais veids vai fakss.

2.   Ja prasības pieteikums neatbilst 1. punktā minētajām prasībām, tad līdz attiecīgo trūkumu novēršanai visus ar tiesvedību saistītos dokumentus attiecīgajam lietas dalībniekam izsniedz, nosūtot tos ierakstītā sūtījumā šā lietas dalībnieka pārstāvim. Par pienācīgi notikušu dokumentu izsniegšanu uzskata ierakstītā sūtījuma nodošanu pasta iestādē vietā, kurā atrodas Vispārējās tiesas mītne.

78. pants

Prasības pieteikuma pielikumi

1.   Prasības pieteikumam attiecīgā gadījumā pievieno dokumentus, kas norādīti Statūtu 21. panta otrajā daļā.

2.   Prasības pieteikumam, kurš atbilstoši LESD 272. pantam iesniegts saskaņā ar šķīrējklauzulu, kas ietverta publisko tiesību vai privāttiesību līgumā, kuru noslēgusi Savienība vai kurš noslēgts tās vārdā, pievieno līguma, kurā ietverta šī klauzula, eksemplāru.

3.   Prasības pieteikumam, ko iesniedz privāttiesību juridiskā persona, pievieno nesenu tās juridiskās pastāvēšanas pierādījumu (izraksts no komercreģistra, izraksts no apvienību reģistra vai jebkāds cits dokuments, kam ir publiska ticamība).

4.   Prasības pieteikumam pievieno 51. panta 2. un 3. punktā paredzētos dokumentus.

5.   Ja prasības pieteikums neatbilst 1.–4. punktā noteiktajām prasībām, sekretārs nosaka pieņemamu termiņu, kurā prasītājam ir jāiesniedz kāds no iepriekš minētajiem dokumentiem. Ja prasītājs noteiktajā termiņā nenovērš trūkumus, Vispārējā tiesa lemj par to, vai šo prasību neievērošana prasības pieteikumu nepadara formāli nepieņemamu.

79. pants

Paziņošana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, norādot pieteikuma par lietas ierosināšanu iesniegšanas dienu, pušu uzvārdus vai nosaukumus, prasītāja prasījumus, kā arī kopsavilkumu par izvirzītajiem pamatiem un galvenajiem argumentiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

80. pants

Prasības pieteikuma izsniegšana

1.   Prasības pieteikumu izsniedz atbildētājam, apliecinātu prasības pieteikuma kopiju nosūtot pa pastu ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu vai nogādājot to personiski un saņemot parakstu par saņemšanu. Ja atbildētājs iepriekš ir piekritis, ka prasības pieteikumus viņam nogādās 57. panta 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu, prasības pieteikuma izsniegšanu var veikt attiecīgajā veidā.

2.   Gadījumos, kad piemēro 78. panta 5. punktu, prasības pieteikums ir jāizsniedz, tiklīdz tajā ir novērsti trūkumi vai tiklīdz Vispārējā tiesa to ir atzinusi par pieņemamu saskaņā ar minētajā pantā izklāstītajām prasībām.

81. pants

Iebildumu raksts

1.   Divu mēnešu laikā pēc tam, kad atbildētājam ir izsniegts prasības pieteikums, viņš iesniedz iebildumu rakstu, kurā ietver:

| a) | atbildētāja uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

atbildētāja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | ziņas par atbildētāja pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

b)

ziņas par atbildētāja pārstāvi un viņa adresi;

| c) | izvirzītos pamatus un argumentus; |
| --- | --- |

c)

izvirzītos pamatus un argumentus;

| d) | atbildētāja prasījumus; |
| --- | --- |

d)

atbildētāja prasījumus;

| e) | attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem.

2.   Iebildumu rakstam piemēro 77. pantu un 78. panta 3.–5. punktu.

3.   Pēc atbildētāja motivēta pieteikuma priekšsēdētājs izņēmuma apstākļos var pagarināt 1. punktā noteikto termiņu.

82. pants

Dokumentu nosūtīšana

Ja Eiropas Parlaments, Padome vai Eiropas Komisija nav lietas dalībnieki, Vispārējā tiesa tiem nosūta prasības pieteikuma un iebildumu raksta kopijas (bez to pielikumiem), lai tie varētu izvērtēt, vai ir notikusi atsaukšanās uz to aktu nepiemērojamību saskaņā ar LESD 277. pantu.

83. pants

Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku

1.   Prasības pieteikumu un iebildumu rakstu var papildināt ar prasītāja replikas rakstu un atbildētāja atbildes rakstu uz repliku, ja vien Vispārējā tiesa nepieņem lēmumu, ka otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa nav vajadzīga, jo lietas materiālu saturs ir pietiekami pilnīgs.

2.   Ja Vispārējā tiesa pieņem lēmumu, ka otrreizēja procesuālo rakstu apmaiņa nav vajadzīga, tā tomēr var atļaut pusēm papildināt lietas materiālus, ja prasītājs šajā ziņā iesniedz motivētu pieteikumu divu nedēļu laikā no attiecīgā lēmuma izsniegšanas.

3.   Priekšsēdētājs nosaka termiņu šo procesuālo dokumentu iesniegšanai. Viņš var precizēt jautājumus, par kuriem būtu jāiesniedz šis replikas raksts vai atbildes raksts uz repliku.

4. nodaļa

PAMATI, PIERĀDĪJUMI UN PRASĪBAS PIETEIKUMA GROZĪŠANA

84. pants

Jauni pamati

1.   Tiesvedības laikā nav atļauts izvirzīt jaunus pamatus, izņemot gadījumus, kad tie ir saistīti ar tādiem tiesiskiem vai faktiskiem apstākļiem, kas ir kļuvuši zināmi iztiesāšanas laikā.

2.   Attiecīgā gadījumā jaunus pamatus izvirza otrreizējā procesuālo rakstu apmaiņā, tos identificējot kā jaunus pamatus. Ja tiesiskie vai faktiskie apstākļi, kas attaisno jaunu pamatu izvirzīšanu, ir kļuvuši zināmi pēc otrreizējas procesuālo rakstu apmaiņas vai pēc tam, kad pieņemts lēmums neatļaut šādu otrreizēju apmaiņu, attiecīgā puse izvirza jaunus pamatus, tiklīdz tā uzzina par šiem apstākļiem.

3.   Neskarot Vispārējās tiesas vēlāko lēmumu par jauno pamatu pieņemamību, priekšsēdētājs dod pārējiem lietas dalībniekiem iespēju atbildēt uz šiem pamatiem.

85. pants

Pierādījumi un piedāvātie pierādījumi

1.   Pierādījumus un piedāvātos pierādījumus iesniedz pirmajā procesuālo rakstu apmaiņā.

2.   Replikas rakstā un atbildes rakstā uz repliku puses savas argumentācijas atbalstam var sniegt papildu pierādījumus vai izteikt pierādījumu piedāvājumus ar nosacījumu, ka kavēšanās šo ziņu iesniegšanā ir attaisnota.

3.   Puses izņēmuma kārtā var sniegt papildu pierādījumus vai izteikt pierādījumu piedāvājumus pirms tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšanas vai pirms Vispārējās tiesas lēmuma izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas ar nosacījumu, ka kavēšanās šo ziņu iesniegšanā ir attaisnota.

4.   Neskarot Vispārējās tiesas vēlāko lēmumu par atbilstoši 2. un 3. punktam iesniegto pierādījumu vai piedāvāto pierādījumu pieņemamību, priekšsēdētājs dod pārējiem lietas dalībniekiem iespēju paust viedokli par šiem pierādījumiem.

86. pants

Prasības pieteikuma grozīšana

1.   Ja tiesību akts, kuru lūgts atcelt, ir aizstāts vai grozīts ar citu tiesību aktu, kam ir tāds pats priekšmets, prasītājs pirms tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšanas vai pirms Vispārējās tiesas lēmuma izlemt lietu bez tiesvedības mutvārdu daļas var grozīt prasības pieteikumu, lai ņemtu vērā šo jauno faktu.

2.   Prasības pieteikuma grozījumi ir jāiesniedz kā atsevišķs dokuments LESD 263. panta sestajā daļā paredzētajā termiņā, kurā var lūgt atcelt tiesību aktu, kas pamato prasības pieteikuma grozīšanu.

3.   Grozījumu rakstā ietver:

| a) | grozītos prasījumus; |
| --- | --- |

a)

grozītos prasījumus;

| b) | attiecīgā gadījumā – grozītos pamatus un argumentus; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – grozītos pamatus un argumentus;

| c) | attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem, kas saistīti ar prasījumu grozīšanu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem, kas saistīti ar prasījumu grozīšanu.

4.   Grozījumu rakstam pievieno tiesību aktu, kas pamato prasības pieteikuma grozīšanu. Ja šis tiesību akts nav iesniegts, sekretārs nosaka prasītājam pieņemamu termiņu tā iesniegšanai. Ja prasītājs noteiktajā termiņā nenovērš šo trūkumu, Vispārējā tiesa lemj par to, vai šīs prasības neievērošana prasības pieteikuma grozījumu rakstu nepadara formāli nepieņemamu.

5.   Neskarot Vispārējās tiesas vēlāko lēmumu par prasības pieteikuma grozījumu raksta pieņemamību, priekšsēdētājs nosaka atbildētājam termiņu, kurā tas var atbildēt uz grozījumu rakstu.

6.   Attiecīgā gadījumā priekšsēdētājs nosaka personām, kas iestājušās lietā, termiņu, kurā tās var papildināt savus iestāšanās rakstus, ņemot vērā prasības pieteikuma grozījumu rakstu un atbildes rakstu. Šajā nolūkā minētie procesuālie raksti vienlaikus tiek izsniegti personām, kas iestājušās lietā.

5. nodaļa

IEVADZIŅOJUMS

87. pants

Ievadziņojums

1.   Pēc tiesvedības rakstveida daļas pabeigšanas priekšsēdētājs nosaka dienu, kurā tiesnesim referentam ir jāsniedz Vispārējai tiesai ievadziņojums.

2.   Ievadziņojumā ietver atbilstošo faktu un tiesību jautājumu, kas rodas saistībā ar prasību, analīzi, priekšlikumus par to, vai lietā ir jāveic procesa organizatoriskie pasākumi vai pierādījumu savākšanas pasākumi, par tiesvedības mutvārdu daļas noturēšanu, kā arī par iespējamo lietas nodošanu virspalātai vai palātai, kas izskata lietas cita tiesnešu skaita sastāvā, un par iespējamo lietas deleģēšanu tiesnesim vienpersoniski.

3.   Vispārējā tiesa lemj par tiesneša referenta priekšlikumiem un attiecīgā gadījumā par tiesvedības mutvārdu daļas sākšanu.

6. nodaļa

PROCESA ORGANIZATORISKIE PASĀKUMI UN PIERĀDĪJUMU SAVĀKŠANAS PASĀKUMI

88. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Procesa organizatoriskos pasākumus un pierādījumu savākšanas pasākumus var veikt vai grozīt jebkurā tiesvedības stadijā vai nu pēc Vispārējās tiesas ierosmes, vai arī kādas puses pieteikuma.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā pieteikumā precīzi jānorāda lūgto pasākumu mērķis un iemesli, kas var tos pamatot. Ja šis pieteikums tiek iesniegts pēc pirmās procesuālo rakstu apmaiņas, pusei, kura to iesniedz, ir jānorāda iemesli, kuru dēļ tā to nevarēja iesniegt agrāk.

3.   Ja ir iesniegts pieteikums par procesa organizatoriskajiem pasākumiem vai pierādījumu savākšanas pasākumiem, priekšsēdētājs dod pārējiem lietas dalībniekiem iespēju paust viedokli par šo pieteikumu.

1. iedaļa

1. iedaļa

Procesa organizatoriskie pasākumi

Procesa organizatoriskie pasākumi

89. pants

Mērķis

1.   Procesa organizatorisko pasākumu mērķis ir nodrošināt, lai lietu sagatavošana iztiesāšanai, tiesvedības norise un strīdu atrisināšana notiktu vislabākajos apstākļos.

2.   Procesa organizatorisko pasākumu mērķi it īpaši ir:

| a) | nodrošināt pareizu tiesvedības rakstveida un mutvārdu daļas norisi un atvieglot pierādījumu iegūšanu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt pareizu tiesvedības rakstveida un mutvārdu daļas norisi un atvieglot pierādījumu iegūšanu;

| b) | noteikt jautājumus, kuros lietas dalībniekiem ir jāsniedz papildu argumenti vai attiecībā uz kuriem ir vajadzīgi pierādījumu savākšanas pasākumi; |
| --- | --- |

b)

noteikt jautājumus, kuros lietas dalībniekiem ir jāsniedz papildu argumenti vai attiecībā uz kuriem ir vajadzīgi pierādījumu savākšanas pasākumi;

| c) | precizēt lietas dalībnieku prasījumus, to izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī punktus, par kuriem ir strīds; |
| --- | --- |

c)

precizēt lietas dalībnieku prasījumus, to izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī punktus, par kuriem ir strīds;

| d) | veicināt izlīguma panākšanu strīdā. |
| --- | --- |

d)

veicināt izlīguma panākšanu strīdā.

3.   Procesa organizatoriskie pasākumi it īpaši ietver:

| a) | jautājumu uzdošanu lietas dalībniekiem; |
| --- | --- |

a)

jautājumu uzdošanu lietas dalībniekiem;

| b) | lietas dalībnieku uzaicināšanu sniegt rakstveida vai mutvārdu paskaidrojumus par atsevišķiem strīda aspektiem; |
| --- | --- |

b)

lietas dalībnieku uzaicināšanu sniegt rakstveida vai mutvārdu paskaidrojumus par atsevišķiem strīda aspektiem;

| c) | lūgumu lietas dalībniekiem vai Statūtu 24. panta otrajā daļā paredzētajām trešām personām sniegt informāciju; |
| --- | --- |

c)

lūgumu lietas dalībniekiem vai Statūtu 24. panta otrajā daļā paredzētajām trešām personām sniegt informāciju;

| d) | lūgumu lietas dalībniekiem iesniegt jebkādus materiālus, kas attiecas uz lietu; |
| --- | --- |

d)

lūgumu lietas dalībniekiem iesniegt jebkādus materiālus, kas attiecas uz lietu;

| e) | lietas dalībnieku uzaicināšanu uz sanāksmēm. |
| --- | --- |

e)

lietas dalībnieku uzaicināšanu uz sanāksmēm.

4.   Ja tiek organizēta tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, Vispārējā tiesa, ciktāl iespējams, lūdz lietas dalībniekus mutvārdu paskaidrojumos koncentrēties uz vienu vai vairākiem konkrētiem jautājumiem.

90. pants

Kārtība

1.   Lēmumu par procesa organizatoriskajiem pasākumiem pieņem Vispārējā tiesa.

2.   Ja Vispārējā tiesa nolemj noteikt procesa organizatoriskos pasākumus, bet pati tos neveic, tā šāda uzdevuma veikšanu uztic tiesnesim referentam.

2. iedaļa

2. iedaļa

Pierādījumu savākšanas pasākumi

Pierādījumu savākšanas pasākumi

91. pants

Mērķis

Neskarot Statūtu 24. un 25. pantu, pieļaujami šādi pierādījumu savākšanas pasākumi:

| a) | lietas dalībnieku personiska iztaujāšana; |
| --- | --- |

a)

lietas dalībnieku personiska iztaujāšana;

| b) | pieprasījums lietas dalībniekam iesniegt informāciju vai jebkādu materiālu, kas attiecas uz lietu; |
| --- | --- |

b)

pieprasījums lietas dalībniekam iesniegt informāciju vai jebkādu materiālu, kas attiecas uz lietu;

| c) | pieprasījums iesniegt dokumentus, kuriem piekļuvi iestāde ir atteikusi – saistībā ar prasību par šā atteikuma tiesiskumu; |
| --- | --- |

c)

pieprasījums iesniegt dokumentus, kuriem piekļuvi iestāde ir atteikusi – saistībā ar prasību par šā atteikuma tiesiskumu;

| d) | liecinieku liecības; |
| --- | --- |

d)

liecinieku liecības;

| e) | ekspertīze; |
| --- | --- |

e)

ekspertīze;

| f) | attiecīgās vietas vai lietas apskate. |
| --- | --- |

f)

attiecīgās vietas vai lietas apskate.

92. pants

Kārtība

1.   Vispārējā tiesa izdod rīkojumu, kurā ir noteikti pierādījumu savākšanas pasākumi, kurus tā uzskata par atbilstošiem, un izklāstīti pierādāmie fakti.

2.   Pirms Vispārējā tiesa lemj par 91. panta d)–f) punktā minētajiem pierādījumu savākšanas pasākumiem, tā uzklausa lietas dalībniekus.

3.   Šā Reglamenta 91. panta b) punktā minētais pierādījumu savākšanas pasākums var tikt uzdots vienīgi tad, ja lietas dalībnieks, uz kuru attiecas pasākums, nav izpildījis iepriekš šim mērķim noteikto procesa organizatorisko pasākumu vai ja lietas dalībnieks, uz kuru attiecas pasākums, to skaidri lūdz, pamatojot nepieciešamību noteikt šādu pasākumu rīkojuma par pierādījumu savākšanu formā. Rīkojumā par pierādījumu savākšanu var noteikt, ka lietas dalībnieku pārstāvji var iepazīties ar informāciju un materiāliem, ko Vispārējā tiesa ieguvusi šā rīkojuma rezultātā, vienīgi kancelejā un ka nevar tikt izgatavotas to kopijas.

