# Euroopa Liidu L 179/8. j

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide8. juuli 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide8. juuli 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1071, 1. oktoober 2014, riigiabi SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Saksamaa andis Saarbrückeni lennujaamale ja lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5062 all) (Ainult ingliskeelne tekst on autentne) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1072, 1. oktoober 2014, Saksamaa meetmete kohta ettevõtja Propapier PM2 GmbH toetuseks – riigiabi SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (teatavaks tehtud numbri C(2014)6837 all) (Ainult saksakeelne tekst on autentne) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1073, 9. jaanuar 2015, riigiabi SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) ja SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Küpros andis ettevõtjale Cyprus Airways (Public) Ltd (teatavaks tehtud numbri C(2014) 9362 all) (Ainult ingliskeelne tekst on autentne) (
  1
  ) | 83 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1074, 19. jaanuar 2015, riigiabi SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Itaalia andis avaliku teenindamise eest makstava lisahüvitisena CSTP–le (teatavaks tehtud numbri C(2015) 74 all) (Ainult itaaliakeelne tekst on autentne) (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1075, 19. jaanuar 2015, riigiabi SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Itaalia andis avaliku teenindamise eest makstava lisahüvitisena ettevõtjale Buonotourist (teatavaks tehtud numbri C(2015) 75 all) (Ainult itaaliakeelne tekst on autentne) (
  1
  ) | 128 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1071, 1. oktoober 2014, riigiabi SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Saksamaa andis Saarbrückeni lennujaamale ja lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5062 all) (Ainult ingliskeelne tekst on autentne) (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5062 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1072, 1. oktoober 2014, Saksamaa meetmete kohta ettevõtja Propapier PM2 GmbH toetuseks – riigiabi SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (teatavaks tehtud numbri C(2014)6837 all) (Ainult saksakeelne tekst on autentne) (
  1
  )

ex

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2014)6837 all)

1

54

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1073, 9. jaanuar 2015, riigiabi SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) ja SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Küpros andis ettevõtjale Cyprus Airways (Public) Ltd (teatavaks tehtud numbri C(2014) 9362 all) (Ainult ingliskeelne tekst on autentne) (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 9362 all)

1

83

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1074, 19. jaanuar 2015, riigiabi SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Itaalia andis avaliku teenindamise eest makstava lisahüvitisena CSTP–le (teatavaks tehtud numbri C(2015) 74 all) (Ainult itaaliakeelne tekst on autentne) (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 74 all)

1

112

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1075, 19. jaanuar 2015, riigiabi SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Itaalia andis avaliku teenindamise eest makstava lisahüvitisena ettevõtjale Buonotourist (teatavaks tehtud numbri C(2015) 75 all) (Ainult itaaliakeelne tekst on autentne) (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 75 all)

1

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 8.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1071,

1. oktoober 2014,

riigiabi SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Saksamaa andis Saarbrückeni lennujaamale ja lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5062 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (2) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Euroopa Parlamendi liige Hiltrud Breyer tõstatas oma 2008. aastal esitatud küsimusega Verkehrsholding Saarlandile (edaspidi „vh Saar”), Saarbrückeni lennujaamale ja lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele tehtavate soodustuste riikliku rahastamise probleemi (3). Euroopa Komisjoni volinik Antonio Tajani vastas parlamendiliikme küsimusele 5. septembril 2008. Küsimus registreeriti ka kaebusena numbri CP 171/2008 all. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi liige Hiltrud Breyer tõstatas oma 2008. aastal esitatud küsimusega Verkehrsholding Saarlandile (edaspidi „vh Saar”), Saarbrückeni lennujaamale ja lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele tehtavate soodustuste riikliku rahastamise probleemi (3). Euroopa Komisjoni volinik Antonio Tajani vastas parlamendiliikme küsimusele 5. septembril 2008. Küsimus registreeriti ka kaebusena numbri CP 171/2008 all.

| (2) | Parlamendiliikme küsimuses väideti, et vh Saar sai Saarimaa riigieelarvest kapitali suurendamise vormis 11 miljonit eurot. Küsimuses väideti ka, et kõnealuseid vahendeid kasutati vh Saar tütarettevõtjale kuulunud lennujaama käitaja kahjude katmiseks. Lennujaama käitaja, selle emaettevõtja ja vh Saar olid väidetavalt seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega. Seda skeemi kasutati kuuldavasti kahjumis lennujaama varjatud ja pidevaks toetamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Parlamendiliikme küsimuses väideti, et vh Saar sai Saarimaa riigieelarvest kapitali suurendamise vormis 11 miljonit eurot. Küsimuses väideti ka, et kõnealuseid vahendeid kasutati vh Saar tütarettevõtjale kuulunud lennujaama käitaja kahjude katmiseks. Lennujaama käitaja, selle emaettevõtja ja vh Saar olid väidetavalt seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega. Seda skeemi kasutati kuuldavasti kahjumis lennujaama varjatud ja pidevaks toetamiseks.

| (3) | Komisjon taotles Saksamaalt 31. juulil 2008, 24. septembril 2010, 24. märtsil 2011 ja 8. augustil 2011 lisateavet. Saksamaa vastas neile taotlustele ja esitas lisateabe 4. novembril 2008, 17. jaanuaril 2011, 14. juunil 2011 ja 7. oktoobril 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon taotles Saksamaalt 31. juulil 2008, 24. septembril 2010, 24. märtsil 2011 ja 8. augustil 2011 lisateavet. Saksamaa vastas neile taotlustele ja esitas lisateabe 4. novembril 2008, 17. jaanuaril 2011, 14. juunil 2011 ja 7. oktoobril 2011.

| (4) | 22. veebruari 2012. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(4)

22. veebruari 2012. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (5) | Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama väidetava abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama väidetava abi kohta märkusi.

| (6) | Komisjon sai ühelt huvitatud isikult, Air Berlinilt, märkused 20. augustil 2012 ja saatis need Saksamaale edasi 1. oktoobril 2012, andes talle võimaluse kuu aja jooksul vastata. Saksamaa esitas oma märkused 29. oktoobri 2012. aasta kirjaga. Eraisikud saatsid oma märkused menetluse raames, märkides, et lennujaamale eraldatud riiklik toetus kujutas endast riigiabi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai ühelt huvitatud isikult, Air Berlinilt, märkused 20. augustil 2012 ja saatis need Saksamaale edasi 1. oktoobril 2012, andes talle võimaluse kuu aja jooksul vastata. Saksamaa esitas oma märkused 29. oktoobri 2012. aasta kirjaga. Eraisikud saatsid oma märkused menetluse raames, märkides, et lennujaamale eraldatud riiklik toetus kujutas endast riigiabi.

| (7) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist taotles komisjon lisateavet 24. veebruaril 2012, 23. aprillil 2012, 16. oktoobril 2012, 26. novembril 2013 ja 14. märtsil 2014. Saksamaa vastas neile taotlustele ja esitas lisateabe 17. aprillil 2012, 4. mail 2012, 14. detsembril 2012, 14. jaanuaril 2014 ja 3. aprillil 2014. |
| --- | --- |

(7)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist taotles komisjon lisateavet 24. veebruaril 2012, 23. aprillil 2012, 16. oktoobril 2012, 26. novembril 2013 ja 14. märtsil 2014. Saksamaa vastas neile taotlustele ja esitas lisateabe 17. aprillil 2012, 4. mail 2012, 14. detsembril 2012, 14. jaanuaril 2014 ja 3. aprillil 2014.

| (8) | 24. veebruaril 2014 teatas komisjon Saksamaale, et 20. veebruaril 2014 võeti vastu 2014. aasta lennundussuunised (5), ja palus Saksamaal esitada oma märkused 20 tööpäeva jooksul alates uute lennundussuuniste avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Saksamaa vastas 6. mail 2014. |
| --- | --- |

(8)

24. veebruaril 2014 teatas komisjon Saksamaale, et 20. veebruaril 2014 võeti vastu 2014. aasta lennundussuunised (5), ja palus Saksamaal esitada oma märkused 20 tööpäeva jooksul alates uute lennundussuuniste avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Saksamaa vastas 6. mail 2014.

| (9) | 2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas 4. aprillil 2014 (6). Need asendasid 2005. aasta lennundussuunised (7). |
| --- | --- |

(9)

2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas 4. aprillil 2014 (6). Need asendasid 2005. aasta lennundussuunised (7).

| (10) | 15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teade, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta märkusi 20 tööpäeva jooksul alates teate avaldamise päevast. Air Berlin esitas oma märkused 5. mail 2014 (8). |
| --- | --- |

(10)

15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teade, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta märkusi 20 tööpäeva jooksul alates teate avaldamise päevast. Air Berlin esitas oma märkused 5. mail 2014 (8).

| (11) | 17. juunil 2014 teatas Saksamaa komisjonile, et ta nõustub erandkorras kõnealuse otsuse vastuvõtmisega inglise keeles. |
| --- | --- |

(11)

17. juunil 2014 teatas Saksamaa komisjonile, et ta nõustub erandkorras kõnealuse otsuse vastuvõtmisega inglise keeles.

2.   MEETME KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

2.1.   UURIMISE TAGAPÕHI

2.1.1.   SAARBRÜCKENI LENNUJAAMA AJALUGU JA ARENG

| (12) | Saarbrückeni lennujaam on Saarimaa liidumaa pealinna Saarbrückeni lennujaam. Avalikult kättesaadava teabe kohaselt avati lennujaam 1928. aastal ja see tegutses kuni 1939. aastani, mil see sõja puhkemise tõttu suleti. Lennujaam alustas taas tegevust 1966. aastal, mil sinna ehitati keskmise suurusega lennukitele sobiv ajakohane lennurada. 1999. aastal alustati 11,8 miljoni euro suurust investeeringut nõudnud uue terminali ehitamist. Uus terminal, mis avalikult kättesaadava teabe kohaselt oli mõeldud kuni 8 00  000 reisija teenindamiseks aastas, avati 2005. aasta mais. Saksamaa teatel suudab lennujaam ohutusega seotud taristust tulenevate piirangute tõttu teenindada vaid 7 00  000 reisijat aastas. |
| --- | --- |

(12)

Saarbrückeni lennujaam on Saarimaa liidumaa pealinna Saarbrückeni lennujaam. Avalikult kättesaadava teabe kohaselt avati lennujaam 1928. aastal ja see tegutses kuni 1939. aastani, mil see sõja puhkemise tõttu suleti. Lennujaam alustas taas tegevust 1966. aastal, mil sinna ehitati keskmise suurusega lennukitele sobiv ajakohane lennurada. 1999. aastal alustati 11,8 miljoni euro suurust investeeringut nõudnud uue terminali ehitamist. Uus terminal, mis avalikult kättesaadava teabe kohaselt oli mõeldud kuni 8 00  000 reisija teenindamiseks aastas, avati 2005. aasta mais. Saksamaa teatel suudab lennujaam ohutusega seotud taristust tulenevate piirangute tõttu teenindada vaid 7 00  000 reisijat aastas.

| (13) | Tabelis 1 ja 2 on esitatud lennujaama areng, väljendatuna reisijate ja lendude arvuna. Kaubalendudel ei ole Saarbrückeni lennujaamas suurt tähtsust.

  Tabel 1


  Reisijate arv vahemikus 1998–2012
   (9)











  Aasta | Ärilised regulaarlennud | Ärilised tellimuslennud | Ärilennud kokku | Mitteärilised lennud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 1 26  231 | 2 93  449 | 4 19  680 | 10  070 | 4 29  750 |
| 1999 | 1 34  228 | 3 08  634 | 4 42  862 | 3  810 | 4 46  672 |
| 2000 | 1 49  693 | 3 32  902 | 4 82  595 | 1  971 | 4 84  566 |
| 2001 | 1 41  676 | 3 38  354 | 4 80  030 | 831 | 4 80  861 |
| 2002 | 1 44  542 | 3 16  757 | 4 61  299 | 946 | 4 62  245 |
| 2003 | 1 35  100 | 3 23  083 | 4 58  183 | 1  502 | 4 59  685 |
| 2004 | 1 28  498 | 3 31  355 | 4 59  853 | 1  560 | 4 61  413 |
| 2005 | 1 36  178 | 3 50  052 | 4 86  230 | 1  256 | 4 87  486 |
| 2006 | 1 25  188 | 2 95  033 | 4 20  221 | 1  422 | 4 21  643 |
| 2007 | 1 76  690 | 1 73  263 | 3 49  953 | 639 | 3 50  592 |
| 2008 | 3 60  694 | 1 57  226 | 5 17  920 | 368 | 5 18  288 |
| 2009 | 3 35  684 | 1 34  249 | 4 69  933 | 214 | 4 70  147 |
| 2010 | 3 31  780 | 1 59  469 | 4 91  249 | 166 | 4 91  415 |
| 2011 | 3 68  314 | 84  000 | 4 52  314 | 1  338 | 4 53  652 |
| 2012 | 3 64  076 | 61  353 | 4 25  429 | 414 | 4 25  843 |

(13)

Tabelis 1 ja 2 on esitatud lennujaama areng, väljendatuna reisijate ja lendude arvuna. Kaubalendudel ei ole Saarbrückeni lennujaamas suurt tähtsust.

Tabel 1

Reisijate arv vahemikus 1998–2012
   (9)

Aasta

Ärilised regulaarlennud

Ärilised tellimuslennud

Ärilennud kokku

Mitteärilised lennud

Kokku

1998

1 26  231

2 93  449

4 19  680

10  070

4 29  750

1999

1 34  228

3 08  634

4 42  862

3  810

4 46  672

2000

1 49  693

3 32  902

4 82  595

1  971

4 84  566

2001

1 41  676

3 38  354

4 80  030

831

4 80  861

2002

1 44  542

3 16  757

4 61  299

946

4 62  245

2003

1 35  100

3 23  083

4 58  183

1  502

4 59  685

2004

1 28  498

3 31  355

4 59  853

1  560

4 61  413

2005

1 36  178

3 50  052

4 86  230

1  256

4 87  486

2006

1 25  188

2 95  033

4 20  221

1  422

4 21  643

2007

1 76  690

1 73  263

3 49  953

639

3 50  592

2008

3 60  694

1 57  226

5 17  920

368

5 18  288

2009

3 35  684

1 34  249

4 69  933

214

4 70  147

2010

3 31  780

1 59  469

4 91  249

166

4 91  415

2011

3 68  314

84  000

4 52  314

1  338

4 53  652

2012

3 64  076

61  353

4 25  429

414

4 25  843

Tabel 2

Lendude arv
   (10)