4.   Ja Vispārējā tiesa nolemj veikt pierādījumu savākšanu, bet pati to neveic, tā šāda uzdevuma veikšanu uztic tiesnesim referentam.

5.   Pierādījumu savākšanas pasākumos piedalās ģenerāladvokāts.

6.   Lietas dalībnieki ir tiesīgi piedalīties pierādījumu savākšanas pasākumos.

7.   Iespējams iesniegt pierādījumu atspēkojumus un papildināt iepriekš iesniegtos pierādījumus.

93. pants

Liecinieku izsaukšana

1.   Liecinieku, kura nopratināšana ir atzīta par nepieciešamu, izsauc, pamatojoties uz 92. panta 1. punktā paredzēto rīkojumu, kurā ir šādas ziņas:

| a) | liecinieka uzvārds, ziņas par liecinieku un viņa adrese; |
| --- | --- |

a)

liecinieka uzvārds, ziņas par liecinieku un viņa adrese;

| b) | nopratināšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

b)

nopratināšanas datums un vieta;

| c) | norāde uz faktiem, kuri ir jākonstatē, un lieciniekiem, kuri ir jānopratina par katru no šiem faktiem. |
| --- | --- |

c)

norāde uz faktiem, kuri ir jākonstatē, un lieciniekiem, kuri ir jānopratina par katru no šiem faktiem.

2.   Liecinieku izsauc Vispārējā tiesa, attiecīgā gadījumā – pēc 100. panta 1. punktā minētā nodrošinājuma iemaksāšanas.

94. pants

Liecinieku nopratināšana

1.   Pēc tam, kad ir pārbaudīta liecinieka identitāte, priekšsēdētājs informē liecinieku, ka viņam šā panta 5. punktā un 97. pantā noteiktajā kārtībā būs jāapliecina, ka viņš ir teicis patiesību.

2.   Vispārējā tiesa nopratina liecinieku, pieaicinot lietas dalībniekus. Pēc tam, kad liecinieks ir beidzis liecināt, priekšsēdētājs pēc lietas dalībnieku pieteikuma vai pēc savas ierosmes var uzdot lieciniekam jautājumus.

3.   Tāpat var rīkoties arī pārējie tiesneši un ģenerāladvokāts.

4.   Jautājumus lieciniekiem priekšsēdētāja uzraudzībā var uzdot arī lietas dalībnieku pārstāvji.

5.   Ievērojot 97. panta noteikumus, liecinieks pēc liecības sniegšanas nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru, ka esmu teicis tikai un vienīgi patiesību.”

6.   Vispārējā tiesa pēc pušu uzklausīšanas var atbrīvot liecinieku no zvēresta nodošanas.

95. pants

Liecinieku pienākumi

1.   Lieciniekiem, kas ir izsaukti atbilstīgi prasībām, ir jāievēro izsaukums un jāierodas uz nopratināšanu.

2.   Ja liecinieks, kas ir izsaukts atbilstīgi prasībām, bez attaisnojoša iemesla neierodas Vispārējā tiesā, tad Vispārējā tiesa var uzlikt viņam naudas sodu, kurš nepārsniedz 5 000 euro, un var izdot rīkojumu par jaunu liecinieka izsaukumu uz viņa rēķina.

3.   Tādu pašu sodu var uzlikt arī lieciniekam, kas bez attaisnojoša iemesla atsakās liecināt vai nodot zvērestu.

96. pants

Ekspertīze

1.   Rīkojumā, ar ko ieceļ ekspertu, norāda viņa uzdevumu un atzinuma sniegšanas termiņu.

2.   Pēc tam, kad eksperts ir sniedzis atzinumu un tas ir izsniegts lietas dalībniekiem, Vispārējā tiesa var izdot rīkojumu par viņa nopratināšanu, pieaicinot lietas dalībniekus. Pēc lietas dalībnieka lūguma vai pēc savas ierosmes priekšsēdētājs ekspertam var uzdot jautājumus.

3.   Tāpat var rīkoties arī pārējie tiesneši un ģenerāladvokāts.

4.   Jautājumus ekspertam priekšsēdētāja uzraudzībā var uzdot arī lietas dalībnieku pārstāvji.

5.   Ievērojot 97. panta noteikumus, pēc atzinuma sniegšanas eksperts nodod šādu zvērestu:

“Es zvēru, ka savu uzdevumu esmu veicis apzinīgi un objektīvi.”

6.   Vispārējā tiesa pēc pušu uzklausīšanas var atbrīvot ekspertu no zvēresta nodošanas.

97. pants

Liecinieka un eksperta zvērests

1.   Priekšsēdētājs dod norādījumu ikvienai personai, kam kā lieciniekam vai ekspertam ir jānodod Vispārējai tiesai zvērests, attiecīgi teikt vienīgi patiesību vai arī veikt savu uzdevumu apzinīgi un objektīvi, kā arī brīdina šo personu par kriminālatbildību, kas viņas valsts tiesību aktos ir paredzēta par šā pienākuma neizpildi.

2.   Liecinieki un eksperti nodod zvērestu vai nu saskaņā ar 94. panta 5. punktu un 96. panta 5. punktu, vai arī atbilstīgi viņu valsts tiesību aktos noteiktajam.

98. pants

Liecinieka vai eksperta zvēresta pārkāpums

1.   Vispārējā tiesa var nolemt ziņot kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta Papildu procesuālajos noteikumos, dalībvalstī, kuras tiesas ir kompetentas piespriest sodu, par visiem nepatiesas liecības gadījumiem, kuras kāds liecinieks vai eksperts, apliecinot tās ar zvērestu, ir sniedzis Vispārējā tiesā.

2.   Sekretārs ir atbildīgs par Vispārējās tiesas lēmuma paziņošanu. Lēmumā izklāsta faktus un apstākļus, ar kuriem pamatots ziņojums.

99. pants

Liecinieka vai eksperta noraidījums

1.   Ja kāds lietas dalībnieks noraida kādu liecinieku vai ekspertu, pamatojoties uz to, ka viņš nav kompetents, piemērots vai arī kāda cita iemesla dēļ nedrīkst uzstāties kā liecinieks vai eksperts, vai arī ja liecinieks vai eksperts atsakās liecināt vai nodot zvērestu, jautājumu izšķir Vispārējā tiesa.

2.   Liecinieka vai eksperta noraidījumu piesaka divu nedēļu laikā pēc tam, kad ir izsniegts rīkojums par liecinieka izsaukšanu vai eksperta iecelšanu, noraidījuma pieteikumā ir jānorāda tā pamatojums un ziņas par piedāvātajiem pierādījumiem.

100. pants

Liecinieku un ekspertu izmaksas

1.   Vispārējā tiesa, izdodot rīkojumu par liecinieka nopratināšanu vai ekspertīzi, var prasīt, lai puses vai viena no pusēm iemaksātu nodrošinājumu liecinieka vai eksperta izmaksu segšanai.

2.   Lieciniekiem un ekspertiem ir tiesības saņemt ceļa un uzturēšanās izdevumu kompensāciju. Vispārējās tiesas kase var izmaksāt lieciniekiem un ekspertiem maksājamās summas avansā.

3.   Lieciniekiem ir tiesības saņemt kompensāciju par negūto peļņu, un ekspertiem ir tiesības saņemt samaksu par viņu pakalpojumiem. Vispārējās tiesas kase šīs summas izmaksā lieciniekiem un ekspertiem pēc tam, kad viņi ir attiecīgi izpildījuši savus pienākumus vai paveikuši uzdevumus.

101. pants

Tiesas uzdevums

1.   Vispārējā tiesa pēc pušu pieteikuma vai pēc savas ierosmes var dot tiesas uzdevumu nopratināt lieciniekus vai ekspertus.

2.   Tiesas uzdevumu dod, izdodot rīkojumu. Rīkojumā ir ietverts liecinieka vai eksperta uzvārds, ziņas par liecinieku vai ekspertu un adrese, ir izklāstīti fakti, par kuriem liecinieks vai eksperts ir jānopratina, norādīti lietas dalībnieku uzvārdi vai nosaukumi, to pārstāvji, viņu adreses, kā arī īsi ir aprakstīts strīda priekšmets.

3.   Sekretārs rīkojumu nosūta kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta Papildu procesuālajos noteikumos, dalībvalstī, kuras teritorijā liecinieks vai eksperts ir jānopratina. Vajadzības gadījumā rīkojumam pievieno tulkojumu tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās, kurai rīkojums ir adresēts.

4.   Iestāde, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu, rīkojumu nodod tiesu iestādei, kura ir kompetenta saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

5.   Kompetentā tiesu iestāde izpilda tiesas uzdevumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Pēc izpildes kompetentā tiesu iestāde nosūta iestādei, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu, rīkojumu par tiesas uzdevumu, izpildes dokumentus un detalizētu izdevumu uzskaitījumu. Šos dokumentus nosūta sekretāram.

6.   Sekretārs nodrošina dokumentu tulkošanu tiesvedības valodā.

7.   Vispārējā tiesa sedz izdevumus, kas radušies tiesas uzdevuma dēļ, neierobežojot tiesības vajadzības gadījumā tos piedzīt no pusēm.

102. pants

Pierādījumu savākšanas sēdes protokols

1.   Sekretārs sagatavo katras pierādījumu savākšanas sēdes protokolu. Protokolu paraksta priekšsēdētājs un sekretārs. Tas ir akts, kuram ir publiska ticamība.

2.   Liecinieka vai eksperta nopratināšanas sēdes protokolu paraksta priekšsēdētājs vai tiesnesis referents, kas ir atbildīgs par nopratināšanu, un sekretārs. Pirms šādas protokola parakstīšanas lieciniekam vai ekspertam ir jādod iespēja pārbaudīt protokola saturu un to parakstīt.

3.   Protokolu izsniedz lietas dalībniekiem.

3. iedaļa

3. iedaļa

Kārtība, kādā veic darbības ar pierādījumu savākšanā iesniegtu konfidenciālu informāciju, materiāliem un dokumentiem

Kārtība, kādā veic darbības ar pierādījumu savākšanā iesniegtu konfidenciālu informāciju, materiāliem un dokumentiem

103. pants

Kārtība, kādā veic darbības ar konfidenciālu informāciju un materiāliem

1.   Ja Vispārējai tiesai, pamatojoties uz vienas puses norādītajiem tiesiskajiem un faktiskajiem elementiem, ir jāpārbauda noteiktas informācijas vai materiālu, kas iesniegti Vispārējā tiesā 91. panta b) punktā paredzētā pierādījumu savākšanas pasākuma rezultātā un kam var būt nozīme lietas izlemšanā, konfidencialitāte attiecībā uz otru pusi, šīs pārbaudes posmā šī informācija vai materiāli netiek darīti zināmi otrai pusei.

2.   Ja Vispārējā tiesa, veicot 1. punktā paredzēto pārbaudi, secina, ka noteiktai tai iesniegtajai informācijai vai materiāliem ir nozīme lietas izlemšanā un ka tā attiecībā uz otru pusi ir konfidenciāla, tā izsver, kā šī konfidencialitāte ir samērojama ar prasībām, kas saistītas ar tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, it īpaši sacīkstes principa ievērošanu.

3.   Pēc 2. punktā paredzētās izsvēršanas Vispārējā tiesa var nolemt darīt zināmu otrai pusei konfidenciālu informāciju vai materiālus, attiecīgā gadījumā izvirzot tās izpaušanai nosacījumu par konkrētu saistību uzņemšanos, vai arī tā var nolemt nedarīt zināmu šo informāciju vai materiālus, ar motivētu rīkojumu precizējot kārtību, kas ļauj otrai pusei iespējami lielākā apmērā paust savus apsvērumus, tostarp uzdodot iesniegt informācijas vai materiālu nekonfidenciālu versiju vai nekonfidenciālu kopsavilkumu, kurā ietverts to būtiskais saturs.

4.   Šajā pantā paredzētā procesuālā kārtība nav piemērojama 105. pantā norādītajiem gadījumiem.

104. pants

Dokumenti, kuriem piekļuvi ir atteikusi iestāde

Ja pēc 91. panta c) punktā paredzētā pierādījumu savākšanas pasākuma dokuments, kuram piekļuvi ir atteikusi kāda iestāde, ir iesniegts Vispārējai tiesai lietā par šā atteikuma tiesiskumu, šo dokumentu nedara zināmu pārējiem lietas dalībniekiem.

7. nodaļa

INFORMĀCIJA VAI MATERIĀLI, KAS SKAR SAVIENĪBAS VAI VIENAS VAI VAIRĀKU TĀS DALĪBVALSTU DROŠĪBU VAI TO STARPTAUTISKO ATTIECĪBU UZTURĒŠANU

105. pants

Kārtība, kādā veic darbības ar informāciju vai materiāliem, kas skar Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošību vai to starptautisko attiecību uzturēšanu

1.   Ja pretēji sacīkstes principam, kas izklāstīts 64. pantā, no kura izriet, ka visa informācija un procesuālie materiāli tiek pilnībā darīti zināmi lietas dalībniekiem, puse vēlas pamatot savus iebildumus ar noteiktu informāciju vai materiāliem, vienlaikus norādot, ka to izpaušana kaitētu Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošībai vai to starptautisko attiecību uzturēšanai, tā iesniedz šo informāciju vai materiālus ar atsevišķu dokumentu. Kopā ar to iesniedz pieteikumu par šīs informācijas vai materiālu konfidencialitātes ievērošanu, kurā ietverti primārie iemesli, kas – vienīgi, ciktāl to prasa attiecīgā situācija, – attaisno to konfidencialitātes saglabāšanu un kas nepieļauj to izpaušanu otrai pusei. Pieteikumu par konfidencialitātes ievērošanu arī iesniedz kā atsevišķu dokumentu, un tas neietver nekādu konfidenciālu informāciju. Ja viena vai vairākas dalībvalstis ir nosūtījušas pusei informāciju vai materiālus, attiecībā uz kuriem lūgta konfidencialitātes ievērošana, primārie iemesli, kurus, pamatojot šīs informācijas vai materiālu konfidencialitātes ievērošanu, norādījusi puse, var ietvert vienas vai vairāku attiecīgo dalībvalstu minētos.

2.   Informācijas vai materiālu, kuru konfidencialitāte ir pamatota ar 1. punktā minētajiem apsvērumiem, iesniegšanu Vispārējā tiesa var pieprasīt kā pierādījumu savākšanas pasākumu. Atteikumu Vispārējā tiesa oficiāli reģistrē. Atkāpjoties no 103. panta noteikumiem, šai informācijai vai materiāliem, kas iesniegti saskaņā ar pierādījumu savākšanas pasākumu, ir piemērojams šajā pantā paredzētais procesuālais regulējums.

3.   Laikā, kad tiek pārbaudīta kādas puses atbilstoši 1. vai 2. punktam iesniegtās informācijas vai materiālu nozīme lietas izlemšanā un to konfidencialitāte attiecībā uz otru pusi, šī informācija vai materiāli netiek darīti zināmi otrai pusei.

4.   Ja pēc 3. punktā paredzētās pārbaudes Vispārējā tiesa nolemj, ka tai iesniegtajai informācijai vai materiāliem ir nozīme lietas izlemšanā un ka tiesvedības Vispārējā tiesā vajadzībām tie nav konfidenciāli, tā lūdz attiecīgajai pusei atļauju darīt zināmu šo informāciju vai materiālus otrai pusei. Ja puse priekšsēdētāja noteiktajā termiņā iebilst pret šādu darīšanu zināmu vai minētajā termiņā nesniedz atbildi, šī informācija vai materiāli netiek ņemti vērā lietas iztiesāšanā un tiek tai atdoti atpakaļ.

5.   Ja pēc 3. punktā paredzētās pārbaudes Vispārējā tiesa nolemj, ka noteiktai tai iesniegtajai informācijai vai materiāliem ir nozīme lietas izlemšanā un ka tie ir konfidenciāli attiecībā uz otru pusi, tā nedara zināmus tos šai pusei. Pēc tam tā izsver, kā intereses saistībā ar tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, it īpaši sacīkstes principu, ir samērojamas ar interesēm saistībā ar Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošību vai to starptautisko attiecību uzturēšanu.

6.   Pēc 5. punktā paredzētās interešu izsvēršanas Vispārējā tiesa izdod motivētu rīkojumu, precizējot kārtību, saskaņā ar kuru var tikt saskaņotas minētajā punktā paredzētās prasības, piemēram, attiecīgajai pusei iesniedzot, lai vēlāk darītu zināmu otrai pusei, informācijas vai materiālu nekonfidenciālo versiju vai nekonfidenciālo kopsavilkumu, kurā ietverts to būtiskais saturs un kurš ļauj otrai pusei iespējami lielākā apmērā paust savus apsvērumus.

7.   Puse, kura atbilstoši 1. vai 2. punktam iesniegusi informāciju vai materiālus, kuri ir konfidenciāli attiecībā uz otru pusi, var tos pilnībā vai daļēji atsaukt divu nedēļu laikā pēc saskaņā ar 5. punktu pieņemtā lēmuma izsniegšanas. Atsauktā informācija vai materiāli netiek ņemti vērā lietas iztiesāšanā un tiek atdoti atpakaļ attiecīgajai pusei.