| Aasta | Ärilised regulaarlennud | Ärilised tellimuslennud | Ärilennud Kokku | Mitteärilised lennud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 7  240 | 6  021 | 13  261 | 7  558 | 20  819 |
| 1999 | 7  491 | 7  192 | 14  683 | 7  280 | 21  963 |
| 2000 | 7  970 | 8  171 | 16  141 | 4  972 | 21  113 |
| 2001 | 6  740 | 4  624 | 11  364 | 3  582 | 14  946 |
| 2002 | 7  979 | 3  957 | 11  936 | 3  228 | 15  164 |
| 2003 | 7  256 | 4  377 | 11  633 | 3  378 | 15  011 |
| 2004 | 6  531 | 4  032 | 10  563 | 3  201 | 13  764 |
| 2005 | 6  291 | 4  453 | 10  744 | 3  458 | 14  202 |
| 2006 | 6  469 | 4  539 | 10  980 | 4  047 | 15  055 |
| 2007 | 7  046 | 4  011 | 11  057 | 3  464 | 14  521 |
| 2008 | 11  173 | 3  475 | 14  648 | 2  596 | 17  244 |
| 2009 | 9  686 | 2  912 | 12  598 | 3  093 | 15  691 |
| 2010 | 8  775 | 4  983 | 13  758 | 2  487 | 16  245 |
| 2011 | 7  307 | 4  641 | 11  948 | 2  535 | 14  483 |
| 2012 | 6  567 | 3  398 | 9  965 | 2  359 | 12  324 |

Aasta

Ärilised regulaarlennud

Ärilised tellimuslennud

Ärilennud Kokku

Mitteärilised lennud

Kokku

1998

7  240

6  021

13  261

7  558

20  819

1999

7  491

7  192

14  683

7  280

21  963

2000

7  970

8  171

16  141

4  972

21  113

2001

6  740

4  624

11  364

3  582

14  946

2002

7  979

3  957

11  936

3  228

15  164

2003

7  256

4  377

11  633

3  378

15  011

2004

6  531

4  032

10  563

3  201

13  764

2005

6  291

4  453

10  744

3  458

14  202

2006

6  469

4  539

10  980

4  047

15  055

2007

7  046

4  011

11  057

3  464

14  521

2008

11  173

3  475

14  648

2  596

17  244

2009

9  686

2  912

12  598

3  093

15  691

2010

8  775

4  983

13  758

2  487

16  245

2011

7  307

4  641

11  948

2  535

14  483

2012

6  567

3  398

9  965

2  359

12  324

| (14) | Lennujaama jaoks kõige olulisemad muutused olid ühelt poolt Hapag Lloydi lahkumine 2006. aastal ning teiselt poolt Air Berlini saabumine 2007. aastal. Saarbrückeni lennujaama koguliiklusest rohkem kui 1 90  000 reisijat olid tellimuslendude ettevõtja Hapag Lloyd (praegu „TUIFly”) kliendid, kuni ta otsustas oma tegevuse ümber paigutada lähedal asuvasse Zweibrückeni lennujaama. Air Berlini tulek tähendas aga Saarbrückeni regulaarlendude arvu märkimisväärset suurenemist. Sellest tulenevalt, kui kuni 2006. aastani moodustasid enamiku lendudest tellimuslennud, siis alates 2007. aastast kasutab enamik Saarbrückeni reisijatest regulaarlende. |
| --- | --- |

(14)

Lennujaama jaoks kõige olulisemad muutused olid ühelt poolt Hapag Lloydi lahkumine 2006. aastal ning teiselt poolt Air Berlini saabumine 2007. aastal. Saarbrückeni lennujaama koguliiklusest rohkem kui 1 90  000 reisijat olid tellimuslendude ettevõtja Hapag Lloyd (praegu „TUIFly”) kliendid, kuni ta otsustas oma tegevuse ümber paigutada lähedal asuvasse Zweibrückeni lennujaama. Air Berlini tulek tähendas aga Saarbrückeni regulaarlendude arvu märkimisväärset suurenemist. Sellest tulenevalt, kui kuni 2006. aastani moodustasid enamiku lendudest tellimuslennud, siis alates 2007. aastast kasutab enamik Saarbrückeni reisijatest regulaarlende.

| (15) | Tuleviku osas teatas Saksamaa, et hiljutiste lennuliikluse prognooside kohaselt (august 2010) on oodata 2020. aastaks reisijate arvu suurenemist kuni [...] (11). |
| --- | --- |

(15)

Tuleviku osas teatas Saksamaa, et hiljutiste lennuliikluse prognooside kohaselt (august 2010) on oodata 2020. aastaks reisijate arvu suurenemist kuni [...] (11).

2.1.2.   GEOGRAAFILINE ASUKOHT JA TEENINDUSPIIRKOND

| (16) | Saarbrückeni lennujaam asub Saarbrückeni linnast umbes 10 kilomeetrit kagu pool. Lähimad lennujaamad on (12):






  — | Zweibrückeni lennujaam (umbes 39 km ehk umbes 29minutilise autosõidu kaugusel), |
| --- | --- | --- |

(16)

Saarbrückeni lennujaam asub Saarbrückeni linnast umbes 10 kilomeetrit kagu pool. Lähimad lennujaamad on (12):

—

Zweibrückeni lennujaam (umbes 39 km ehk umbes 29minutilise autosõidu kaugusel),

| — | Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam (umbes 96 km ehk umbes 61minutilise autosõidu kaugusel), |
| --- | --- |

—

Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam (umbes 96 km ehk umbes 61minutilise autosõidu kaugusel),

| — | Luksemburgi lennujaam (umbes 121 km ehk umbes 77minutilise autosõidu kaugusel), |
| --- | --- |

—

Luksemburgi lennujaam (umbes 121 km ehk umbes 77minutilise autosõidu kaugusel),

| — | Frankfurt-Hahni lennujaam (umbes 128 km ehk umbes 85minutilise autosõidu kaugusel), |
| --- | --- |

—

Frankfurt-Hahni lennujaam (umbes 128 km ehk umbes 85minutilise autosõidu kaugusel),

| — | Strasbourgi lennujaam (umbes 140 km ehk umbes 91minutilise autosõidu kaugusel), |
| --- | --- |

—

Strasbourgi lennujaam (umbes 140 km ehk umbes 91minutilise autosõidu kaugusel),

| — | Frankfurdi (Main) lennujaam (umbes 163 km ehk umbes 92minutilise autosõidu kaugusel), |
| --- | --- |

—

Frankfurdi (Main) lennujaam (umbes 163 km ehk umbes 92minutilise autosõidu kaugusel),

| — | Karlsruhe/Baden-Badeni lennujaam (umbes 161 km ehk umbes 104minutilise autosõidu kaugusel). |
| --- | --- |

—

Karlsruhe/Baden-Badeni lennujaam (umbes 161 km ehk umbes 104minutilise autosõidu kaugusel).

| (17) | Saksamaa andmetel on suurem osa reisijatest pärit lennujaama lähedasest piirkonnast. Tema kinnitusel on 71 % reisijatest Saarimaalt, 15 % Reinimaa-Pfalzi lääneosast (sealhulgas Zweibrückeni piirkond) ja umbes 14 % reisijatest tuleb Prantsusmaalt, Luksemburgist ja Trieri piirkonnast. Reisijate arvu prognoositud suurenemist oodatakse ka Saarimaa piirkonna nõudluse suurenemise tulemusena. |
| --- | --- |

(17)

Saksamaa andmetel on suurem osa reisijatest pärit lennujaama lähedasest piirkonnast. Tema kinnitusel on 71 % reisijatest Saarimaalt, 15 % Reinimaa-Pfalzi lääneosast (sealhulgas Zweibrückeni piirkond) ja umbes 14 % reisijatest tuleb Prantsusmaalt, Luksemburgist ja Trieri piirkonnast. Reisijate arvu prognoositud suurenemist oodatakse ka Saarimaa piirkonna nõudluse suurenemise tulemusena.

2.1.3.   SAARBRÜCKENI LENNUJAAMA ÕIGUSLIK JA MAJANDUSLIK ÜLESEHITUS

| (18) | 1997. aastal jagati lennujaama eelmine omanik ja käitaja Flughafen Saarbrücken GmbH kaheks eraldi äriühinguks: Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH („FSBG”) ülesandeks jäi lennujaama käitamine ning Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH („FSBesitzG”) oli lennujaama omanik ja tegeles taristu hooldamisega. Lennujaama käitamise ja ärilistel eesmärkidel kasutamise eest pidi FSBG tasuma FSBesitzG-le rendimakset. |
| --- | --- |

(18)

1997. aastal jagati lennujaama eelmine omanik ja käitaja Flughafen Saarbrücken GmbH kaheks eraldi äriühinguks: Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH („FSBG”) ülesandeks jäi lennujaama käitamine ning Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH („FSBesitzG”) oli lennujaama omanik ja tegeles taristu hooldamisega. Lennujaama käitamise ja ärilistel eesmärkidel kasutamise eest pidi FSBG tasuma FSBesitzG-le rendimakset.

| (19) | Kuni 30. juunini 2007 jagunes FSBG omanike vahel järgmiselt: 48 % kuulus FSBesitzG-le, 51 % Fraport AG-le (Maini-äärse Frankfurti lennujaama käitaja) ja 1 % Saarbrückeni linnale. Samas kuulus FSBesitzG-st 99,9 % äriühingule vh Saar ja 0,1 % Saarimaa liidumaale. Äriühingu vh Saar otsene omanik oli kogu aeg Saarimaa liidumaa. |
| --- | --- |

(19)

Kuni 30. juunini 2007 jagunes FSBG omanike vahel järgmiselt: 48 % kuulus FSBesitzG-le, 51 % Fraport AG-le (Maini-äärse Frankfurti lennujaama käitaja) ja 1 % Saarbrückeni linnale. Samas kuulus FSBesitzG-st 99,9 % äriühingule vh Saar ja 0,1 % Saarimaa liidumaale. Äriühingu vh Saar otsene omanik oli kogu aeg Saarimaa liidumaa.

| (20) | 30. juunil 2007 müüs Fraport AG oma osaluse FSBG-s FSBesitzG-le, kes sai seega 99 % FSBG omanikuks. 2008. aasta alguses kaks äriühingut ühinesid ja moodustasid taas Flughafen Saarbrücken GmbH (edaspidi: „FSG”), taastades nii olukorra, mis eelnes osalisele erastamisele Fraport AGle 1997. aastal. Alates 2008. aastast kuni tänaseni kuulub FSG 100 % äriühingule vh Saar. |
| --- | --- |

(20)

30. juunil 2007 müüs Fraport AG oma osaluse FSBG-s FSBesitzG-le, kes sai seega 99 % FSBG omanikuks. 2008. aasta alguses kaks äriühingut ühinesid ja moodustasid taas Flughafen Saarbrücken GmbH (edaspidi: „FSG”), taastades nii olukorra, mis eelnes osalisele erastamisele Fraport AGle 1997. aastal. Alates 2008. aastast kuni tänaseni kuulub FSG 100 % äriühingule vh Saar.

| (21) | Saarimaa majandus- ja rahandusministeerium lõi äriühingu vh Saar 1996. aastal. Äriühingu eesmärk on koordineerida Saarimaa riiklike lennujaamade ja sadamate ehitamise, laiendamise ja käitamisega seotud tegevust. FSGga omandamislepingu sõlmimine oli vh Saari põhikirjas ette nähtud. Saarimaa valitsus kui ainus aktsionär nimetab ametisse direktorite nõukogu ja järelevalvenõukogu. Äriühing vh Saar on lisaks FSG-le ka Hafenbetriebe Saarland GmbH (edaspidi: „HSG”) omanik ning Saarimaa mitmete sadamate omanik ja käitaja. |
| --- | --- |

(21)

Saarimaa majandus- ja rahandusministeerium lõi äriühingu vh Saar 1996. aastal. Äriühingu eesmärk on koordineerida Saarimaa riiklike lennujaamade ja sadamate ehitamise, laiendamise ja käitamisega seotud tegevust. FSGga omandamislepingu sõlmimine oli vh Saari põhikirjas ette nähtud. Saarimaa valitsus kui ainus aktsionär nimetab ametisse direktorite nõukogu ja järelevalvenõukogu. Äriühing vh Saar on lisaks FSG-le ka Hafenbetriebe Saarland GmbH (edaspidi: „HSG”) omanik ning Saarimaa mitmete sadamate omanik ja käitaja.

| (22) | FSBesitzG loodi 4. juulil 1997 algse FSG õigusjärglasena. Selle eesmärk oli lennujaama ehitamine, hooldamine ja rentimine ning osalus FSBG-s. Järelevalvenõukogu nimetas ametisse Saarimaa valitsus ja selle esimehe valis Saarimaa lennundussektori eest vastutav ministeerium. Äriühingu juhatus sai FSBG aktsionäride koosolekul hääletamiseks juhised majandus- ja rahandusministeeriumilt. |
| --- | --- |

(22)

FSBesitzG loodi 4. juulil 1997 algse FSG õigusjärglasena. Selle eesmärk oli lennujaama ehitamine, hooldamine ja rentimine ning osalus FSBG-s. Järelevalvenõukogu nimetas ametisse Saarimaa valitsus ja selle esimehe valis Saarimaa lennundussektori eest vastutav ministeerium. Äriühingu juhatus sai FSBG aktsionäride koosolekul hääletamiseks juhised majandus- ja rahandusministeeriumilt.

| (23) | FSBG loodi 4. juulil 1997. Selle eesmärk oli Saarbrückeni lennujaama käitamine. Juhatus nimetati ametisse aktsionäride koosoleku 75 % enamusega. Järelevalvenõukogu koosnes kümnest liikmest, kellest pooled nimetas ametisse Fraport AG ja pooled FSBesitzG. Alates 2006. aastast koosnes järelevalvenõukogu kuuest liikmest, kellest kaks nimetas ametisse Fraport AG ja neli FSBesitzG. |
| --- | --- |

(23)

FSBG loodi 4. juulil 1997. Selle eesmärk oli Saarbrückeni lennujaama käitamine. Juhatus nimetati ametisse aktsionäride koosoleku 75 % enamusega. Järelevalvenõukogu koosnes kümnest liikmest, kellest pooled nimetas ametisse Fraport AG ja pooled FSBesitzG. Alates 2006. aastast koosnes järelevalvenõukogu kuuest liikmest, kellest kaks nimetas ametisse Fraport AG ja neli FSBesitzG.

| (24) | FSG loodi 30. augustil 2008. Selle eesmärk oli Saarbrückeni lennujaama tsiviillendude ja seonduvate abiettevõtete käitamine. Saarimaa valitsus nimetab ametisse direktorite nõukogu ja järelevalvenõukogu liikmed. Järelevalvenõukogu esimehe määrab lennunduse eest vastutav ministeerium. |
| --- | --- |

(24)

FSG loodi 30. augustil 2008. Selle eesmärk oli Saarbrückeni lennujaama tsiviillendude ja seonduvate abiettevõtete käitamine. Saarimaa valitsus nimetab ametisse direktorite nõukogu ja järelevalvenõukogu liikmed. Järelevalvenõukogu esimehe määrab lennunduse eest vastutav ministeerium.