8.   Ja Vispārējā tiesa uzskata, ka informācija vai materiāli, kas to konfidencialitātes dēļ nav darīti zināmi otrai pusei saskaņā ar 6. punktā paredzēto kārtību, ir absolūti nepieciešami lietas izlemšanai, tā var, atkāpjoties no 64. panta un vienīgi, ciktāl tas ir strikti nepieciešams, pamatot savu nolēmumu ar šo informāciju vai materiāliem. Izvērtējot šo informāciju vai materiālus, Vispārējā tiesa ņem vērā faktu, ka viena puse nav varējusi paust par tiem savus apsvērumus.

9.   Vispārējā tiesa nodrošina, ka konfidenciālā informācija, kas ietverta informācijā vai materiālos, kurus puse iesniegusi atbilstoši 1. vai 2. punktam un kuri nav tikuši darīti zināmi otrai pusei, netiek izpausta ne saskaņā ar 6. punktu izdotajā rīkojumā, ne arī galīgajā nolēmumā.

10.   Uzreiz pēc Vispārējās tiesas galīgā nolēmuma pieņemšanas 5. punktā paredzētā informācija vai materiāli tiek atdoti atpakaļ attiecīgajai pusei.

11.   Vispārējā tiesa ar lēmumu nosaka drošības noteikumus, lai aizsargātu informāciju vai materiālus, kas ir iesniegti saskaņā ar attiecīgi 1. vai 2. punktu. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

8. nodaļa

TIESVEDĪBAS MUTVĀRDU DAĻA

106. pants

Tiesvedības mutvārdu daļa

1.   Tiesvedības Vispārējā tiesā mutvārdu daļa ietver tiesas sēdi mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, ko organizē vai nu pēc Vispārējās tiesas ierosmes, vai arī pēc puses pieteikuma.

2.   Puses pieteikumā par tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai noturēšanu ir jānorāda iemesli, kuru dēļ tā vēlas tikt uzklausīta. Šis pieteikums ir jāiesniedz trīs nedēļu laikā pēc tam, kad lietas dalībniekiem ir izsniegts dokuments par tiesvedības rakstveida daļas pabeigšanu. Priekšsēdētājs šo termiņu var pagarināt.

3.   Ja 2. punktā minētais pieteikums nav iesniegts, Vispārējā tiesa, ja tā uzskata, ka ir guvusi pietiekamu informāciju no lietas materiāliem, var nolemt, ka prasība izlemjama bez tiesvedības mutvārdu daļas. Tomēr šādā gadījumā tā vēlāk var nolemt sākt tiesvedības mutvārdu daļu.

107. pants

Tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datums

1.   Ja Vispārējā tiesa nolemj sākt tiesvedības mutvārdu daļu, priekšsēdētājs nosaka tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datumu.

2.   Priekšsēdētājs izņēmuma apstākļos var pēc savas ierosmes vai puses motivēta pieteikuma pārcelt tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datumu.

108. pants

Tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai bez lietas dalībnieku klātbūtnes

1.   Ja lietas dalībnieks informē Vispārējo tiesu, ka tas nepiedalīsies tiesas sēdē mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, vai ja Vispārējā tiesa konstatē neattaisnotu lietas dalībnieka, kurš ir pienācīgi uzaicināts, prombūtni tiesas sēdē, tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai notiek bez attiecīgā lietas dalībnieka klātbūtnes.

2.   Ja puses norāda Vispārējai tiesai, ka tās nepiedalīsies tiesas sēdē mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, priekšsēdētājs lemj, vai tiesvedības mutvārdu daļu var pabeigt.

109. pants

Slēgta sēde

1.   Vispārējā tiesa, uzklausījusi lietas dalībniekus, var atbilstoši Statūtu 31. pantam nolemt noturēt slēgtu sēdi.

2.   Lietas dalībnieka pieteikumam par slēgtas sēdes noturēšanu ir jābūt motivētam, un tajā jānorāda, vai tas attiecas uz visu sēdi vai tās daļu.

3.   Slēgtā sēdē izskatītu lietu debašu saturu nepublisko.

110. pants

Tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai norise

1.   Debates atklāj un vada priekšsēdētājs, viņš ir atbildīgs par kārtību tiesas sēdē.

2.   Lietas dalībnieki Vispārējā tiesā mutvārdu paskaidrojumus var sniegt vienīgi ar savu pārstāvju starpniecību.

3.   Tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai laikā iztiesāšanas sastāva tiesneši, kā arī ģenerāladvokāts var uzdot jautājumus lietas dalībnieku pārstāvjiem.

111. pants

Tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšana

Ja lietā nav iecelts ģenerāladvokāts, priekšsēdētājs debašu beigās pasludina tiesvedības mutvārdu daļu par pabeigtu.

112. pants

Ģenerāladvokāta secinājumu sniegšana

1.   Ja lietā ir norīkots ģenerāladvokāts un viņš sniedz savus secinājumus rakstveidā, viņš tos iesniedz kancelejā, kas tos nosūta lietas dalībniekiem.

2.   Pēc tam, kad ģenerāladvokāts ir sniedzis secinājumus mutvārdos vai iesniedzis tos rakstveidā, priekšsēdētājs tiesvedības mutvārdu daļu pasludina par pabeigtu.

113. pants

Tiesvedības mutvārdu daļas atkārtota sākšana

1.   Vispārējā tiesa izdod rīkojumu par tiesvedības mutvārdu daļas atkārtotu sākšanu, ja ir īstenojušies 23. panta 3. punktā vai 24. panta 3. punktā paredzētie nosacījumi.

2.   Vispārējā tiesa var izdot rīkojumu par tiesvedības mutvārdu daļas atkārtotu sākšanu:

| a) | ja tā uzskata, ka tā nav pietiekami informēta; |
| --- | --- |

a)

ja tā uzskata, ka tā nav pietiekami informēta;

| b) | ja lieta ir jāizskata, pamatojoties uz argumentu, kuru lietas dalībnieki nav apsprieduši; |
| --- | --- |

b)

ja lieta ir jāizskata, pamatojoties uz argumentu, kuru lietas dalībnieki nav apsprieduši;

| c) | ja to lūdz puse, pamatojoties uz faktiem, kuriem var būt izšķiroša ietekme uz Vispārējās tiesas nolēmumu un kurus tā nav varējusi norādīt pirms tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšanas. |
| --- | --- |

c)

ja to lūdz puse, pamatojoties uz faktiem, kuriem var būt izšķiroša ietekme uz Vispārējās tiesas nolēmumu un kurus tā nav varējusi norādīt pirms tiesvedības mutvārdu daļas pabeigšanas.

114. pants

Sēdes protokols

1.   Sekretārs sagatavo katras sēdes protokolu. Protokolu paraksta priekšsēdētājs un sekretārs. Tas ir akts, kuram ir publiska ticamība.

2.   Protokolu izsniedz lietas dalībniekiem.

115. pants

Sēdes ieraksts

Vispārējās tiesas priekšsēdētājs pēc pienācīgi pamatota lūguma lietas dalībniekam, kas ir piedalījies tiesvedības rakstveida vai mutvārdu daļā, var atļaut Vispārējās tiesas telpās noklausīties tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai skaņu ierakstu valodā, kuru šajā sēdē izmantojuši runātāji.

9. nodaļa

SPRIEDUMI UN RĪKOJUMI

116. pants

Sprieduma pasludināšanas datums

Lietas dalībniekiem paziņo sprieduma pasludināšanas datumu.

117. pants

Sprieduma saturs

Spriedumā ietver:

| a) | norādi, ka tas ir Vispārējās tiesas spriedums; |
| --- | --- |

a)

norādi, ka tas ir Vispārējās tiesas spriedums;

| b) | norādi par iztiesāšanas sastāvu; |
| --- | --- |

b)

norādi par iztiesāšanas sastāvu;

| c) | pasludināšanas datumu; |
| --- | --- |

c)

pasludināšanas datumu;

| d) | priekšsēdētāja un to tiesnešu uzvārdus, kuri piedalījušies apspriedēs, norādot tiesnesi referentu; |
| --- | --- |

d)

priekšsēdētāja un to tiesnešu uzvārdus, kuri piedalījušies apspriedēs, norādot tiesnesi referentu;

| e) | ģenerāladvokāta, ja tāds ir norīkots, uzvārdu; |
| --- | --- |

e)

ģenerāladvokāta, ja tāds ir norīkots, uzvārdu;

| f) | sekretāra uzvārdu; |
| --- | --- |

f)

sekretāra uzvārdu;

| g) | ziņas par lietas dalībniekiem; |
| --- | --- |

g)

ziņas par lietas dalībniekiem;

| h) | lietas dalībnieku pārstāvju uzvārdus; |
| --- | --- |

h)

lietas dalībnieku pārstāvju uzvārdus;

| i) | lietas dalībnieku prasījumus; |
| --- | --- |

i)

lietas dalībnieku prasījumus;

| j) | attiecīgā gadījumā tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datumu; |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā tiesas sēdes mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai datumu;

| k) | attiecīgā gadījumā norādi par to, ka ģenerāladvokāts ir uzklausīts, un, ja nepieciešams, viņa secinājumu sniegšanas datumu; |
| --- | --- |

k)

attiecīgā gadījumā norādi par to, ka ģenerāladvokāts ir uzklausīts, un, ja nepieciešams, viņa secinājumu sniegšanas datumu;

| l) | faktu kopsavilkumu; |
| --- | --- |

l)

faktu kopsavilkumu;

| m) | sprieduma motīvus; |
| --- | --- |

m)

sprieduma motīvus;

| n) | sprieduma rezolutīvo daļu, tostarp lēmumu par tiesāšanās izdevumiem. |
| --- | --- |

n)

sprieduma rezolutīvo daļu, tostarp lēmumu par tiesāšanās izdevumiem.

118. pants

Sprieduma pasludināšana un izsniegšana

1.   Spriedumu pasludina atklātā tiesas sēdē.

2.   Sprieduma oriģināleksemplāru, ko paraksta priekšsēdētājs, tiesneši, kuri ir piedalījušies apspriedēs, un sekretārs, apzīmogo un nodod glabāšanā kancelejā. Lietas dalībniekiem izsniedz sprieduma kopiju.

119. pants

Rīkojuma saturs

Katrā rīkojumā, par kuru var iesniegt apelācijas sūdzību saskaņā ar Statūtu 56. vai 57. pantu, ietver:

| a) | norādi, ka tas attiecīgā gadījumā ir Vispārējās tiesas, priekšsēdētāja vai pagaidu noregulējuma tiesneša rīkojums; |
| --- | --- |

a)

norādi, ka tas attiecīgā gadījumā ir Vispārējās tiesas, priekšsēdētāja vai pagaidu noregulējuma tiesneša rīkojums;

| b) | attiecīgā gadījumā norādi par iztiesāšanas sastāvu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā norādi par iztiesāšanas sastāvu;

| c) | izdošanas datumu; |
| --- | --- |

c)

izdošanas datumu;

| d) | norādi par juridisko pamatu, uz kuru tas ir balstīts; |
| --- | --- |

d)

norādi par juridisko pamatu, uz kuru tas ir balstīts;

| e) | priekšsēdētāja uzvārdu un attiecīgā gadījumā to tiesnešu uzvārdus, kuri piedalījušies apspriedēs, norādot tiesnesi referentu; |
| --- | --- |

e)

priekšsēdētāja uzvārdu un attiecīgā gadījumā to tiesnešu uzvārdus, kuri piedalījušies apspriedēs, norādot tiesnesi referentu;

| f) | ģenerāladvokāta, ja tāds ir norīkots, uzvārdu; |
| --- | --- |

f)

ģenerāladvokāta, ja tāds ir norīkots, uzvārdu;

| g) | sekretāra uzvārdu; |
| --- | --- |

g)

sekretāra uzvārdu;

| h) | ziņas par lietas dalībniekiem; |
| --- | --- |

h)

ziņas par lietas dalībniekiem;

| i) | lietas dalībnieku pārstāvju uzvārdus; |
| --- | --- |

i)

lietas dalībnieku pārstāvju uzvārdus;

| j) | lietas dalībnieku prasījumus; |
| --- | --- |

j)

lietas dalībnieku prasījumus;

| k) | attiecīgā gadījumā norādi par to, ka ģenerāladvokāts ir uzklausīts; |
| --- | --- |

k)

attiecīgā gadījumā norādi par to, ka ģenerāladvokāts ir uzklausīts;

| l) | faktu kopsavilkumu; |
| --- | --- |

l)

faktu kopsavilkumu;

| m) | rīkojuma motīvus; |
| --- | --- |

m)

rīkojuma motīvus;

| n) | rīkojuma rezolutīvo daļu, tostarp attiecīgā gadījumā lēmumu par tiesāšanās izdevumiem. |
| --- | --- |

n)

rīkojuma rezolutīvo daļu, tostarp attiecīgā gadījumā lēmumu par tiesāšanās izdevumiem.

120. pants

Rīkojuma parakstīšana un izsniegšana

Katra rīkojuma oriģināleksemplāru, ko paraksta priekšsēdētājs un sekretārs, apzīmogo un nodod glabāšanā kancelejā. Lietas dalībniekiem un attiecīgā gadījumā Tiesai vai Civildienesta tiesai izsniedz rīkojuma kopiju.

121. pants

Spriedumu un rīkojumu saistošais spēks

1.   Ievērojot Statūtu 60. panta noteikumus, spriedums ir saistošs no tā pasludināšanas dienas.

2.   Ievērojot Statūtu 60. panta noteikumus, rīkojums ir saistošs no tā izsniegšanas dienas.

122. pants

Publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Paziņojumu, kurā norādīts Vispārējās tiesas galīgā sprieduma vai rīkojuma datums un rezolutīvā daļa, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, izņemot nolēmumus, kas pieņemti pirms prasības pieteikuma izsniegšanas atbildētājam.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

10. nodaļa

AIZMUGURISKS SPRIEDUMS

123. pants

Aizmugurisks spriedums

1.   Ja Vispārējā tiesa konstatē, ka atbildētājs, kam atbilstoši noteikumiem ir izsniegts prasības pieteikums, 81. pantā noteiktā formā vai laikā nav atbildējis uz prasības pieteikumu, neskarot Statūtu 45. panta otrās daļas piemērošanu, prasītājs priekšsēdētāja noteiktajā termiņā var iesniegt Vispārējai tiesai pieteikumu par aizmuguriska sprieduma taisīšanu.

2.   Atbildētājs, kas nav atbildējis uz prasības pieteikumu, neiestājas aizmuguriska sprieduma tiesvedībā, un tam neizsniedz procesuālos dokumentus, izņemot galīgo nolēmumu.

3.   Vispārējā tiesa ar aizmugurisku spriedumu apmierina prasītāja prasījumus, izņemot, ja prasības izskatīšana un izlemšana acīmredzami nav Vispārējās tiesas kompetencē vai ja šī prasība ir acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami juridiski nepamatota.

4.   Aizmugurisks spriedums ir izpildāms. Tomēr Vispārējā tiesa var apturēt tā izpildi līdz laikam, kad tā ir pieņēmusi lēmumu par protestu, kas ir iesniegts saskaņā ar 166. pantu, vai arī tā izpildi padarīt atkarīgu no nodrošinājuma iemaksas tādā apmērā un veidā, kā to nosaka atbilstīgi apstākļiem. Šo nodrošinājumu atmaksā, ja protesta pieteikums nav iesniegts vai ja protests tiek noraidīts.

11. nodaļa

IZLĪGUMS UN ATTEIKŠANĀS NO PRASĪBAS

124. pants

Izlīgums

1.   Ja, pirms Vispārējā tiesa ir pieņēmusi nolēmumu, puses vienojas par strīda risinājumu un paziņo Vispārējai tiesai, ka tās atsakās no savstarpējiem prasījumiem, priekšsēdētājs izdod rīkojumu par lietas izslēgšanu no reģistra un saskaņā ar 136. un 138. pantu, ņemot vērā lietas dalībnieku priekšlikumus šajā ziņā, ja tādi ir, lemj par tiesāšanās izdevumiem.

2.   Šī norma neattiecas uz tiesvedību saskaņā ar LESD 263. un 265. pantu.

125. pants

Atteikšanās no prasības

Ja prasītājs rakstveidā vai tiesas sēdē informē Vispārējo tiesu par to, ka viņš vēlas atteikties no prasības, priekšsēdētājs izdod rīkojumu par lietas izslēgšanu no reģistra un saskaņā ar 136. un 138. pantu lemj par tiesāšanās izdevumiem.

12. nodaļa

PRASĪBAS UN PROCESA JAUTĀJUMI, KURUS IZLEMJ AR RĪKOJUMU

126. pants

Acīmredzami noraidāma prasība

Ja Vispārējās tiesas kompetencē acīmredzami nav izskatīt un izlemt attiecīgo prasību vai ja prasība ir acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami juridiski nepamatota, Vispārējā tiesa pēc tiesneša referenta priekšlikuma jebkurā brīdī var lemt ar motivētu rīkojumu, neveicot turpmākas procesuālas darbības.

127. pants

Lietas nodošana Tiesai vai Civildienesta tiesai

Statūtu 54. panta otrajā daļā un Statūtu I pielikuma 8. panta 2. punktā paredzētos lēmumus par lietas nodošanu Vispārējā tiesa pieņem pēc tiesneša referenta priekšlikuma, izdodot motivētu rīkojumu.