2.2.   UURITAVAD MEETMED JA AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (25) | Komisjon uuris mitut Saarbrückeni lennujaamaga seotud meedet. Komisjon hindas, kas need meetmed kujutasid endast riigiabi ja kas sellist riigiabi sai pidada kokkusobivaks siseturuga. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon uuris mitut Saarbrückeni lennujaamaga seotud meedet. Komisjon hindas, kas need meetmed kujutasid endast riigiabi ja kas sellist riigiabi sai pidada kokkusobivaks siseturuga.

| (26) | Võimaliku riigiabina vh Saarile, FSG-le ja FSBesitzG-le uuriti järgmisi meetmeid:






  a) | Saarimaa teostatud vh Saari, FSG ja FSBesitzG rahastamine; |
| --- | --- | --- |

(26)

Võimaliku riigiabina vh Saarile, FSG-le ja FSBesitzG-le uuriti järgmisi meetmeid:

a)

Saarimaa teostatud vh Saari, FSG ja FSBesitzG rahastamine;

| b) | mitme krundi üleandmine Saarimaalt FSBesitzG-le; |
| --- | --- |

b)

mitme krundi üleandmine Saarimaalt FSBesitzG-le;

| c) | Saarimaa tagatud laenud vh Saarile ja FSBesitzG-le. |
| --- | --- |

c)

Saarimaa tagatud laenud vh Saarile ja FSBesitzG-le.

| (27) | Võimaliku riigiabina FSBG-le uuriti FSBesitzG ja FSBG vahelist rendilepingut. |
| --- | --- |

(27)

Võimaliku riigiabina FSBG-le uuriti FSBesitzG ja FSBG vahelist rendilepingut.

| (28) | Võimaliku riigiabina Saarbrückeni lennujaamas tegutsevatele eri lennuettevõtjatele uuriti järgmisi meetmeid:






  a) | 2007. aastal kehtestatud soodustused lennuettevõtjatele, kes alustavad esimest korda tegevust Saarbrückeni lennujaamas, avavad uusi sihtkohti või suurendavad oma reisijate arvu; |
| --- | --- | --- |

(28)

Võimaliku riigiabina Saarbrückeni lennujaamas tegutsevatele eri lennuettevõtjatele uuriti järgmisi meetmeid:

a)

2007. aastal kehtestatud soodustused lennuettevõtjatele, kes alustavad esimest korda tegevust Saarbrückeni lennujaamas, avavad uusi sihtkohti või suurendavad oma reisijate arvu;

| b) | FSBesitzG ja Cirrus Airlines vaheline stardiabi leping; |
| --- | --- |

b)

FSBesitzG ja Cirrus Airlines vaheline stardiabi leping;

| c) | FSG ja Air Berlini vaheline turustamisleping. |
| --- | --- |

c)

FSG ja Air Berlini vaheline turustamisleping.

2.2.1.   VH SAARI, FSG JA FSBESITZG RAHASTAMINE

Meetme üksikasjalik kirjeldus

| (29) | Äriühing vh Saar on rahaliselt seotud oma tütarettevõtjaga – milleks oli enne 30. augustit 2008 FSBesitzG ja pärast seda FSG – kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu kaudu, mille tagajärjel kattis vh Saar kõik nimetatud äriühingute kahjud. Samal ajal sai vh Saar kasumit, mida tootis tema teine tütarettevõtja HSG, ja otseseid kapitalisüste oma ainsalt aktsionärilt Saarimaa liidumaalt. Need vahendid tagasid, et vh Saaril oli alati võimalik FSBesitzG/FSG kahjusid katta. Kasumi ja kahjumi ülekandmise leping sõlmiti esialgu vh Saari ja FSBesitzGi õiguseellase FSG vahel 1. jaanuaril 1997. Pärast FSG taasloomist sai temast sellest lepingus FSBesitzG järglane. |
| --- | --- |

(29)

Äriühing vh Saar on rahaliselt seotud oma tütarettevõtjaga – milleks oli enne 30. augustit 2008 FSBesitzG ja pärast seda FSG – kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu kaudu, mille tagajärjel kattis vh Saar kõik nimetatud äriühingute kahjud. Samal ajal sai vh Saar kasumit, mida tootis tema teine tütarettevõtja HSG, ja otseseid kapitalisüste oma ainsalt aktsionärilt Saarimaa liidumaalt. Need vahendid tagasid, et vh Saaril oli alati võimalik FSBesitzG/FSG kahjusid katta. Kasumi ja kahjumi ülekandmise leping sõlmiti esialgu vh Saari ja FSBesitzGi õiguseellase FSG vahel 1. jaanuaril 1997. Pärast FSG taasloomist sai temast sellest lepingus FSBesitzG järglane.

| (30) | FSBG, kes oli kuni 2008. aastani FSBesitzG-st õiguslikult eraldiseisev, teenis kuni 2006. aastani kasumit. Kasum jagati aktsionäridele (kuni 30. juunini 2007 FSBesitzG ja Fraport AG), sel juhul kajastusid need aktsionäride järgmise aasta bilansis tuludena või investeeriti uuesti. 2007. aastal, kui FSBesitzG-st sai FSBG ainus aktsionär, kattis FSBesitzG olulise aastakahjumi vastava kapitalisüstiga. 2008. aasta alguses FSBesitzG ja FSBG ühinesid ning selle tulemusel kattis nende summaarse kahjumi edaspidi vh Saar. |
| --- | --- |

(30)

FSBG, kes oli kuni 2008. aastani FSBesitzG-st õiguslikult eraldiseisev, teenis kuni 2006. aastani kasumit. Kasum jagati aktsionäridele (kuni 30. juunini 2007 FSBesitzG ja Fraport AG), sel juhul kajastusid need aktsionäride järgmise aasta bilansis tuludena või investeeriti uuesti. 2007. aastal, kui FSBesitzG-st sai FSBG ainus aktsionär, kattis FSBesitzG olulise aastakahjumi vastava kapitalisüstiga. 2008. aasta alguses FSBesitzG ja FSBG ühinesid ning selle tulemusel kattis nende summaarse kahjumi edaspidi vh Saar.

| (31) | Alates 2000. aastast on FSBesitzG/FSG kahjumid ja vh Saari vastavad kapitalisüstid, mida on rahastatud Saarimaalt saadud kapitalisüstidest ja muudest tuludest, muutunud järgmiselt:

  Tabel 3


  FSBesitzG/FSG aastakahjumid eurodes








  Aasta | FSBesitzG | FSG |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | –2 1 68  916 | |
| 2001 | –2 7 85  473 | |
| 2002 | –4 1 64  538 | |
| 2003 | –3 0 99  253 | |
| 2004 | –2 7 70  680 | |
| 2005 | –3 9 17  320 | |
| 2006 | –8 4 00  703 | |
| 2007 | –8 1 71  099 | |
| 2008 | | –4 5 48  264 |
| 2009 | | –9 3 06  512 |
| 2010 | | –8 8 05  707 |
| 2011 | | –1 0 0 65  522 |
| 2012 | | —1 8 4 49  926 |
| Kokku


  (2000–2009) | –4 9 3 32  758 |
| Kokku


  (2000–2012) | —8 6 6 53  913 |

(31)

Alates 2000. aastast on FSBesitzG/FSG kahjumid ja vh Saari vastavad kapitalisüstid, mida on rahastatud Saarimaalt saadud kapitalisüstidest ja muudest tuludest, muutunud järgmiselt:

Tabel 3

FSBesitzG/FSG aastakahjumid eurodes

Aasta

FSBesitzG

FSG

2000

–2 1 68  916

2001

–2 7 85  473

2002

–4 1 64  538

2003

–3 0 99  253

2004

–2 7 70  680

2005

–3 9 17  320

2006

–8 4 00  703

2007

–8 1 71  099

2008

–4 5 48  264

2009

–9 3 06  512

2010

–8 8 05  707

2011

–1 0 0 65  522

2012

—1 8 4 49  926

Kokku

(2000–2009)

–4 9 3 32  758

Kokku

(2000–2012)

—8 6 6 53  913

| (32) | FSG hinnanguline kahjum ulatus 2013. aastal 9 4 27  000 euroni. |
| --- | --- |

(32)

FSG hinnanguline kahjum ulatus 2013. aastal 9 4 27  000 euroni.

| (33) | Aastatel 2000–2012 muutus FSBesitzG/FSG intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum (EBITDA) järgmiselt:

  Tabel 4


  Intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumi muutumine eurodes
   (13)







  Aasta | EBITDA |
| --- | --- | --- |
| 2000 (14) | 9 37  000 |
| 2001 (14) | –1 56  000 |
| 2002 (14) | –8 32  000 |
| 2003 (14) | 56  000 |
| 2004 (14) | 7 04  000 |
| 2005 (14) | –7 32  000 |
| 2006 (14) | –5 3 07  000 |
| 2007 (14) | –4 3 92  000 |
| 2008 | –1 8 40  000 |
| 2009 | –5 2 37  000 |
| 2010 | –5 2 37  000 |
| 2011 | –3 5 28  000 |
| 2012 | –4 9 37  700 |
| Kokku | —3 0 5 01  700 |

(33)

Aastatel 2000–2012 muutus FSBesitzG/FSG intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum (EBITDA) järgmiselt:

Tabel 4

Intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumi muutumine eurodes
   (13)

Aasta

EBITDA

2000 (14)

9 37  000

2001 (14)

–1 56  000

2002 (14)

–8 32  000

2003 (14)

56  000

2004 (14)

7 04  000

2005 (14)

–7 32  000

2006 (14)

–5 3 07  000

2007 (14)

–4 3 92  000

2008

–1 8 40  000

2009

–5 2 37  000

2010

–5 2 37  000

2011

–3 5 28  000

2012

–4 9 37  700

Kokku

—3 0 5 01  700

| (34) | 2013. aastal oodatakse FSG puhul taas negatiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit, mis võib ulatuda kuni –5 1 44  000 euroni. |
| --- | --- |

(34)

2013. aastal oodatakse FSG puhul taas negatiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit, mis võib ulatuda kuni –5 1 44  000 euroni.

| (35) | Saksamaa teatas, et enamik aastate 2000–2009 kuludest on seotud investeeringute ja taristu hooldusega, taristuinvesteeringute jaoks võetud laenude intressimaksetega ning kulutustega ohutusele ja julgeolekule. Kõnealuste tegevusliikide kogukuludeks on kinnitatud umbes [...] eurot. Need kulud ei ole väidetavalt seotud lennujaamateenuste osutamisega, vaid ainult taristu loomise ja käitamisega.

  Tabel 5


  Taristu ja ohutuse/julgeoleku kulud 2000–2009








  1 | Muud taristuinvesteeringud | [...] |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Muu taristuhooldus | [...] |
| | Muud taristukulud kokku (1 ja 2) | [...] |
| 3 | Kapitalikulud kokku (15) | [...] |
| 4 | Investeering ohutuse/julgeoleku taristusse | [...] |
| 5 | Muu ohutus/julgeolek | [...] |
| | Ohutuse/julgeoleku kulud kokku (4 ja 5) | [...] |
| | Kokku (1–5) | [...] |

(35)

Saksamaa teatas, et enamik aastate 2000–2009 kuludest on seotud investeeringute ja taristu hooldusega, taristuinvesteeringute jaoks võetud laenude intressimaksetega ning kulutustega ohutusele ja julgeolekule. Kõnealuste tegevusliikide kogukuludeks on kinnitatud umbes [...] eurot. Need kulud ei ole väidetavalt seotud lennujaamateenuste osutamisega, vaid ainult taristu loomise ja käitamisega.

Tabel 5

Taristu ja ohutuse/julgeoleku kulud 2000–2009

1

Muud taristuinvesteeringud

[...]

2

Muu taristuhooldus

[...]

Muud taristukulud kokku (1 ja 2)

[...]

3

Kapitalikulud kokku (15)

[...]

4

Investeering ohutuse/julgeoleku taristusse

[...]

5

Muu ohutus/julgeolek

[...]

Ohutuse/julgeoleku kulud kokku (4 ja 5)

[...]

Kokku (1–5)

[...]

| (36) | Saksamaa (16) täpsustas, et aastatel 2000–2009 toimus järgmine investeerimis- ja hooldustegevus. |
| --- | --- |

(36)

Saksamaa (16) täpsustas, et aastatel 2000–2009 toimus järgmine investeerimis- ja hooldustegevus.

i)   Uue terminali ja abirajatiste ehitamine 2000. aastal (netokulud umbes [...])

| (37) | Vana terminal suutis teenindada 3 90  000 reisijat aastas (17). See reisijate arv ületati esimest korda 1996. aastal. Sellel aastal ulatus Saarbrückeni lennujaama reisijate arv 3 95  000ni ja see arv kasvas kuni 2000. aastani, mil ulatus 4 84  566 reisijani. Saksamaa teatel oli vana terminal tihti rahvast täis, eelkõige peamistel reisikuudel (suveaeg), mis tõi endaga kaasa pikad ooteajad, reisijatele mõeldud alade ülerahvastatuse või olukorra, mille puhul pidi osa reisijaid väljaspool terminali ootama. Lisaks ei vastanud vana terminal enam turvalisusnõuetele. Uus terminal on varustatud uue turvasüsteemiga. Vana terminali kasutatakse praegu ooteruumi ja väravate alana. |
| --- | --- |

(37)

Vana terminal suutis teenindada 3 90  000 reisijat aastas (17). See reisijate arv ületati esimest korda 1996. aastal. Sellel aastal ulatus Saarbrückeni lennujaama reisijate arv 3 95  000ni ja see arv kasvas kuni 2000. aastani, mil ulatus 4 84  566 reisijani. Saksamaa teatel oli vana terminal tihti rahvast täis, eelkõige peamistel reisikuudel (suveaeg), mis tõi endaga kaasa pikad ooteajad, reisijatele mõeldud alade ülerahvastatuse või olukorra, mille puhul pidi osa reisijaid väljaspool terminali ootama. Lisaks ei vastanud vana terminal enam turvalisusnõuetele. Uus terminal on varustatud uue turvasüsteemiga. Vana terminali kasutatakse praegu ooteruumi ja väravate alana.