128. pants

Atteikšanās izskatīt lietu

Statūtu 54. panta trešajā daļā paredzētos lēmumus par atteikšanos izskatīt lietu Vispārējā tiesa pieņem pēc tiesneša referenta priekšlikuma, izdodot motivētu rīkojumu.

129. pants

Absolūts šķērslis tiesas procesam

Vispārējā tiesa pēc tiesneša referenta priekšlikuma jebkurā laikā pēc savas ierosmes, uzklausījusi puses, var lemt par absolūtu šķērsli tiesas procesam, izdodot motivētu rīkojumu.

130. pants

Iebildes un procesa jautājumi

1.   Atbildētājs, kas lūdz Vispārējo tiesu lemt par nepieņemamību vai neesamību kompetencē, neaplūkojot lietu pēc būtības, savu pieteikumu iesniedz kā atsevišķu dokumentu 81. pantā noteiktajā termiņā.

2.   Lietas dalībnieks, kas lūdz Vispārējo tiesu konstatēt, ka strīda priekšmets vairs nepastāv un ka tiesvedība ir jāizbeidz, vai lūdz Vispārējo tiesu lemt par citu procesa jautājumu, savu pieteikumu iesniedz kā atsevišķu dokumentu.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētajā pieteikumā ir jānorāda tā pamati un argumenti, un pieteikuma iesniedzēja prasījums, pieteikumam jāpievieno to apstiprinoši materiāli.

4.   Tiklīdz ir iesniegts 1. punktā minētais pieteikums, priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā prasītājs var rakstveidā norādīt savus pamatus un prasījumus.

5.   Tiklīdz ir iesniegts 2. punktā minētais pieteikums, priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā pārējie lietas dalībnieki var rakstveidā norādīt savus apsvērumus par šo pieteikumu.

6.   Vispārējā tiesa var nolemt sākt tiesvedības mutvārdu daļu attiecībā uz 1. un 2. punktā minētajiem pieteikumiem. 106. pants nav piemērojams.

7.   Vispārējā tiesa pēc iespējas ātrāk lemj par pieteikumu vai arī, ja to pamato īpaši apstākļi, atliek lēmuma par šo pieteikumu pieņemšanu līdz galīgā nolēmuma taisīšanai. Tā nodod lietu Tiesai vai Civildienesta tiesai, ja attiecīgā lieta ir to kompetencē.

8.   Ja Vispārējā tiesa pieteikumu noraida vai arī atliek lēmuma pieņemšanu līdz galīgā nolēmuma taisīšanai, priekšsēdētājs nosaka jaunus termiņus turpmākajām procesuālajām darbībām.

131. pants

Tiesvedības izbeigšana pēc savas ierosmes pirms sprieduma taisīšanas

1.   Ja Vispārējā tiesa konstatē, ka strīda priekšmets vairs nepastāv un ka tiesvedība ir jāizbeidz, tā pēc tiesneša referenta priekšlikuma jebkurā laikā pēc savas ierosmes, uzklausījusi lietas dalībniekus, var lemt, izdodot motivētu rīkojumu.

2.   Ja prasītājs vairs neatbild uz Vispārējās tiesas lūgumiem, Vispārējā tiesa pēc tiesneša referenta priekšlikuma, uzklausījusi lietas dalībniekus, var pēc savas ierosmes atzīt, izdodot motivētu rīkojumu, ka tiesvedība ir jāizbeidz.

132. pants

Acīmredzami pamatota prasība

Ja Tiesa vai Vispārējā tiesa jau ir lēmusi par vienu vai vairākiem tādiem pašiem tiesību jautājumiem, kuri izvirzīti ar prasības pamatiem, un ja Vispārējā tiesa konstatē, ka fakti ir pierādīti, tā pēc tiesvedības rakstveida daļas pabeigšanas un pēc tiesneša referenta priekšlikuma, uzklausījusi lietas dalībniekus, var nolemt prasību atzīt par acīmredzami pamatotu, izdodot motivētu rīkojumu, kurā ietverta atsauce uz atbilstošo judikatūru.

13. nodaļa

TIESĀŠANĀS IZDEVUMI UN TIESĀŠANĀS IZMAKSAS

133. pants

Lēmums par tiesāšanās izdevumiem

Lēmumu par tiesāšanās izdevumiem ietver galīgajā spriedumā vai rīkojumā.

134. pants

Tiesāšanās izdevumu atlīdzināšanas vispārīgie noteikumi

1.   Lietas dalībniekam, kuram nolēmums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram nolēmums ir labvēlīgs.

2.   Ja nolēmums ir nelabvēlīgs vairākiem lietas dalībniekiem, Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumu sadali.

3.   Ja lietas dalībniekiem nolēmums ir daļēji labvēlīgs un daļēji nelabvēlīgs, lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši. Tomēr Vispārējā tiesa, ja to pamato lietas apstākļi, var nolemt, ka lietas dalībnieks papildus saviem tiesāšanās izdevumiem atlīdzina daļu no pretējās puses tiesāšanās izdevumiem.

135. pants

Taisnīgums un nepamatoti vai ļaunprātīgi radīti izdevumi

1.   Izņēmuma kārtā, ja to prasa taisnīgums, Vispārējā tiesa var nolemt, ka lietas dalībnieks, kuram nolēmums ir nelabvēlīgs, sedz savus tiesāšanās izdevumus pats, bet tikai daļēji atlīdzina pretējās puses tiesāšanās izdevumus vai pat vispār tiek atbrīvots no šā pienākuma.

2.   Vispārējā tiesa lietas dalībniekam, pat ja nolēmums ir tam labvēlīgs, var piespriest pilnībā vai daļēji atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to pamato tā rīcība, tostarp pirms tiesvedības ierosināšanas, it īpaši, ja tā pretējai pusei ir radījusi izdevumus, kurus Vispārējā tiesa atzīst par nepamatotiem vai ļaunprātīgi radītiem.

136. pants

Tiesāšanās izdevumi atteikšanās no prasības gadījumā

1.   Pusei, kas atsakās no prasības, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja pretējā puse to ir prasījusi apsvērumos par atteikšanos no prasības.

2.   Tomēr pēc tās puses pieteikuma, kura atsakās no prasības, tiesāšanās izdevumus var piespriest pretējai pusei, ja to pamato šīs pretējās puses rīcība.

3.   Ja lietas dalībnieki ir panākuši vienošanos par tiesāšanās izdevumiem, lēmumu par tiesāšanās izdevumiem pieņem saskaņā ar šo vienošanos.

4.   Ja tiesāšanās izdevumu atlīdzināšana netiek prasīta, lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši.

137. pants

Tiesāšanās izdevumi tiesvedības izbeigšanas pirms sprieduma taisīšanas gadījumā

Ja tiesvedību lietā izbeidz pirms sprieduma taisīšanas, Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem pēc saviem ieskatiem.

138. pants

Personu, kas iestājušās lietā, tiesāšanās izdevumi

1.   Dalībvalstis un iestādes, kas iestājušās lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.

2.   Valstis, kas nav dalībvalstis, bet kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, kā arī EBTA Uzraudzības iestāde, ja tās ir iestājušās lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.

3.   Vispārējā tiesa var nolemt, ka personai, kas iestājusies lietā un kas nav šā panta 1. vai 2. punktā minētā persona, savi tiesāšanās izdevumi jāsedz pašai.

139. pants

Tiesāšanās izmaksas

Tiesvedība Vispārējā tiesā ir bezmaksas, izņemot šādus gadījumus:

| a) | ja kāds lietas dalībnieks Vispārējai tiesai ir radījis izdevumus, no kuriem ir bijis iespējams izvairīties, it īpaši, ja prasībai ir acīmredzami ļaunprātīgs raksturs, Vispārējā tiesa var piespriest šim lietas dalībniekam segt minētos izdevumus; |
| --- | --- |

a)

ja kāds lietas dalībnieks Vispārējai tiesai ir radījis izdevumus, no kuriem ir bijis iespējams izvairīties, it īpaši, ja prasībai ir acīmredzami ļaunprātīgs raksturs, Vispārējā tiesa var piespriest šim lietas dalībniekam segt minētos izdevumus;

| b) | ja pēc kāda lietas dalībnieka pieteikuma ir veikta kopēšana vai tulkošana, tad tā izdevumu daļa, ko sekretārs uzskata par pārmērīgu, atbilstīgi 37. pantā minētajiem kancelejas izcenojumiem ir jāmaksā attiecīgajam lietas dalībniekam; |
| --- | --- |

b)

ja pēc kāda lietas dalībnieka pieteikuma ir veikta kopēšana vai tulkošana, tad tā izdevumu daļa, ko sekretārs uzskata par pārmērīgu, atbilstīgi 37. pantā minētajiem kancelejas izcenojumiem ir jāmaksā attiecīgajam lietas dalībniekam;

| c) | gadījumā, ja atkārtoti netiek ievērotas šā Reglamenta vai 224. pantā paredzēto Praktisko norādījumu prasības, kādēļ ir jālūdz trūkumu novēršana, izmaksas saistībā ar šajā ziņā nepieciešamajām Vispārējās tiesas darbībām ir jāsedz attiecīgajam lietas dalībniekam pēc sekretāra lūguma atbilstīgi 37. pantā minētajiem kancelejas izcenojumiem. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja atkārtoti netiek ievērotas šā Reglamenta vai 224. pantā paredzēto Praktisko norādījumu prasības, kādēļ ir jālūdz trūkumu novēršana, izmaksas saistībā ar šajā ziņā nepieciešamajām Vispārējās tiesas darbībām ir jāsedz attiecīgajam lietas dalībniekam pēc sekretāra lūguma atbilstīgi 37. pantā minētajiem kancelejas izcenojumiem.

140. pants

Atlīdzināmie tiesāšanās izdevumi

Neskarot 139. panta noteikumus, par atlīdzināmiem tiesāšanās izdevumiem uzskata šādus izdevumus:

| a) | maksājumus lieciniekiem un ekspertiem saskaņā ar 100. pantu; |
| --- | --- |

a)

maksājumus lieciniekiem un ekspertiem saskaņā ar 100. pantu;

| b) | nepieciešamos izdevumus, kas lietas dalībniekiem radušies saistībā ar lietu, it īpaši ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā arī atlīdzību pārstāvjiem, padomdevējiem vai advokātiem. |
| --- | --- |

b)

nepieciešamos izdevumus, kas lietas dalībniekiem radušies saistībā ar lietu, it īpaši ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā arī atlīdzību pārstāvjiem, padomdevējiem vai advokātiem.

141. pants

Maksājuma veikšanas noteikumi

1.   Vispārējās tiesas kase un tās parādnieki maksājumus veic euro.

2.   Ja atlīdzināmie izdevumi veikti valūtā, kas nav euro, vai ja pasākumi, uz kuriem attiecas veicamais maksājums, notikuši valstī, kuras valūta nav euro, valūtu konvertē pēc Eiropas Centrālās bankas noteiktā euro maiņas kursa, kāds tas ir maksājuma dienā.

14. nodaļa

IESTĀŠANĀS LIETĀ

142. pants

Iestāšanās lietā priekšmets un sekas

1.   Ar iestāšanos lietā drīkst tikai pilnībā vai daļēji atbalstīt vienas puses prasījumus. Tā nepiešķir tādas pašas procesuālās tiesības, kādas ir pusēm, it īpaši tiesības lūgt noturēt tiesas sēdi.

2.   Iestāšanās lietā ir pakārtota pamata strīdam. Tā zaudē savu priekšmetu, ja lietu izslēdz no Vispārējās tiesas reģistra, ja ir notikusi atteikšanās no prasības vai pušu vienošanās vai ja prasības pieteikums atzīts par nepieņemamu.

3.   Personai, kas iestājusies lietā, ir jāpieņem lieta tāda, kāda tā ir iestāšanās laikā.

143. pants

Pieteikums par iestāšanos lietā

1.   Pieteikums par iestāšanos lietā ir jāiesniedz sešu nedēļu laikā pēc 79. pantā minētā paziņojuma publicēšanas.

2.   Pieteikumā par iestāšanos lietā norāda:

| a) | lietu; |
| --- | --- |

a)

lietu;

| b) | puses; |
| --- | --- |

b)

puses;

| c) | pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| d) | ziņas par pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzēja pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

d)

ziņas par pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzēja pārstāvi un viņa adresi;

| e) | prasījumus, kuru atbalstam pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzējs lūdz atļauju iestāties lietā; |
| --- | --- |

e)

prasījumus, kuru atbalstam pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzējs lūdz atļauju iestāties lietā;

| f) | apstākļu, kas dod tiesības iestāties lietā, uzskaitījumu, ja pieteikums ir iesniegts saskaņā ar Statūtu 40. panta otro vai trešo daļu. |
| --- | --- |

f)

apstākļu, kas dod tiesības iestāties lietā, uzskaitījumu, ja pieteikums ir iesniegts saskaņā ar Statūtu 40. panta otro vai trešo daļu.

3.   Pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzēja pārstāvība notiek saskaņā ar Statūtu 19. pantu.

4.   Pieteikumam par iestāšanos lietā piemēro 77. pantu, 78. panta 3.–5. punktu un 139. pantu.

144. pants

Lēmums attiecībā uz pieteikumu par iestāšanos lietā

1.   Pieteikumu par iestāšanos lietā izsniedz pusēm.

2.   Priekšsēdētājs dod iespēju pusēm paust rakstveida vai mutvārdu apsvērumus attiecībā uz pieteikumu par iestāšanos lietā un attiecīgā gadījumā lūgt, lai noteikta lietas materiālos esoša konfidenciāla informācija netiktu izpausta personai, kas iestājusies lietā.

3.   Ja atbildētājs iesniedz 130. panta 1. punktā paredzēto iebildi par nepieņemamību vai neesamību kompetencē, lēmums par pieteikumu par iestāšanos lietā tiek pieņemts tikai pēc tam, kad šī iebilde tiek noraidīta vai lēmuma pieņemšana par to tiek atlikta līdz galīgā nolēmuma taisīšanai.

4.   Ja pieteikums ir iesniegts saskaņā ar Statūtu 40. panta pirmo daļu un puses nav norādījušas uz lietas materiālos esošu konfidenciālu informāciju, kuras izpaušana personai, kas iestājusies lietā, varētu tām nodarīt kaitējumu, iestāšanos lietā atļauj ar priekšsēdētāja lēmumu.

5.   Pārējos gadījumos priekšsēdētājs pēc iespējas ātrāk, izdodot rīkojumu, lemj par pieteikumu par iestāšanos lietā un attiecīgā gadījumā par informācijas, par kuru ir apgalvots, ka tā ir konfidenciāla, izpaušanu personai, kas iestājusies lietā.

6.   Ja pieteikums par iestāšanos lietā tiek noraidīts, 5. punktā minētajam rīkojumam jābūt motivētam un jāietver lēmums par tiesāšanās izdevumiem saistībā ar pieteikumu par iestāšanos lietā, tostarp pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzēja tiesāšanās izdevumiem, atbilstoši 134. un 135. pantam.

7.   Ja pieteikums par iestāšanos lietā tiek apmierināts, persona, kas iestājusies lietā, saņem visus pusēm izsniegtos procesuālos dokumentus, izņemot attiecīgā gadījumā konfidenciālu informāciju, kuru saskaņā ar 5. punktu neizpauž.

8.   Ja pieteikums par iestāšanos lietā tiek atsaukts, priekšsēdētājs izdod rīkojumu par pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzēja izslēgšanu no lietas un lemj par tiesāšanās izdevumiem, tostarp par pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzēja tiesāšanās izdevumiem, atbilstoši 136. pantam.

9.   Ja iestāšanās lietā tiek atsaukta, priekšsēdētājs izdod rīkojumu par personas, kas iestājusies lietā, izslēgšanu no lietas un lemj par tiesāšanās izdevumiem atbilstoši 136. un 138. pantam.

10.   Ja tiesvedība pamatlietā tiek izbeigta, pirms ir pieņemts lēmums par pieteikumu par iestāšanos lietā, pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzējs un puses sedz savus tiesāšanās izdevumus saistībā ar pieteikumu par iestāšanos lietā katrs pats. Galīgā rīkojuma kopiju nosūta pieteikuma par iestāšanos lietā iesniedzējam.

145. pants

Procesuālo rakstu iesniegšana

1.   Persona, kas iestājusies lietā, var iesniegt iestāšanās rakstu priekšsēdētāja noteiktajā termiņā.

2.   Iestāšanās rakstā norāda:

| a) | personas, kas iestājusies lietā, prasījumus pilnīgi vai daļēji atbalstīt kādas puses prasījumus; |
| --- | --- |

a)

personas, kas iestājusies lietā, prasījumus pilnīgi vai daļēji atbalstīt kādas puses prasījumus;

| b) | personas, kas iestājusies lietā, izvirzītos pamatus un argumentus; |
| --- | --- |

b)

personas, kas iestājusies lietā, izvirzītos pamatus un argumentus;

| c) | attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – ziņas par pierādījumiem un piedāvātajiem pierādījumiem.

3.   Pēc tam, kad ir iesniegts iestāšanās raksts, priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā puses var atbildēt uz šo procesuālo rakstu.

15. nodaļa

JURIDISKĀ PALĪDZĪBA

146. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Ikvienai personai, kas tās ekonomiskā stāvokļa dēļ pilnībā vai daļēji nespēj segt tiesāšanās izmaksas, ir tiesības saņemt juridisko palīdzību.

2.   Juridisko palīdzību atsaka, ja prasības, attiecībā uz kuru to lūdz, izskatīšana un izlemšana acīmredzami nav Vispārējās tiesas kompetencē vai ja šī prasība šķiet acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami juridiski nepamatota.

147. pants

Pieteikums par juridisko palīdzību

1.   Pieteikumu par juridisko palīdzību var iesniegt pirms prasības celšanas vai tās izskatīšanas laikā.

2.   Pieteikums par juridisko palīdzību ir jānoformē uz veidlapas, kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un pieejama Eiropas Savienības Tiesas interneta vietnē. Neskarot 74. pantu, šī veidlapa ir jāparaksta pieteikuma iesniedzējam vai, ja tas tiek pārstāvēts, tā advokātam. Pieteikumu par juridisko palīdzību, kas iesniegts, neizmantojot veidlapu, neņem vērā.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3.   Pieteikumam par juridisko palīdzību jāpievieno visa informācija un apliecinošie dokumenti, kas ļauj novērtēt pieteikuma iesniedzēja ekonomisko stāvokli, piemēram, kompetentas valsts iestādes izziņa, kas apliecina šo ekonomisko stāvokli.

4.   Ja pieteikumu par juridisko palīdzību iesniedz pirms prasības celšanas, pieteikuma iesniedzējam īsi ir jāizklāsta iecerētās prasības priekšmets, lietas fakti un argumenti, kas pamato prasību. Pieteikumam jāpievieno dokumenti, kas apliecina minēto.

5.   Attiecīgā gadījumā pieteikumam par juridisko palīdzību pievieno 51. panta 2. un 3. punktā un 78. panta 3. punktā minētos dokumentus. Šādā gadījumā piemēro 51. panta 4. punktu un 78. panta 5. punktu.

6.   Ja pieteikuma par juridisko palīdzību iesniegšanas laikā pieteikuma iesniedzēju pārstāv advokāts, piemēro 77. pantu.

7.   Pieteikuma par juridisko palīdzību iesniegšana attiecībā uz personu, kas to iesniegusi, aptur prasības celšanai paredzēto termiņu līdz dienai, kad tiek izsniegts rīkojums par šo pieteikumu vai 148. panta 6. punktā minētajos gadījumos līdz dienai, kad tiek izsniegts rīkojums, ar kuru norīko advokātu, kam jāpārstāv pieteikuma iesniedzējs.

148. pants

Lēmums par pieteikumu par juridisko palīdzību

1.   Pirms priekšsēdētājs lemj par pieteikumu par juridisko palīdzību, viņš nosaka otrai pusei termiņu, lai iesniegtu rakstveida apsvērumus, ja vien no iesniegtās informācijas jau neizriet, ka nav iestājušies 146. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi vai ka ir iestājušies 146. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi.

2.   Par pieteikumu par juridisko palīdzību lemj priekšsēdētājs, izdodot rīkojumu.

3.   Rīkojumu, ar kuru atsaka juridisko palīdzību, motivē.

4.   Rīkojumā, ar kuru piešķir juridisko palīdzību, attiecīgās personas pārstāvībai var norīkot advokātu, ja pieteikumā par juridisko palīdzību tā iesniedzējs ir norādījis šo advokātu un šis advokāts ir sniedzis savu piekrišanu pieteikuma iesniedzēja pārstāvībai Vispārējā tiesā.

5.   Ja pieteikumā par juridisko palīdzību vai pēc rīkojuma, ar kuru piešķir juridisko palīdzību, izdošanas attiecīgā persona pati nav norādījusi advokātu vai ja personas izvēle nav pieņemama, sekretārs nosūta rīkojumu, ar kuru piešķir juridisko palīdzību, un pieteikuma kopiju attiecīgās valsts kompetentajai iestādei, kas minēta Tiesas Reglamenta Papildu procesuālajos noteikumos. Ja attiecīgā persona nedzīvo Savienībā, sekretārs nosūta rīkojumu, ar kuru piešķir juridisko palīdzību, un pieteikuma kopiju valsts, kurā atrodas Eiropas Savienības Tiesas mītne, kompetentajai iestādei.

6.   Neskarot 4. punktu, advokātu, kura uzdevums ir pārstāvēt pieteikuma iesniedzēju, norīko, izdodot rīkojumu, ņemot vērā attiecīgās personas vai atbilstošā gadījumā 5. punktā minētās iestādes sniegtos priekšlikumus.

7.   Rīkojumā, ar kuru piešķir juridisko palīdzību, var norādīt summu, kas maksājama advokātam, kura uzdevums ir pārstāvēt attiecīgo personu, vai noteikt maksimālo summu, kuru advokāta honorārs un izmaksas parasti nedrīkst pārsniegt. Rīkojumā var noteikt, ka attiecīgajai personai ir finansiāli jāpiedalās 149. panta 1. punktā paredzēto izmaksu segšanā, ņemot vērā tās ekonomisko stāvokli.

8.   Rīkojumi, ko izdod saskaņā ar šo pantu, nav pārsūdzami.

9.   Neskarot 147. panta 6. punktu, dokumentu izsniegšanu pieteikuma par juridisko palīdzību iesniedzējam un citiem lietas dalībniekiem veic 80. panta 1. punktā paredzētajā veidā.

149. pants

Avanss un tiesāšanās izdevumu segšana

1.   Ja juridiskā palīdzība ir piešķirta, Vispārējās tiesas kase, attiecīgā gadījumā ievērojot noteiktās robežas, sedz ar pieteikuma iesniedzējam sniegto palīdzību un tā pārstāvību Vispārējā tiesā saistītās izmaksas. Priekšsēdētājs var nolemt, ka advokātam, kas norīkots atbilstoši 148. pantam, pēc viņa pieteikuma izmaksā avansu.

2.   Ja saskaņā ar galīgo nolēmumu juridiskās palīdzības saņēmējam savi tiesāšanās izdevumi ir jāsedz pašam, priekšsēdētājs motivētā rīkojumā, kas nav pārsūdzams, nosaka advokāta honorāra un izmaksu summu, ko sedz Vispārējās tiesas kase.

3.   Ja saskaņā ar galīgo nolēmumu Vispārējā tiesa ir piespriedusi citam lietas dalībniekam atlīdzināt juridiskās palīdzības saņēmēja tiesāšanās izdevumus, šis cits lietas dalībnieks Vispārējās tiesas kasei atlīdzina avansu, kas izmaksāts kā juridiskā palīdzība.

4.   Sekretārs veic pasākumus, lai 3. punktā minētās summas iekasētu no lietas dalībnieka, kuram ir piespriests tās maksāt.

5.   Ja juridiskās palīdzības saņēmējam nolēmums ir nelabvēlīgs, Vispārējā tiesa, ja taisnīgums to prasa, lemjot par tiesāšanās izdevumiem galīgajā nolēmumā, var nolemt, ka viens vai vairāki citi lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši vai ka tos pilnībā vai daļēji sedz Vispārējās tiesas kase kā juridisko palīdzību.

150. pants

Juridiskās palīdzības pārtraukšana

1.   Ja apstākļi, saskaņā ar kuriem tika piešķirta juridiskā palīdzība, tiesvedības laikā mainās, priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc pieteikuma, uzklausījis attiecīgo personu, var pārtraukt juridisko palīdzību.

2.   Rīkojumu, ar kuru pārtrauc juridisko palīdzību, motivē, un tas nav pārsūdzams.

16. nodaļa

STEIDZAMĪBAS TIESVEDĪBAS

1. iedaļa

1. iedaļa

Paātrinātā tiesvedība

Paātrinātā tiesvedība

151. pants

Lēmums par paātrināto tiesvedību

1.   Vispārējā tiesa pēc prasītāja vai atbildētāja pieteikuma, uzklausījusi pretējo pusi, var pieņemt lēmumu izskatīt lietu paātrinātā tiesvedībā, ņemot vērā īpašo steidzamību un lietas apstākļus. Šo lēmumu pieņem pēc iespējas ātrāk.

2.   Vispārējā tiesa pēc tiesneša referenta priekšlikuma izņēmuma apstākļos pēc savas ierosmes, uzklausījusi puses, var pieņemt lēmumu izskatīt lietu paātrinātā tiesvedībā.

3.   Uz Vispārējās tiesas lēmumu izskatīt lietu paātrinātā tiesvedībā var attiecināt nosacījumus par pušu procesuālo rakstu apjomu un formu, par turpmāku tiesvedības norisi vai par pamatiem un argumentiem, par kuriem Vispārējai tiesai būs jālemj.

4.   Ja kāda no pusēm neievēro kādu no 3. punktā minētajiem nosacījumiem, lēmumu izskatīt lietu paātrinātā tiesvedībā var atcelt. Tādā gadījumā tiesvedību turpina atbilstoši parastajam procesam.

152. pants

Pieteikums par paātrināto tiesvedību

1.   Pieteikumu par paātrināto tiesvedību iesniedz kā atsevišķu dokumentu vienlaikus ar attiecīgi prasības pieteikumu vai iebildumu rakstu, un tajā jānorāda pamatojums, kurā konkretizēta lietas īpašā steidzamība, un citi apstākļi, kam ir nozīme.

2.   Šajā pieteikumā par paātrināto tiesvedību var norādīt, ka dažus pamatus vai argumentus, vai dažas prasības pieteikuma vai iebildumu raksta daļas izvirza tikai gadījumā, ja lieta netiek izskatīta paātrinātā tiesvedībā, it īpaši, pievienojot pieteikumam saīsinātu prasības pieteikuma versiju, kā arī to pielikumu sarakstu un pielikumus, kuri vienīgie ir jāņem vērā, ja lietu izskata paātrinātā tiesvedībā.

153. pants

Prioritāra izskatīšana

Atkāpjoties no 67. panta 1. punkta, lietas, kuras Vispārējā tiesa ir nolēmusi izskatīt paātrinātā tiesvedībā, ir prioritāras.

154. pants

Tiesvedības rakstveida daļa

1.   Atkāpjoties no 81. panta 1. punkta, ja prasītājs ir iesniedzis pieteikumu izskatīt lietu paātrinātā tiesvedībā, iebildumu raksta iesniegšanas termiņš ir viens mēnesis. Šo termiņu var pagarināt, piemērojot 81. panta 3. punktu.

2.   Ja Vispārējā tiesa nolemj pieteikumu par paātrināto tiesvedību neapmierināt, atbildētājam papildus piešķir viena mēneša termiņu, lai iesniegtu vai attiecīgā gadījumā papildinātu iebildumu rakstu.

3.   Paātrinātajā tiesvedībā 83. panta 1. punktā un 145. panta 1. un 3. punktā minētos procesuālos rakstus var iesniegt tikai tad, ja Vispārējā tiesa to atļauj, nosakot procesa organizatoriskos pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 88.–90. pantu.

4.   Paātrinātajā tiesvedībā priekšsēdētājs, nosakot šajā Reglamentā paredzētos termiņus, ņem vērā īpašo steidzamību prasības izlemšanā.

155. pants

Tiesvedības mutvārdu daļa

1.   Ja ir pieņemts lēmums par paātrināto tiesvedību, Vispārējā tiesa nolemj sākt tiesvedības mutvārdu daļu pēc iespējas ātrāk pēc tiesneša referenta ievadziņojuma iesniegšanas. Tomēr Vispārējā tiesa var nolemt, ka lieta izlemjama bez mutvārdu daļas, ja puses atsakās piedalīties tiesas sēdē un ja Vispārējā tiesa uzskata, ka ir guvusi pietiekamu informāciju no lietas materiāliem.

2.   Neskarot 84. un 85. pantu, tiesvedības mutvārdu daļas laikā puses var papildināt savus argumentus un izteikt pierādījumu piedāvājumus ar nosacījumu, ka kavēšanās to iesniegšanā ir attaisnota.

2. iedaļa

2. iedaļa

Piemērošanas un izpildes apturēšana un citi pagaidu noregulējuma pasākumi

Piemērošanas un izpildes apturēšana un citi pagaidu noregulējuma pasākumi

156. pants

Pieteikums par piemērošanas apturēšanu vai citu pagaidu pasākumu noteikšanu

1.   Saskaņā ar LESD 278. pantu vai EAEKL 157. pantu iesniegts pieteikums apturēt kādas iestādes pieņemta akta piemērošanu ir pieņemams vienīgi tad, ja pieteikuma iesniedzējs šo aktu apstrīd Vispārējā tiesā.

2.   Pieteikums par kāda cita pagaidu pasākuma noteikšanu, kas minēts LESD 279. pantā, ir pieņemams tikai tad, ja to iesniedz kāda no Vispārējā tiesā izskatāmas lietas pusēm un ja pieteikums attiecas uz šo lietu.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētajos pieteikumos norāda strīda priekšmetu, apstākļus, kas nosaka steidzamību, kā arī faktiskos un tiesību pamatus, kuri pirmšķietami pamato prasītos pagaidu pasākumus. Tajos ietver visus pieejamos pierādījumus un pierādījumu piedāvājumus, lai pamatotu pagaidu pasākumu noteikšanu.

4.   Pieteikumu iesniedz kā atsevišķu dokumentu atbilstīgi 76.–78. panta noteikumiem.

157. pants

Kārtība

1.   Pieteikumu izsniedz pretējai pusei, un Vispārējās tiesas priekšsēdētājs nosaka īsu termiņu, kurā šī puse var iesniegt rakstveida vai mutvārdu apsvērumus.

2.   Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var pieteikumu apmierināt, pat pirms ir iesniegti pretējās puses apsvērumi. Šis pasākums vēlāk var tikt grozīts vai atcelts arī tad, ja neviena no pusēm nav iesniegusi pieteikumu.

3.   Vispārējās tiesas priekšsēdētājs vajadzības gadījumā lemj par procesa organizatoriskajiem pasākumiem un pierādījumu savākšanas pasākumiem.

4.   Vispārējās tiesas priekšsēdētāja prombūtnē tiek piemērots 11. un 12. pants.

158. pants

Lēmums par pieteikumu

1.   Vispārējās tiesas priekšsēdētājs par pieteikumu lemj, izdodot motivētu rīkojumu. Rīkojumu nekavējoties izsniedz lietas dalībniekiem.

2.   Uz rīkojuma izpildi var tikt attiecināts nosacījums, ka pieteikuma iesniedzējs iemaksā nodrošinājumu tādā apmērā un veidā, kādu nosaka atbilstīgi apstākļiem.

3.   Rīkojumā var noteikt dienu, kad beidzas pagaidu pasākuma darbība. Pretējā gadījumā pagaidu pasākuma darbība beidzas, kad ir pasludināts galīgais spriedums.

4.   Rīkojumam ir vienīgi pagaidu raksturs, un tas nekādi neietekmē Vispārējās tiesas nolēmumu par lietas būtību.

5.   Rīkojumā, ar kuru izbeidz pagaidu noregulējuma tiesvedību, lēmuma par tiesāšanās izdevumiem pieņemšana tiek atlikta līdz Vispārējās tiesas nolēmumam par lietas būtību. Tomēr, ja, ņemot vērā lietas apstākļus, tas šķiet pamatoti, rīkojumā tiek lemts par tiesāšanās izdevumiem saistībā ar pagaidu noregulējuma tiesvedību atbilstoši 134.–138. pantam.

159. pants

Apstākļu izmaiņas

Pēc lietas dalībnieka pieteikuma, ņemot vērā apstākļu izmaiņas, rīkojumu var jebkurā laikā grozīt vai atcelt.

160. pants

Jauns pieteikums

Ja pieteikumu par pagaidu pasākuma noteikšanu noraida, tas neliedz pusei, kas to iesniegusi, iesniegt jaunu pieteikumu, pamatojoties uz jauniem faktiem.

161. pants

Saskaņā ar LESD 280. pantu, LESD 299. pantu un EAEKL 164. pantu iesniegts pieteikums

1.   Šīs iedaļas noteikumi attiecas uz tādiem pieteikumiem apturēt Vispārējās tiesas nolēmuma vai Padomes, Eiropas Komisijas vai Eiropas Centrālās bankas pieņemta akta piespiedu izpildi, kuri iesniegti saskaņā ar LESD 280. pantu, LESD 299. pantu vai EAEKL 164. pantu.

2.   Attiecīgā gadījumā rīkojumā par pieteikuma apmierināšanu nosaka dienu, kad beidzas pagaidu pasākuma darbība.

17. nodaļa

PIETEIKUMI PAR SPRIEDUMIEM UN RĪKOJUMIEM

162. pants

Pieteikuma iedalīšana

1.   Šajā nodaļā minētos pieteikumus iedala tam iztiesāšanas sastāvam, kurš ir pieņēmis nolēmumu, uz ko attiecas pieteikums.

2.   Ja vairs nav iespējams sasniegt 23. un 24. pantā paredzēto kvorumu, pieteikumu iedala citam iztiesāšanas sastāvam, kas izskata lietas tāda paša skaita tiesnešu sastāvā. Ja nolēmumu ir pieņēmis tiesnesis, kas izskatījis lietu vienpersoniski, un ja viņš ir prombūtnē, pieteikumu iedala citam tiesnesim.