ii)   Lennuraja ja ohutusala kasutusele võtmine 2009.–2010. aastal (netokulud, sh seoses ümberkaudsete elektritöödega [...])

| (38) | 2009.–2010. aastal võeti kasutusele lennurada ja ohutusala, mis koosnes mitmest ehitisest ning hõlmas julgeolekumeetmeid, mis võeti lennujaamataristu julgeoleku suurendamiseks ja selle kooskõlla viimiseks kohaldatavate julgeolekunõuetega. Eelkõige kohandati lennuraja tulesid, et need annaksid pilootidele paremaid signaale, paigaldati lennuraja valvetuled ning kohandati lennuraja pöördekoha teekatte pealmist osa kaasaegsete õhusõidukite vajadustele. |
| --- | --- |

(38)

2009.–2010. aastal võeti kasutusele lennurada ja ohutusala, mis koosnes mitmest ehitisest ning hõlmas julgeolekumeetmeid, mis võeti lennujaamataristu julgeoleku suurendamiseks ja selle kooskõlla viimiseks kohaldatavate julgeolekunõuetega. Eelkõige kohandati lennuraja tulesid, et need annaksid pilootidele paremaid signaale, paigaldati lennuraja valvetuled ning kohandati lennuraja pöördekoha teekatte pealmist osa kaasaegsete õhusõidukite vajadustele.

iii)   Lennuraja hooldamine 2009. aastal (netokulud umbes [...])

| (39) | Ka 2009.–2010. aastal hooldati lennurada, et vältida lennujaama kasutavate õhusõidukite kahjustamist. |
| --- | --- |

(39)

Ka 2009.–2010. aastal hooldati lennurada, et vältida lennujaama kasutavate õhusõidukite kahjustamist.

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Abi olemasolu

| (40) | Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et Saarimaa teostatud vh Saari rahastamine ning vh Saari teostatud FSBesitzG/FSG rahastamine hõlmasid riigi vahendite ülekandmist kas otseselt või seoses asjaoluga, et vh Saar oli täielikult Saarimaa kontrolli all ja seega oli ka tema tegevus seostatav Saarimaaga. FSBesitzG, FSGB ja FSG ning tõenäoliselt ka vh Saari enda tegevus kujutasid endast majandustegevust. |
| --- | --- |

(40)

Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et Saarimaa teostatud vh Saari rahastamine ning vh Saari teostatud FSBesitzG/FSG rahastamine hõlmasid riigi vahendite ülekandmist kas otseselt või seoses asjaoluga, et vh Saar oli täielikult Saarimaa kontrolli all ja seega oli ka tema tegevus seostatav Saarimaaga. FSBesitzG, FSGB ja FSG ning tõenäoliselt ka vh Saari enda tegevus kujutasid endast majandustegevust.

| (41) | Algatamisotsuses selgitati, et kättesaadava teabe põhjal näib, et vh Saar ise eeliseid ei saanud, kuna ta andis Saarimaalt saadud vahendid edasi FSBesitzG/FSG-le. Saksamaal paluti esitada lisateavet selle kohta, kas vh Saar sai mõne muu tegevuse või eesmärgi jaoks riigi vahendeid. Mis puudutab FSBesitzG/FSGd, siis täheldatakse algatamisotsuses, et äriühingult vh Saar saadud vahendid vähendasid lennujaama tavakulusid ja seega oli tegemist majandusliku eelisega. |
| --- | --- |

(41)

Algatamisotsuses selgitati, et kättesaadava teabe põhjal näib, et vh Saar ise eeliseid ei saanud, kuna ta andis Saarimaalt saadud vahendid edasi FSBesitzG/FSG-le. Saksamaal paluti esitada lisateavet selle kohta, kas vh Saar sai mõne muu tegevuse või eesmärgi jaoks riigi vahendeid. Mis puudutab FSBesitzG/FSGd, siis täheldatakse algatamisotsuses, et äriühingult vh Saar saadud vahendid vähendasid lennujaama tavakulusid ja seega oli tegemist majandusliku eelisega.

| (42) | Seejärel hinnati algatamisotsuses, kas rahastamist oli võimalik Altmarki kohtupraktika alusel pidada hüvitiseks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Selgus, et kättesaadava teabe kohaselt ei näi Altmarki neljas kriteerium olevat täidetud. Eelkõige täheldati, et lennujaama käitamisele ei kuulutatud kunagi välja hanget ning selle rahastamine ei põhinenud keskmise hästi juhitud ja piisavate vahenditega varustatud ettevõtja kulude analüüsil. Kuna Altmarki kriteeriumid on kumulatiivsed, siis piisas sellest tähelepanekust esialgse järelduse tegemiseks, et rahastamist ei saanud pidada kõnealuse kohtupraktika alusel hüvitiseks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. |
| --- | --- |

(42)

Seejärel hinnati algatamisotsuses, kas rahastamist oli võimalik Altmarki kohtupraktika alusel pidada hüvitiseks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Selgus, et kättesaadava teabe kohaselt ei näi Altmarki neljas kriteerium olevat täidetud. Eelkõige täheldati, et lennujaama käitamisele ei kuulutatud kunagi välja hanget ning selle rahastamine ei põhinenud keskmise hästi juhitud ja piisavate vahenditega varustatud ettevõtja kulude analüüsil. Kuna Altmarki kriteeriumid on kumulatiivsed, siis piisas sellest tähelepanekust esialgse järelduse tegemiseks, et rahastamist ei saanud pidada kõnealuse kohtupraktika alusel hüvitiseks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest.

| (43) | Kättesaadava teabe alusel ei saanud ka väita, et rahastamine oleks olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja käitumisega. Eelkõige täheldati, et Saksamaa ei esitanud ei äriplaani ega muid dokumente, mille kohaselt oleks võinud eeldada kasumit. Vastupidi, üha kasvav iga-aastane kahjum näitas pigem, et lennujaam ei oleks ilma vh Saari kaudu eraldatud Saarimaa rahalise toetuseta elujõuline olnud, mis võib osutada sellele, et lennujaam oli rahalistes raskustes ettevõtja. Komisjon asus seega esialgsele seisukohale, et vh Saari poolne lennujaama rahastamine ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ja palus Saksamaal esitada märkused lennujaama rahalise olukorra kohta. |
| --- | --- |

(43)

Kättesaadava teabe alusel ei saanud ka väita, et rahastamine oleks olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja käitumisega. Eelkõige täheldati, et Saksamaa ei esitanud ei äriplaani ega muid dokumente, mille kohaselt oleks võinud eeldada kasumit. Vastupidi, üha kasvav iga-aastane kahjum näitas pigem, et lennujaam ei oleks ilma vh Saari kaudu eraldatud Saarimaa rahalise toetuseta elujõuline olnud, mis võib osutada sellele, et lennujaam oli rahalistes raskustes ettevõtja. Komisjon asus seega esialgsele seisukohale, et vh Saari poolne lennujaama rahastamine ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ja palus Saksamaal esitada märkused lennujaama rahalise olukorra kohta.

| (44) | Lõpuks nenditi, et rahastamine oli valikuline, et meede moonutas või ähvardas moonutada konkurentsi ning – võttes arvesse teiste liikmesriikide mitme lennujaama lähedust – näib, et see mõjutas liidusisest kaubandust. Komisjon jõudis seega esialgsele järeldusele, et rahastamine kujutas endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(44)

Lõpuks nenditi, et rahastamine oli valikuline, et meede moonutas või ähvardas moonutada konkurentsi ning – võttes arvesse teiste liikmesriikide mitme lennujaama lähedust – näib, et see mõjutas liidusisest kaubandust. Komisjon jõudis seega esialgsele järeldusele, et rahastamine kujutas endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 tähenduses.