163. pants

Tiesvedības apturēšana

Ja kāda Tiesai iesniegta apelācijas sūdzība un kāds no šajā nodaļā minētajiem pieteikumiem, izņemot 164. un 165. pantā minētos pieteikumus, attiecas uz vienu un to pašu Vispārējās tiesas nolēmumu, priekšsēdētājs, uzklausījis lietas dalībniekus, var nolemt apturēt tiesvedību līdz brīdim, kad Tiesa izlemj apelācijas sūdzību.

164. pants

Spriedumu un rīkojumu labošana

1.   Neskarot noteikumus par spriedumu un rīkojumu interpretēšanu, Vispārējā tiesa pēc savas ierosmes vai pēc lietas dalībnieka pieteikuma var labot pārrakstīšanās vai matemātiskā aprēķina kļūdas vai acīmredzamas neprecizitātes.

2.   Pieteikumu par labojumu izdarīšanu iesniedz divu nedēļu laikā pēc sprieduma pasludināšanas vai rīkojuma izsniegšanas dienas.

3.   Ja labojumu izdarīšana attiecas uz rezolutīvo daļu vai kādu no motīviem, kas ir nepieciešams rezolutīvās daļas pamatojumam, lietas dalībnieki priekšsēdētāja noteiktā termiņā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

4.   Vispārējā tiesa lemj, izdodot rīkojumu.

5.   Par labojumiem izdotā rīkojuma oriģināleksemplāru pievieno labotā nolēmuma oriģināleksemplāram. Par šādu rīkojumu izdara atzīmi uz labotā nolēmuma oriģināleksemplāra malas.

165. pants

Lēmuma nepieņemšana

1.   Ja Vispārējā tiesa nav lēmusi par kādu no prasījumiem vai par tiesāšanās izdevumiem, lietas dalībniekiem, kas vēlas uz to atsaukties, ir tiesības iesniegt Vispārējā tiesā pieteikumu par papildsprieduma taisīšanu.

2.   Pieteikumu iesniedz viena mēneša laikā pēc sprieduma pasludināšanas vai rīkojuma izsniegšanas dienas.

3.   Pieteikumu izsniedz pārējiem lietas dalībniekiem, kuri priekšsēdētāja noteiktā termiņā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

4.   Pēc tam, kad lietas dalībniekiem ir tikusi dota iespēja iesniegt savus apsvērumus, Vispārējā tiesa, izdodot rīkojumu, lemj par to, vai pieteikums ir pieņemams un pamatots.

166. pants

Protests par aizmugurisku spriedumu

1.   Atbilstoši Statūtu 41. pantam par aizmugurisku spriedumu var iesniegt protestu.

2.   Atbildētājs, kas nav atbildējis uz prasības pieteikumu, protesta pieteikumu iesniedz viena mēneša laikā pēc aizmuguriskā sprieduma izsniegšanas dienas. To iesniedz 76.–78. pantā noteiktajā formā.

3.   Pēc protesta pieteikuma izsniegšanas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā pretējā puse var iesniegt rakstveida apsvērumus.

4.   Tiesvedība atkarībā no gadījuma noris atbilstoši III sadaļas vai IV sadaļas noteikumiem.

5.   Vispārējā tiesa lemj, taisot spriedumu, par kuru nevar iesniegt protestu.

6.   Šā sprieduma oriģināleksemplāru pievieno aizmuguriskā sprieduma oriģināleksemplāram. Uz aizmuguriskā sprieduma malas izdara atzīmi par spriedumu attiecībā uz protestu.

167. pants

Trešās personas protests

1.   Atbilstoši Statūtu 42. pantam iesniegtajam trešās personas protesta pieteikumam piemēro 76.–78. pantu. Turklāt šādā pieteikumā norāda:

| a) | spriedumu vai rīkojumu, pret kuru iesniedz protestu; |
| --- | --- |

a)

spriedumu vai rīkojumu, pret kuru iesniedz protestu;

| b) | to, kā šis spriedums vai rīkojums aizskar trešās personas tiesības; |
| --- | --- |

b)

to, kā šis spriedums vai rīkojums aizskar trešās personas tiesības;

| c) | iemeslus, kāpēc trešā persona nav varējusi piedalīties strīda izskatīšanā Vispārējā tiesā. |
| --- | --- |

c)

iemeslus, kāpēc trešā persona nav varējusi piedalīties strīda izskatīšanā Vispārējā tiesā.

2.   Trešās personas protesta pieteikums ir jāiesniedz divu mēnešu laikā pēc 122. pantā paredzētās publikācijas.

3.   Pamatojoties uz trešās personas, kas iesniedz protestu, pieteikumu, Vispārējā tiesa var izdot rīkojumu apturēt sprieduma vai rīkojuma, pret kuru iesniegts protests, izpildi. Piemēro 156.–161. panta noteikumus.

4.   Trešās personas protesta pieteikumu izsniedz lietas dalībniekiem, kuri priekšsēdētāja noteiktā termiņā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

5.   Vispārējā tiesa lemj pēc tam, kad lietas dalībniekiem ir tikusi dota iespēja iesniegt savus apsvērumus.

6.   Spriedumu vai rīkojumu, pret kuru iesniegts protests, groza punktos, kuros ir apmierināts trešās personas protests.

7.   Tā nolēmuma oriģināleksemplāru, kas taisīts pēc trešās personas protesta, pievieno sprieduma vai rīkojuma, pret kuru iesniegts protests, oriģināleksemplāram. Uz sprieduma vai rīkojuma, pret kuru iesniegts protests, oriģināleksemplāra malas izdara atzīmi par nolēmumu, kas taisīts pēc trešās personas protesta.

168. pants

Spriedumu un rīkojumu interpretēšana

1.   Atbilstoši Statūtu 43. pantam, ja sprieduma vai rīkojuma saturs vai piemērošanas apjoms ir neskaidrs, Vispārējā tiesa to interpretē pēc tā lietas dalībnieka vai Savienības iestādes pieteikuma, kas apliecina savu ieinteresētību šādā interpretēšanā.

2.   Pieteikumu interpretēt nolēmumu iesniedz divu gadu laikā pēc sprieduma pasludināšanas vai rīkojuma izsniegšanas dienas.

3.   Pieteikumu interpretēt nolēmumu iesniedz 76.–78. pantā noteiktajā formā. Turklāt tajā norāda:

| a) | attiecīgo spriedumu vai rīkojumu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo spriedumu vai rīkojumu;

| b) | tās daļas, kuras tiek lūgts interpretēt. |
| --- | --- |

b)

tās daļas, kuras tiek lūgts interpretēt.

4.   Pieteikumu interpretēt nolēmumu izsniedz pārējiem lietas dalībniekiem, kuri priekšsēdētāja noteiktā termiņā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

5.   Vispārējā tiesa lemj pēc tam, kad lietas dalībniekiem ir tikusi dota iespēja iesniegt savus apsvērumus.

6.   Interpretācijas nolēmuma oriģināleksemplāru pievieno interpretētā nolēmuma oriģināleksemplāram. Uz interpretētā nolēmuma oriģināleksemplāra malas izdara atzīmi par interpretācijas nolēmumu.

169. pants

Pārskatīšana

1.   Saskaņā ar Statūtu 44. pantu pieteikumu pārskatīt Vispārējās tiesas nolēmumu var iesniegt tikai tad, ja kļūst zināms kāds fakts, kas ir būtiski svarīgs faktors, bet sprieduma pasludināšanas vai rīkojuma izdošanas brīdī nav bijis zināms Vispārējai tiesai un lietas dalībniekam, kas prasa pārskatīt nolēmumu.

2.   Neskarot desmit gadu termiņu, kas noteikts Statūtu 44. panta trešajā daļā, pieteikumu pārskatīt nolēmumu iesniedz trīs mēnešu laikā pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējam ir kļuvis zināms fakts, kas ir pārskatīšanas pieteikuma pamatā.

3.   Uz pieteikumu pārskatīt nolēmumu attiecas 76.–78. pants. Turklāt šādā pieteikumā norāda:

| a) | apstrīdēto spriedumu vai rīkojumu; |
| --- | --- |

a)

apstrīdēto spriedumu vai rīkojumu;

| b) | punktus, kuros spriedums vai rīkojums tiek apstrīdēts; |
| --- | --- |

b)

punktus, kuros spriedums vai rīkojums tiek apstrīdēts;

| c) | faktus, kas ir pieteikuma pamatā; |
| --- | --- |

c)

faktus, kas ir pieteikuma pamatā;

| d) | pierādījumus, kas apliecina faktus, kuri pamato nolēmuma pārskatīšanu, un to, ka ir ievēroti 2. punktā noteiktie termiņi. |
| --- | --- |

d)

pierādījumus, kas apliecina faktus, kuri pamato nolēmuma pārskatīšanu, un to, ka ir ievēroti 2. punktā noteiktie termiņi.

4.   Pieteikumu pārskatīt nolēmumu izsniedz pārējiem lietas dalībniekiem, kuri priekšsēdētāja noteiktā termiņā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

5.   Neskarot Vispārējās tiesas nolēmumu par lietas būtību, Vispārējā tiesa pēc tam, kad lietas dalībniekiem ir tikusi dota iespēja iesniegt savus apsvērumus, lemj par pieteikuma pieņemamību, izdodot rīkojumu.

6.   Ja Vispārējā tiesa pieteikumu atzīst par pieņemamu, tā lemj par lietas būtību atbilstoši šā Reglamenta normām.

7.   Pārskatīšanas nolēmuma oriģināleksemplāru pievieno pārskatītā nolēmuma oriģināleksemplāram. Uz pārskatītā nolēmuma oriģināleksemplāra malas izdara atzīmi par pārskatīšanas nolēmumu.

170. pants

Domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem

1.   Ja pastāv domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem, attiecīgais lietas dalībnieks iesniedz Vispārējā tiesā pieteikumu. Šo pieteikumu iesniedz 76.–78. pantā noteiktajā formā.

2.   Pieteikumu izsniedz lietas dalībniekam, uz kuru tas attiecas, un viņš priekšsēdētāja noteiktā termiņā var iesniegt rakstveida apsvērumus.

3.   Pēc tam, kad lietas dalībniekam, uz kuru attiecas pieteikums, ir tikusi dota iespēja iesniegt savus apsvērumus, Vispārējā tiesa lemj, izdodot rīkojumu, kurš nav pārsūdzams.

4.   Izpildes nolūkā lietas dalībnieki var prasīt izsniegt apliecinātu rīkojuma kopiju.

IV SADAĻA

IV SADAĻA

TIESVEDĪBA ATTIECĪBĀ UZ INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBĀM

TIESVEDĪBA ATTIECĪBĀ UZ INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBĀM

171. pants

Darbības joma

Šīs sadaļas normas piemēro attiecībā uz prasībām, kas celtas par 1. pantā minētā Biroja Apelāciju padomju lēmumiem un attiecas uz intelektuālā īpašuma režīma noteikumu piemērošanu.

1. nodaļa

TIESVEDĪBAS DALĪBNIEKI

172. pants

Atbildētājs

Prasības pieteikumu ceļ pret Biroju, kura Apelāciju padome ir pieņēmusi apstrīdēto lēmumu, kā atbildētāju.

173. pants

Pārējo procesa Apelāciju padomē dalībnieku statuss Vispārējā tiesā

1.   Procesa Apelāciju padomē dalībnieks, kas nav prasītājs, var piedalīties tiesvedībā Vispārējā tiesā kā persona, kas iestājusies lietā, noteiktā formā un laikā atbildot uz prasības pieteikumu.

2.   Pirms ir beidzies atbildes raksta uz prasības pieteikumu iesniegšanai paredzētais termiņš, procesa Apelāciju padomē dalībnieks, kas nav prasītājs, līdz ar kāda procesuāla dokumenta iesniegšanu kļūst par tiesvedības Vispārējā tiesā dalībnieku kā persona, kas iestājusies lietā. Tas zaudē personas, kas iestājusies lietā, statusu Vispārējā tiesā, ja noteiktā formā un laikā neatbild uz prasības pieteikumu. Šādā gadījumā persona, kas iestājusies lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus saistībā ar tās iesniegtajiem procesuālajiem dokumentiem pati.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētajām personām, kas iestājušās lietā, ir tādas pašas procesuālās tiesības kā pusēm. Tās var atbalstīt puses prasījumus, un tās var izvirzīt patstāvīgus prasījumus un pamatus neatkarīgi no pušu prasījumiem un pamatiem.

4.   Procesa Apelāciju padomē dalībnieka, kas nav prasītājs un kas kļūst par lietas dalībnieku Vispārējā tiesā atbilstoši 1. un 2. punktam, pārstāvība notiek saskaņā ar Statūtu 19. pantu.

5.   Šā panta 2. punktā minētajam procesuālajam dokumentam piemēro 77. pantu un 78. panta 3.–5. punktu.

6.   Atkāpjoties no 123. panta, aizmugurisku lietas izskatīšanu nepiemēro, ja 1. un 2. punktā minētā persona, kas iestājusies lietā, ir atbildējusi uz prasības pieteikumu noteiktā formā un laikā.

174. pants

Lietas dalībnieka aizstāšana

Ja intelektuālā īpašuma tiesības, par kurām ir strīds, ir tikušas nodotas no procesa Biroja Apelāciju padomē dalībnieka trešai personai, tiesību pārņēmējs var lūgt, lai tam atļauj aizstāt sākotnējo lietas dalībnieku tiesvedībā Vispārējā tiesā.

175. pants

Pieteikums par aizstāšanu

1.   Pieteikumu par aizstāšanu iesniedz kā atsevišķu dokumentu. To var iesniegt jebkurā tiesvedības stadijā.

2.   Šajā pieteikumā norāda:

| a) | lietu; |
| --- | --- |

a)

lietu;

| b) | lietas dalībniekus, kā arī lietas dalībnieku, kuru pieteikuma iesniedzējs vēlas aizstāt; |
| --- | --- |

b)

lietas dalībniekus, kā arī lietas dalībnieku, kuru pieteikuma iesniedzējs vēlas aizstāt;

| c) | pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| d) | ziņas par pieteikuma iesniedzēja pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

d)

ziņas par pieteikuma iesniedzēja pārstāvi un viņa adresi;

| e) | apstākļu, kas pamato aizstāšanu, uzskaitījumu kopā ar atbilstošiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

e)

apstākļu, kas pamato aizstāšanu, uzskaitījumu kopā ar atbilstošiem pierādījumiem.

3.   Pieteikuma par aizstāšanu iesniedzēja pārstāvība notiek saskaņā ar Statūtu 19. pantu.

4.   Pieteikumam par aizstāšanu piemēro 77. pantu, 78. panta 3.–5. punktu un 139. pantu.

176. pants

Lēmums attiecībā uz pieteikumu par aizstāšanu

1.   Pieteikumu par aizstāšanu izsniedz lietas dalībniekiem.

2.   Priekšsēdētājs lietas dalībniekiem dod iespēju paust savus rakstveida vai mutvārdu apsvērumus attiecībā uz pieteikumu par aizstāšanu.

3.   Par pieteikumu par aizstāšanu lemj ar motivētu priekšsēdētāja rīkojumu vai galīgajā nolēmumā.

4.   Ja pieteikums par aizstāšanu tiek noraidīts, par tiesāšanās izdevumiem saistībā ar minēto pieteikumu, tostarp pieteikuma par aizstāšanu iesniedzēja tiesāšanās izdevumiem, lemj atbilstoši 134. un 135. pantam.

5.   Ja pieteikums par aizstāšanu tiek apmierināts, tiesību pārņēmējam ir jāpieņem lieta tāda, kāda tā ir aizstāšanas laikā. Tam ir saistoši lietas dalībnieka, kuru tas aizstāj, iesniegtie procesuālie dokumenti.

2. nodaļa

PRASĪBAS PIETEIKUMS UN ATBILDES RAKSTI UZ PRASĪBAS PIETEIKUMU

177. pants

Prasības pieteikums

1.   Prasības pieteikumā ietver:

| a) | prasības pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

prasības pieteikuma iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | ziņas par prasītāja pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

b)

ziņas par prasītāja pārstāvi un viņa adresi;

| c) | ziņas par Biroju, pret kuru vērsts prasības pieteikums; |
| --- | --- |

c)

ziņas par Biroju, pret kuru vērsts prasības pieteikums;

| d) | strīda priekšmetu, izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī kopsavilkumu par minētajiem pamatiem; |
| --- | --- |

d)

strīda priekšmetu, izvirzītos pamatus un argumentus, kā arī kopsavilkumu par minētajiem pamatiem;

| e) | prasītāja prasījumus. |
| --- | --- |

e)

prasītāja prasījumus.

2.   Ja prasītājs nav bijis vienīgais lietas dalībnieks procesā Biroja Apelāciju padomē, prasības pieteikumā ietver arī visu šā procesa dalībnieku uzvārdus vai nosaukumus un adreses, ko tie bija norādījuši paziņošanas mērķiem.

3.   Apstrīdēto Apelāciju padomes lēmumu pievieno prasības pieteikumam. Jānorāda datums, kad šis lēmums ir paziņots prasītājam.

4.   Prasības pieteikumam, ko iesniedz privāttiesību juridiskā persona, pievieno nesenu tās juridiskās pastāvēšanas pierādījumu (izraksts no komercreģistra, izraksts no apvienību reģistra vai jebkāds cits dokuments, kam ir publiska ticamība).

5.   Prasības pieteikumam pievieno 51. panta 2. un 3. punktā paredzētos dokumentus.

6.   Piemēro 77. pantu.

7.   Ja prasības pieteikums neatbilst 2.–5. punktam, sekretārs nosaka pieņemamu termiņu, kurā prasītājam ir jānovērš trūkumi prasības pieteikumā. Ja prasītājs noteiktajā termiņā nenovērš šos trūkumus prasības pieteikumā, Vispārējā tiesa lemj par to, vai šīs formalitātes neievērošana prasības pieteikumu nepadara formāli nepieņemamu.

178. pants

Prasības pieteikuma izsniegšana

1.   Sekretārs 80. panta 1. punktā paredzētajā veidā informē atbildētāju un visus procesa Apelāciju padomē dalībniekus par prasības pieteikuma iesniegšanu. Viņš izsniedz prasības pieteikumu pēc tiesvedības valodas noteikšanas atbilstoši 45. panta 4. punktam un attiecīgā gadījumā pēc prasības pieteikuma tulkojuma tiesvedības valodā izsniegšanas.

2.   Prasības pieteikumu izsniedz atbildētājam, nosūtot apliecinātu prasības pieteikuma kopiju pa pastu ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu vai nogādājot to personiski un saņemot parakstu par saņemšanu. Ja atbildētājs iepriekš ir piekritis, ka prasības pieteikumus viņam nogādās 57. panta 4. punktā paredzētajā veidā vai pa faksu, prasības pieteikuma izsniegšanu var veikt attiecīgajā veidā.

3.   Prasības pieteikuma izsniegšanu procesa Apelāciju padomē dalībniekam veic veidā, kuram tas ir piekritis, iesniedzot 173. panta 2. punktā minēto procesuālo dokumentu, un, ja šāds dokuments nav iesniegts, nosūtot ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu uz adresi, ko attiecīgais dalībnieks norādījis paziņojumiem, kurus veic procesā Apelāciju padomē.

4.   Gadījumos, kad piemēro 177. panta 7. punktu, prasības pieteikums ir jāizsniedz, tiklīdz tajā ir novērsti trūkumi vai tiklīdz Vispārējā tiesa to ir atzinusi par pieņemamu saskaņā ar minētajā pantā norādītajām prasībām.

5.   Tiklīdz prasības pieteikums ir izsniegts, atbildētājs nosūta Vispārējai tiesai lietas materiālus, kas attiecas uz procesu Apelāciju padomē.

179. pants

Lietas dalībnieki, kuriem ir tiesības iesniegt atbildes rakstu uz prasības pieteikumu

Atbildētājs un procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītājs, atbildes rakstus uz prasības pieteikumu iesniedz divu mēnešu laikā pēc prasības pieteikuma izsniegšanas. Pēc attiecīgā lietas dalībnieka motivēta pieteikuma priekšsēdētājs izņēmuma apstākļos var pagarināt šo termiņu.

180. pants

Atbildes raksts uz prasības pieteikumu

1.   Atbildes raksts uz prasības pieteikumu ietver:

| a) | lietas dalībnieka, kas to iesniedz, uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

lietas dalībnieka, kas to iesniedz, uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | ziņas par lietas dalībnieka pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

b)

ziņas par lietas dalībnieka pārstāvi un viņa adresi;

| c) | izvirzītos pamatus un argumentus; |
| --- | --- |

c)

izvirzītos pamatus un argumentus;

| d) | lietas dalībnieka, kas to iesniedz, prasījumus. |
| --- | --- |

d)

lietas dalībnieka, kas to iesniedz, prasījumus.

2.   Atbildes rakstam uz prasības pieteikumu piemēro 177. panta 4.–7. punktu.

181. pants

Tiesvedības rakstveida daļas pabeigšana

Neskarot III sadaļas normas, tiesvedības rakstveida daļa tiek pabeigta pēc tam, kad ir iesniegts atbildētāja un attiecīgā gadījumā personas, kas iestājusies lietā 173. panta izpratnē, atbildes raksts uz prasības pieteikumu.

3. nodaļa

PRETPRASĪBA

182. pants

Pretprasība

1.   Procesa Apelāciju padomē dalībnieki, kas nav prasītājs, var iesniegt pretprasību tādā pašā termiņā, kāds noteikts atbildes raksta uz prasības pieteikumu iesniegšanai.

2.   Pretprasību iesniedz kā atsevišķu dokumentu, kas nav atbildes raksts uz prasības pieteikumu.

183. pants

Pretprasības saturs

Pretprasībā norāda:

| a) | lietas dalībnieka, kas to iesniedz, uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

lietas dalībnieka, kas to iesniedz, uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | ziņas par lietas dalībnieka pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

b)

ziņas par lietas dalībnieka pārstāvi un viņa adresi;

| c) | izvirzītos pamatus un argumentus; |
| --- | --- |

c)

izvirzītos pamatus un argumentus;

| d) | prasījumus. |
| --- | --- |

d)

prasījumus.

184. pants

Pretprasībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti

1.   Pretprasībā lūdz atcelt vai grozīt Apelāciju padomes lēmumu punktā, kurš nav minēts prasības pieteikumā.

2.   Izvirzītajos pamatos un argumentos precīzi norāda apstrīdētā lēmuma motīvu daļas punktus, kuri tiek apstrīdēti.

185. pants

Atbilde uz pretprasību

Ja ir iesniegta pretprasība, pārējie lietas dalībnieki divu mēnešu laikā pēc pretprasības izsniegšanas var iesniegt procesuālo rakstu, kurā ir jāapspriež vienīgi šajā pretprasībā izvirzītie prasījumi, pamati un argumenti. Pēc attiecīgā lietas dalībnieka motivēta pieteikuma priekšsēdētājs izņēmuma apstākļos var pagarināt šo termiņu.

186. pants

Tiesvedības rakstveida daļas pabeigšana

Ja ir iesniegta pretprasība, tiesvedības rakstveida daļa tiek pabeigta pēc tam, kad ir iesniegts pēdējais atbildes raksts uz šo pretprasību.

187. pants

Attiecības starp prasību un pretprasību

Pretprasību uzskata par tādu, kurai zudis priekšmets, ja:

| a) | prasītājs atsakās no prasības; |
| --- | --- |

a)

prasītājs atsakās no prasības;

| b) | prasība ir atzīta par acīmredzami nepieņemamu. |
| --- | --- |

b)

prasība ir atzīta par acīmredzami nepieņemamu.

4. nodaļa

CITI TIESVEDĪBAS ASPEKTI

188. pants

Strīda priekšmets Vispārējā tiesā

Lietas dalībnieki procesuālajos rakstos, kas iesniegti tiesvedībā Vispārējā tiesā, nevar mainīt Apelāciju padomē izskatītā strīda priekšmetu.

189. pants

Procesuālo rakstu apjoms

1.   Vispārējā tiesa atbilstoši 224. pantam nosaka saskaņā ar šo sadaļu iesniegto procesuālo rakstu maksimālo apjomu.

2.   Priekšsēdētājs var atļaut pārsniegt procesuālo rakstu maksimālo apjomu vienīgi lietās ar īpaši sarežģītiem tiesiskiem vai faktiskiem apstākļiem.

190. pants

Tiesāšanās izdevumu noteikšana

1.   Ja prasību par Apelāciju padomes lēmumu apmierina, Vispārējā tiesa var nospriest, ka atbildētājs sedz tikai savus tiesāšanās izdevumus.

2.   Nepieciešamos izdevumus, kas lietas dalībniekiem ir radušies saistībā ar procesu Apelāciju padomē, uzskata par atlīdzināmiem tiesāšanās izdevumiem.

191. pants

Citas piemērojamās normas

Ievērojot īpašas šīs sadaļas normas, šajā sadaļā minētajām tiesvedībām ir piemērojamas III sadaļas normas.

V SADAĻA

V SADAĻA

APELĀCIJAS SŪDZĪBAS PAR CIVILDIENESTA TIESAS NOLĒMUMIEM

APELĀCIJAS SŪDZĪBAS PAR CIVILDIENESTA TIESAS NOLĒMUMIEM

192. pants

Darbības joma

Šīs sadaļas normas piemēro attiecībā uz apelācijas sūdzībām par Statūtu I pielikuma 9. un 10. pantā minētajiem Civildienesta tiesas nolēmumiem.

1. nodaļa

APELĀCIJAS SŪDZĪBA

193. pants

Apelācijas sūdzības iesniegšana

1.   Pārsūdzēšana apelācijas kārtībā notiek, iesniedzot apelācijas sūdzību Vispārējās tiesas vai Civildienesta tiesas kancelejā.

2.   Civildienesta tiesas kanceleja nekavējoties nosūta Vispārējās tiesas kancelejai visus materiālus par lietas izskatīšanu pirmajā instancē un attiecīgā gadījumā – arī apelācijas sūdzību.

194. pants

Apelācijas sūdzības saturs

1.   Apelācijas sūdzībā norāda:

| a) | apelācijas sūdzības iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

apelācijas sūdzības iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | ziņas par apelācijas sūdzības iesniedzēja pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

b)

ziņas par apelācijas sūdzības iesniedzēja pārstāvi un viņa adresi;

| c) | pārsūdzēto Civildienesta tiesas nolēmumu; |
| --- | --- |

c)

pārsūdzēto Civildienesta tiesas nolēmumu;

| d) | pārējo dalībnieku, kas piedalījušies attiecīgajā lietā Civildienesta tiesā, uzvārdus vai nosaukumus; |
| --- | --- |

d)

pārējo dalībnieku, kas piedalījušies attiecīgajā lietā Civildienesta tiesā, uzvārdus vai nosaukumus;

| e) | izvirzītos tiesību pamatus un argumentus, kā arī kopsavilkumu par minētajiem pamatiem; |
| --- | --- |

e)

izvirzītos tiesību pamatus un argumentus, kā arī kopsavilkumu par minētajiem pamatiem;

| f) | apelācijas sūdzības iesniedzēja prasījumus. |
| --- | --- |

f)

apelācijas sūdzības iesniedzēja prasījumus.

2.   Apelācijas sūdzībā norāda datumu, kad pārsūdzētais nolēmums ir izsniegts apelācijas sūdzības iesniedzējam.

3.   Apelācijas sūdzībai, ko iesniedz privāttiesību juridiskā persona, pievieno nesenu tās juridiskās pastāvēšanas pierādījumu (izraksts no komercreģistra, izraksts no apvienību reģistra vai jebkāds cits dokuments, kam ir publiska ticamība).

4.   Apelācijas sūdzībai pievieno 51. panta 2. un 3. punktā paredzētos dokumentus.

5.   Piemēro 77. pantu.

6.   Ja apelācijas sūdzība neatbilst 2.–4. punktam, sekretārs nosaka pieņemamu termiņu, kurā apelācijas sūdzības iesniedzējam ir jānovērš trūkumi apelācijas sūdzībā. Ja apelācijas sūdzības iesniedzējs noteiktajā termiņā nenovērš šos trūkumus apelācijas sūdzībā, Vispārējā tiesa lemj par to, vai šīs formalitātes neievērošana apelācijas sūdzību padara formāli nepieņemamu.

195. pants

Apelācijas sūdzībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti

1.   Apelācijas sūdzībā lūdz pilnībā vai daļēji atcelt Civildienesta tiesas nolēmumu, kāds ietverts tā rezolutīvajā daļā.

2.   Izvirzītajos tiesību pamatos un argumentos precīzi norāda apstrīdētos Civildienesta tiesas nolēmuma motīvu daļas punktus.

196. pants

Prasījumi apelācijas sūdzības pieņemšanas gadījumā

1.   Apelācijas sūdzībā lūdz, ja tā tiek atzīta par pamatotu, pilnībā vai daļēji apmierināt tādus pašus prasījumus, kādus lūgts apmierināt pirmajā instancē, neizvirzot jaunus prasījumus. Apelācijas sūdzībā nedrīkst grozīt Civildienesta tiesā izskatītā strīda priekšmetu.

2.   Ja apelācijas sūdzības iesniedzējs pārsūdzētā nolēmuma atcelšanas gadījumā lūdz lietu nodot atpakaļ Civildienesta tiesai, viņš norāda iemeslus, kuru dēļ strīds nav Vispārējā tiesā izskatāmā stāvoklī.

2. nodaļa

ATBILDES RAKSTS UZ APELĀCIJAS SŪDZĪBU, REPLIKAS RAKSTS UN ATBILDES RAKSTS UZ REPLIKU

197. pants

Apelācijas sūdzības izsniegšana

1.   Apelācijas sūdzību izsniedz pārējiem Civildienesta tiesā izskatītās attiecīgās lietas dalībniekiem. Piemēro 80. panta 1. punktu.

2.   Gadījumos, kad piemēro 194. panta 6. punktu, apelācijas sūdzība ir jāizsniedz, tiklīdz tajā ir novērsti trūkumi vai tiklīdz Vispārējā tiesa to ir atzinusi par pieņemamu saskaņā ar minētajā pantā paredzētajām formālajām prasībām.

198. pants

Lietas dalībnieki, kuriem ir tiesības iesniegt atbildes rakstu uz apelācijas sūdzību

Ikviens Civildienesta tiesā izskatītās attiecīgās lietas dalībnieks, kuram ir interese, lai apelācijas sūdzība tiktu apmierināta vai noraidīta, atbildes rakstu uz apelācijas sūdzību var iesniegt divu mēnešu laikā no dienas, kad tam ir izsniegta apelācijas sūdzība. Termiņš, kurā iesniedzams atbildes raksts uz apelācijas sūdzību, nav pagarināms.

199. pants

Atbildes raksta uz apelācijas sūdzību saturs

1.   Atbildes rakstā uz apelācijas sūdzību norāda:

| a) | lietas dalībnieka, kas to iesniedz, uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

lietas dalībnieka, kas to iesniedz, uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | ziņas par šā lietas dalībnieka pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

b)

ziņas par šā lietas dalībnieka pārstāvi un viņa adresi;

| c) | datumu, kad šim lietas dalībniekam ir izsniegta apelācijas sūdzība; |
| --- | --- |

c)

datumu, kad šim lietas dalībniekam ir izsniegta apelācijas sūdzība;

| d) | izvirzītos tiesību pamatus un argumentus; |
| --- | --- |

d)

izvirzītos tiesību pamatus un argumentus;

| e) | prasījumus. |
| --- | --- |

e)

prasījumus.

2.   Atbildes rakstam uz apelācijas sūdzību piemēro 194. panta 3.–6. punktu.

200. pants

Atbildes rakstā uz apelācijas sūdzību norādītie prasījumi

Atbildes rakstā uz apelācijas sūdzību lūdz pilnībā vai daļēji apmierināt vai noraidīt apelācijas sūdzību.

201. pants

Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku

1.   Apelācijas sūdzību un atbildes rakstu uz apelācijas sūdzību var papildināt ar replikas rakstu un atbildes rakstu uz repliku vienīgi tad, ja priekšsēdētājs, pamatojoties uz apelācijas sūdzības iesniedzēja pienācīgi motivētu pieteikumu, kas iesniegts septiņu dienu laikā pēc tam, kad izsniegts atbildes raksts uz apelācijas sūdzību, to uzskata par vajadzīgu, tostarp tādēļ, lai apelācijas sūdzības iesniedzējs varētu paust savu viedokli attiecībā uz atbildes rakstā uz apelācijas sūdzību izvirzīto iebildi par nepieņemamību vai jaunu informāciju.

2.   Priekšsēdētājs nosaka dienu, līdz kurai ir jāiesniedz replikas raksts, un, izsniedzot šo procesuālo rakstu, dienu, līdz kurai ir jāiesniedz atbildes raksts uz repliku. Viņš var noteikt maksimālo lappušu skaitu un šajos procesuālajos rakstos apspriežamos jautājumus.

3. nodaļa

PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBA

202. pants

Pretapelācijas sūdzība

1.   Šā Reglamenta 198. pantā minētie lietas dalībnieki var iesniegt pretapelācijas sūdzību tādā pašā termiņā, kāds noteikts atbildes raksta uz apelācijas sūdzību iesniegšanai.

2.   Pretapelācijas sūdzību iesniedz kā atsevišķu dokumentu, kas nav atbildes raksts uz apelācijas sūdzību.

203. pants

Pretapelācijas sūdzības saturs

Pretapelācijas sūdzībā norāda:

| a) | pretapelācijas sūdzības iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

pretapelācijas sūdzības iesniedzēja uzvārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | ziņas par pretapelācijas sūdzības iesniedzēja pārstāvi un viņa adresi; |
| --- | --- |

b)

ziņas par pretapelācijas sūdzības iesniedzēja pārstāvi un viņa adresi;

| c) | datumu, kad pretapelācijas sūdzības iesniedzējam ir izsniegta apelācijas sūdzība; |
| --- | --- |

c)

datumu, kad pretapelācijas sūdzības iesniedzējam ir izsniegta apelācijas sūdzība;

| d) | izvirzītos tiesību pamatus un argumentus; |
| --- | --- |

d)

izvirzītos tiesību pamatus un argumentus;

| e) | prasījumus. |
| --- | --- |

e)

prasījumus.

204. pants

Pretapelācijas sūdzībā norādītie prasījumi, pamati un argumenti

1.   Pretapelācijas sūdzībā lūdz pilnībā vai daļēji atcelt Civildienesta tiesas nolēmumu.

2.   Tajā var lūgt arī atcelt tiešu vai netiešu lēmumu par Civildienesta tiesā celtās prasības pieņemamību.

3.   Izvirzītajos tiesību pamatos un argumentos precīzi norāda apstrīdētos Civildienesta tiesas nolēmuma motīvu daļas punktus. Tiem ir jābūt citiem pamatiem un argumentiem nekā atbildes rakstā uz apelācijas sūdzību izvirzītajiem.

4. nodaļa

PROCESUĀLIE RAKSTI PĒC PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBAS

205. pants

Atbilde uz pretapelācijas sūdzību

Ja ir iesniegta pretapelācijas sūdzība, apelācijas sūdzības iesniedzējs vai jebkurš cits Civildienesta tiesā izskatītās attiecīgās lietas dalībnieks, kuram ir interese, lai pretapelācijas sūdzība tiktu apmierināta vai noraidīta, divu mēnešu laikā no pretapelācijas sūdzības izsniegšanas var iesniegt atbildes rakstu uz pretapelācijas sūdzību, kurā ir jāapspriež vienīgi šajā pretapelācijas sūdzībā izvirzītie pamati. Šis termiņš nav pagarināms.

206. pants

Replikas raksts un atbildes raksts uz repliku pēc pretapelācijas sūdzības

1.   Pretapelācijas sūdzību un atbildes rakstu uz pretapelācijas sūdzību var papildināt ar replikas rakstu un atbildes rakstu uz repliku vienīgi tad, ja priekšsēdētājs, pamatojoties uz pretapelācijas sūdzības iesniedzēja pienācīgi motivētu pieteikumu, kas iesniegts septiņu dienu laikā pēc tam, kad izsniegts atbildes raksts uz pretapelācijas sūdzību, to uzskata par vajadzīgu, tostarp tādēļ, lai pretapelācijas sūdzības iesniedzējs varētu paust savu viedokli attiecībā uz atbildes rakstā uz pretapelācijas sūdzību izvirzīto iebildi par nepieņemamību vai jaunu informāciju.

2.   Priekšsēdētājs nosaka dienu, līdz kurai ir jāiesniedz šis replikas raksts, un, izsniedzot šo procesuālo rakstu, dienu, līdz kurai ir jāiesniedz atbildes raksts uz repliku. Viņš var noteikt maksimālo lappušu skaitu un šajos procesuālajos rakstos apspriežamos jautājumus.

5. nodaļa

TIESVEDĪBAS MUTVĀRDU DAĻA

207. pants

Tiesvedības mutvārdu daļa

1.   Lietas dalībnieki apelācijas tiesvedībā var lūgt, lai viņus uzklausa tiesas sēdē mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai. Šādam pieteikumam jābūt motivētam, un tas jāiesniedz trīs nedēļu laikā pēc tam, kad lietas dalībniekiem ir izsniegts dokuments par tiesvedības rakstveida daļas pabeigšanu. Priekšsēdētājs šo termiņu var pagarināt.

2.   Pēc tiesneša referenta priekšlikuma Vispārējā tiesa, ja tā uzskata, ka ir guvusi pietiekamu informāciju no lietas materiāliem, var nolemt, ka apelācijas tiesvedība izlemjama bez tiesvedības mutvārdu daļas. Tomēr tā vēlāk var nolemt sākt tiesvedības mutvārdu daļu.

6. nodaļa

APELĀCIJAS VAI PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBAS IZSKATĪŠANA, IZDODOT RĪKOJUMU

208. pants

Acīmredzami nepieņemama vai acīmredzami nepamatota apelācijas vai pretapelācijas sūdzība

Ja apelācijas vai pretapelācijas sūdzība vai kāda tās daļa ir acīmredzami nepieņemama vai nepamatota, Vispārējā tiesa jebkurā laikā, rīkojoties pēc tiesneša referenta priekšlikuma, ar motivētu rīkojumu var nolemt noraidīt šo apelācijas vai pretapelācijas sūdzību vai kādu tās daļu.

209. pants

Acīmredzami pamatota apelācijas vai pretapelācijas sūdzība

Ja Tiesa vai Vispārējā tiesa jau ir lēmusi par vienu vai vairākiem tādiem pašiem tiesību jautājumiem, kuri izvirzīti ar apelācijas vai pretapelācijas sūdzības pamatiem, un ja Vispārējā tiesa uzskata, ka apelācijas sūdzība ir acīmredzami pamatota, tā, rīkojoties pēc tiesneša referenta priekšlikuma un pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas, ar motivētu rīkojumu, kurā ietverta atsauce uz attiecīgo judikatūru, var nolemt apelācijas sūdzību atzīt par acīmredzami pamatotu.

7. nodaļa

APELĀCIJAS SŪDZĪBAS IZSLĒGŠANAS NO REĢISTRA SEKAS ATTIECĪBĀ UZ PRETAPELĀCIJAS SŪDZĪBU

210. pants

Atteikšanās no apelācijas sūdzības vai tās acīmredzamas nepieņemamības sekas attiecībā uz pretapelācijas sūdzību

Pretapelācijas sūdzību uzskata par tādu, kurai zudis priekšmets, ja:

| a) | apelācijas sūdzības iesniedzējs atsakās no apelācijas sūdzības; |
| --- | --- |

a)

apelācijas sūdzības iesniedzējs atsakās no apelācijas sūdzības;

| b) | apelācijas sūdzība ir atzīta par acīmredzami nepieņemamu, jo nav ievērots apelācijas sūdzības iesniegšanas termiņš; |
| --- | --- |

b)

apelācijas sūdzība ir atzīta par acīmredzami nepieņemamu, jo nav ievērots apelācijas sūdzības iesniegšanas termiņš;

| c) | apelācijas sūdzība ir atzīta par acīmredzami nepieņemamu, pamatojoties vienīgi uz to, ka tā nav vērsta pret Civildienesta tiesas galīgu nolēmumu vai nolēmumu, ar kuru daļēji atrisināta lietas būtība vai izlemti procesa jautājumi attiecībā uz iebildi par neesamību kompetencē vai nepieņemamību Statūtu I pielikuma 9. panta pirmās daļas nozīmē. |
| --- | --- |

c)

apelācijas sūdzība ir atzīta par acīmredzami nepieņemamu, pamatojoties vienīgi uz to, ka tā nav vērsta pret Civildienesta tiesas galīgu nolēmumu vai nolēmumu, ar kuru daļēji atrisināta lietas būtība vai izlemti procesa jautājumi attiecībā uz iebildi par neesamību kompetencē vai nepieņemamību Statūtu I pielikuma 9. panta pirmās daļas nozīmē.

8. nodaļa

TIESĀŠANĀS IZDEVUMI UN TIESĀŠANĀS IZMAKSAS APELĀCIJAS TIESVEDĪBĀ

211. pants

Tiesāšanās izdevumu noteikšana apelācijas tiesvedībā

1.   Uz tiesvedību Vispārējā tiesā saistībā ar apelācijas sūdzību par Civildienesta tiesas nolēmumu mutatis mutandis attiecas 133.–141. pants, ja vien nav piemērojamas turpmākās normas.

mutatis mutandis

2.   Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem, ja apelācijas sūdzība ir nepamatota vai ja tā ir pamatota un Vispārējā tiesa lietā pati taisa galīgo spriedumu.

3.   Izmaksas, kas radušās iestādēm saistībā ar to iesniegtām apelācijas sūdzībām, tās sedz pašas, neskarot 135. panta 2. punktu.

4.   Atkāpjoties no 134. panta 1. un 2. punkta, Vispārējā tiesa attiecībā uz apelācijas sūdzībām, ko ir iesnieguši kādas iestādes ierēdņi vai citi darbinieki, var nolemt sadalīt tiesāšanās izdevumus, ja to prasa taisnīgums.

5.   Ja persona, kas iestājusies lietā pirmajā instancē, pati nav iesniegusi apelācijas sūdzību, tai var piespriest atlīdzināt apelācijas tiesvedībā radušos tiesāšanās izdevumus vienīgi tad, ja tā piedalījusies Vispārējā tiesā notiekošās tiesvedības rakstveida vai mutvārdu daļā. Ja šī persona piedalās tiesvedībā, Vispārējā tiesa var nolemt, ka tā savus tiesāšanās izdevumus sedz pati.

9. nodaļa

CITAS APELĀCIJAS TIESVEDĪBAI PIEMĒROJAMĀS NORMAS

212. pants

Procesuālo rakstu apjoms

1.   Vispārējā tiesa atbilstoši 224. pantam nosaka saskaņā ar šo sadaļu iesniegto procesuālo rakstu maksimālo apjomu.

2.   Priekšsēdētājs var atļaut pārsniegt procesuālo rakstu maksimālo apjomu vienīgi īpaši sarežģītās lietās.

213. pants

Citas apelācijas tiesvedībai piemērojamās normas

1.   Uz tiesvedību Vispārējā tiesā saistībā ar apelācijas sūdzību par Civildienesta tiesas nolēmumu attiecas 51.–58., 60.–74., 79., 84., 87., 89., 90., 107.–122., 124., 125., 129., 131., 142.–162., 164., 165. un 167.–170. pants.

2.   Atkāpjoties no 143. panta 1. punkta, pieteikumu par iestāšanos lietā iesniedz vēlākais viena mēneša laikā pēc 79. pantā paredzētās publicēšanas.

3.   Saskaņā ar LESD 256. panta 2. punktu pieņemtos nolēmumus nosūta Tiesai un Civildienesta tiesai.

10. nodaļa

APELĀCIJAS SŪDZĪBAS PAR NOLĒMUMIEM, AR KURIEM NORAIDĪTS PIETEIKUMS PAR IESTĀŠANOS LIETĀ, UN PAR NOLĒMUMIEM ATTIECĪBĀ UZ PAGAIDU NOREGULĒJUMU

214. pants

Apelācijas sūdzības par nolēmumiem, ar kuriem noraidīts pieteikums par iestāšanos lietā, un par nolēmumiem attiecībā uz pagaidu noregulējumu

Atkāpjoties no šīs sadaļas normām, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs lemj par Statūtu I pielikuma 10. panta 1. un 2. punktā minētajām apelācijas sūdzībām saskaņā ar 157. panta 1.–3. punktā un 158. panta 1. punktā paredzēto kārtību.

VI SADAĻA

VI SADAĻA

TIESVEDĪBA PĒC LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ VISPĀRĒJAI TIESAI

TIESVEDĪBA PĒC LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ VISPĀRĒJAI TIESAI

1. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS NOLĒMUMI, KAS PASLUDINĀTI PĒC TĀS NOLĒMUMU ATCELŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ

215. pants

Nolēmuma atcelšana un lietas nodošana atpakaļ, ko veic Tiesa

Ja Tiesa atceļ Vispārējās tiesas spriedumu vai rīkojumu un nodod lietu tai atpakaļ iztiesāšanai, uzskatāms, ka lieta izskatīšanai Vispārējā tiesā ir iesniegta ar nolēmumu par lietas nodošanu.

216. pants

Lietas iedalīšana

1.   Ja Tiesa atceļ kādas palātas spriedumu vai rīkojumu, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var iedalīt lietu citai palātai, kas izskata lietas tāda paša skaita tiesnešu sastāvā.

2.   Ja Tiesa atceļ Vispārējās tiesas virspalātas spriedumu vai rīkojumu, lietu iedala šim iztiesāšanas sastāvam.

3.   Ja Tiesa atceļ tiesneša, kas izskatījis lietu vienpersoniski, pasludinātu spriedumu vai izdotu rīkojumu, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var iedalīt lietu tiesnesim vienpersoniski, neskarot gadījumu, kad šis tiesnesis nodod lietu palātai, kurā viņš darbojas.

217. pants

Tiesvedības norise

1.   Ja nolēmums, ko pēc tam atcēlusi Tiesa, ir pieņemts pēc rakstveida procesa par lietas būtību pabeigšanas Vispārējā tiesā, tiesvedības Vispārējā tiesā dalībnieki var iesniegt savus rakstveida apsvērumus par secinājumiem, kuri attiecībā uz strīda atrisināšanu izdarāmi no Tiesas nolēmuma, divu mēnešu laikā pēc šā Tiesas nolēmuma izsniegšanas. Šis termiņš nav pagarināms.

2.   Ja nolēmums, ko pēc tam atcēlusi Tiesa, ir pieņemts, kad rakstveida process par lietas būtību Vispārējā tiesā vēl nav bijis pabeigts, lietu atsāk no tās pašas stadijas, kurā tā bija.

3.   Ja to pamato apstākļi, Vispārējā tiesa var ļaut iesniegt papildu procesuālos rakstus ar apsvērumu izklāstu.

218. pants

Tiesvedībai piemērojamās normas

Ievērojot 217. panta noteikumus, tiesvedība atkarībā no gadījuma noris atbilstoši III sadaļas vai IV sadaļas normām.

219. pants

Tiesāšanās izdevumi

Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem attiecībā uz tiesvedību Vispārējā tiesā un apelācijas tiesvedību Tiesā.

2. nodaļa

VISPĀRĒJĀS TIESAS NOLĒMUMI, KAS PIEŅEMTI PĒC LIETAS PĀRSKATĪŠANAS UN LIETAS NODOŠANAS ATPAKAĻ

220. pants

Nolēmuma pārskatīšana un lietas nodošana atpakaļ, ko veic Tiesa

Ja Tiesa pārskata Vispārējās tiesas spriedumu vai rīkojumu un nodod lietu tai atpakaļ iztiesāšanai, uzskatāms, ka lieta izskatīšanai Vispārējā tiesā ir iesniegta ar spriedumu par lietas nodošanu.

221. pants

Lietas iedalīšana

1.   Ja Tiesa nodod atpakaļ lietu, kuru sākotnēji iztiesāja viena palāta, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs var lietu iedalīt citai palātai, kas izskata lietas tāda paša skaita tiesnešu sastāvā.

2.   Ja Tiesa nodod atpakaļ lietu, kuru sākotnēji iztiesāja Vispārējās tiesas virspalāta, lietu iedala šim iztiesāšanas sastāvam.

222. pants

Tiesvedības norise

1.   Viena mēneša laikā pēc Tiesas sprieduma izsniegšanas tiesvedības Vispārējā tiesā dalībnieki var iesniegt savus rakstveida apsvērumus par secinājumiem, kuri attiecībā uz strīda atrisināšanu izdarāmi no šā sprieduma. Šis termiņš nav pagarināms.

2.   Vispārējā tiesa procesa organizatorisko pasākumu ietvaros var uzaicināt tiesvedības Vispārējā tiesā dalībniekus iesniegt procesuālos rakstus un nolemt uzklausīt lietas dalībniekus tiesas sēdē mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai.

223. pants

Tiesāšanās izdevumi

Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem attiecībā uz tiesvedību, kas tajā uzsākta pēc lietas pārskatīšanas Tiesā.

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

224. pants

Izpildes noteikumi

Vispārējā tiesa ar atsevišķu dokumentu var pieņemt šā Reglamenta izpildes praktiskos noteikumus.

225. pants

Piespiedu izpilde

Saskaņā ar šo pantu uzlikto sodu un citu piemēroto pasākumu piespiedu izpilde notiek saskaņā ar LESD 280. pantu, LESD 299. pantu un EAEKL 164. pantu.

226. pants

Atcelšana

Šis Reglaments aizstāj Vispārējās tiesas 1991. gada 2. maija Reglamentu, kas pēdējo reizi grozīts 2013. gada 19. jūnijā.

227. pants

Šā Reglamenta publicēšana un stāšanās spēkā

1.   Šo Reglamentu, kas ir autentisks 44. pantā minētajās valodās, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2.   Šis Reglaments stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc publicēšanas.

3.   Šā Reglamenta 105. panta noteikumi ir piemērojami vienīgi no 105. panta 11. punktā paredzētā lēmuma spēkā stāšanās brīža.

4.   Šā Reglamenta 45. panta 4. punkta, 139. panta c) punkta un 181. panta noteikumi ir piemērojami vienīgi attiecībā uz lietām, kas ierosinātas Vispārējā tiesā pēc šā Reglamenta stāšanās spēkā.

5.   Šā Reglamenta 106. un 207. panta noteikumi ir piemērojami vienīgi attiecībā uz lietām, kuru tiesvedības rakstveida daļa šā Reglamenta spēkā stāšanās brīdī vēl nav pabeigta.

6.   Vispārējās tiesas 1991. gada 2. maija Reglamenta, kas pēdējo reizi grozīts 2013. gada 19. jūnijā, 115. panta 1. punkta, 116. panta 6. punkta, 131. panta un 135. panta 2. punkta noteikumi turpina būt piemērojami attiecībā uz lietām, kas ierosinātas Vispārējā tiesā pirms šā Reglamenta stāšanās spēkā.

7.   Vispārējās tiesas 1991. gada 2. maija Reglamenta, kas pēdējo reizi grozīts 2013. gada 19. jūnijā, 135.a panta un 146. panta noteikumi turpina būt piemērojami attiecībā uz Vispārējā tiesā izskatīšanā esošām lietām, kuru tiesvedības rakstveida daļa ir tikusi pabeigta pirms šā Reglamenta stāšanās spēkā.

Luksemburgā, 2015. gada 4. martā.

Sekretārs

E. COULON

Priekšsēdētājs

M. JAEGER

---

(1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

1

(2)  OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp.; Īpašais izdevums latviešu valodā, 1. nod., 1. sēj., 3. lpp.

2

---