Kokkusobivus siseturuga

| (45) | Algatamisotsuses arutleti kõigepealt selle üle, kas lennujaama rahastamist saaks pidada siseturuga kokkusobivaks abiks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse alusel (18). Täheldati, et kättesaadavaks ei tehtud mingit teavet, mis näitaks, et piirkond, kus lennujaam asub, oleks ilma lennujaamata sedavõrd eraldatud, et tema sotsiaalne ja majanduslik areng oleks ohus. Kuna selgub, et Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkonda võiksid teenindada piirkonna teised lennujaamad, siis jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et oli ilmselge viga määratleda Saarbrückeni lennujaama tegevust üldist majandushuvi pakkuva teenusena kõnealuseid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse alusel. |
| --- | --- |

(45)

Algatamisotsuses arutleti kõigepealt selle üle, kas lennujaama rahastamist saaks pidada siseturuga kokkusobivaks abiks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse alusel (18). Täheldati, et kättesaadavaks ei tehtud mingit teavet, mis näitaks, et piirkond, kus lennujaam asub, oleks ilma lennujaamata sedavõrd eraldatud, et tema sotsiaalne ja majanduslik areng oleks ohus. Kuna selgub, et Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkonda võiksid teenindada piirkonna teised lennujaamad, siis jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et oli ilmselge viga määratleda Saarbrückeni lennujaama tegevust üldist majandushuvi pakkuva teenusena kõnealuseid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse alusel.

| (46) | Edasi täheldati algatamisotsuses, et lennujaamale ei olnud igal juhul antud nõuetekohaselt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesannet seoses lennujaamateenustega, ka ei olnud selge, kas rahastamine piirdus lennujaama põhitegevusega ja hüvitise parameetrid ei olnud eelnevalt kindlaks määratud. Nii jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et rahastamine ei täitnud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse tingimusi. |
| --- | --- |

(46)

Edasi täheldati algatamisotsuses, et lennujaamale ei olnud igal juhul antud nõuetekohaselt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesannet seoses lennujaamateenustega, ka ei olnud selge, kas rahastamine piirdus lennujaama põhitegevusega ja hüvitise parameetrid ei olnud eelnevalt kindlaks määratud. Nii jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et rahastamine ei täitnud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse tingimusi.

| (47) | Komisjon analüüsis ka seda, kas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 4.2 sätestatud tingimustest on kinni peetud. Kõnealused tingimused sarnanevad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse tingimustele. Ülesande andmise akti ja nende sätete puudumine, mis piiravad rahastamise lennujaama põhitegevusega, viis muu hulgas esialgse järelduseni, et rahastamine ei ole siseturuga kokkusobiv 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.2 tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon analüüsis ka seda, kas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 4.2 sätestatud tingimustest on kinni peetud. Kõnealused tingimused sarnanevad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse tingimustele. Ülesande andmise akti ja nende sätete puudumine, mis piiravad rahastamise lennujaama põhitegevusega, viis muu hulgas esialgse järelduseni, et rahastamine ei ole siseturuga kokkusobiv 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.2 tingimuste kohaselt.

| (48) | Edasi analüüsiti algatamisotsuses, kas rahastamine võiks olla siseturuga kokkusobiv 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 kohaselt. Täheldati, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu eesmärk ei olnud konkreetselt taristuinvesteeringute rahastamine, vaid lihtsalt lennujaama tegevusest tekkinud kahju korvamine. Edasi märgiti, et sellisel vahendil ei ole suure tõenäosusega investeeringutele soodustavat mõju, ja täheldati, et Saksamaa prognoosis 2020. aastaks üksnes positiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit, mitte aga üleüldist positiivset tulemust. Lõpuks leiti, et lennujaama käitamisel oli negatiivne mõju läheduses asuva Zweibrückeni lennujaama käitamisele. Seega väljendas komisjon oma kahtlusi rahastamise siseturuga kokkusobivuse suhtes 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 kohaselt. |
| --- | --- |

(48)

Edasi analüüsiti algatamisotsuses, kas rahastamine võiks olla siseturuga kokkusobiv 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 kohaselt. Täheldati, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu eesmärk ei olnud konkreetselt taristuinvesteeringute rahastamine, vaid lihtsalt lennujaama tegevusest tekkinud kahju korvamine. Edasi märgiti, et sellisel vahendil ei ole suure tõenäosusega investeeringutele soodustavat mõju, ja täheldati, et Saksamaa prognoosis 2020. aastaks üksnes positiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit, mitte aga üleüldist positiivset tulemust. Lõpuks leiti, et lennujaama käitamisel oli negatiivne mõju läheduses asuva Zweibrückeni lennujaama käitamisele. Seega väljendas komisjon oma kahtlusi rahastamise siseturuga kokkusobivuse suhtes 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 kohaselt.

| (49) | Viimaks käsitleti algatamisotsuses rahastamise võimalikku siseturuga kokkusobivust päästmis- ja ümberkorraldussuuniste kohaselt (19). Saksamaal paluti selgitada, kas lennujaama sai käsitada raskustes oleva ettevõtjana, ning kui see nii oli, siis kas võeti päästmis- ja ümberkorraldussuuniste kohased meetmed. |
| --- | --- |

(49)

Viimaks käsitleti algatamisotsuses rahastamise võimalikku siseturuga kokkusobivust päästmis- ja ümberkorraldussuuniste kohaselt (19). Saksamaal paluti selgitada, kas lennujaama sai käsitada raskustes oleva ettevõtjana, ning kui see nii oli, siis kas võeti päästmis- ja ümberkorraldussuuniste kohased meetmed.

| (50) | Kokkuvõttes asus komisjon esialgsele seisukohale, et Saarimaa teostatud vh Saari, FSBesitzG ja FSG rahastamine otse vh Saarile antud toetuste ning vh Saari kapitalisüstide kaudu FSBesitzG/FSG-le kujutas endast riigiabi. Komisjon väljendas kättesaadava teabe põhjal ka kahtlusi, kas see abi on kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(50)

Kokkuvõttes asus komisjon esialgsele seisukohale, et Saarimaa teostatud vh Saari, FSBesitzG ja FSG rahastamine otse vh Saarile antud toetuste ning vh Saari kapitalisüstide kaudu FSBesitzG/FSG-le kujutas endast riigiabi. Komisjon väljendas kättesaadava teabe põhjal ka kahtlusi, kas see abi on kokkusobiv siseturuga.

2.2.2.   MITME KRUNDI ÜLEANDMINE FSBESITZG-LE

Meetme üksikasjalik kirjeldus

| (51) | Alates 1998. aastast on Saksamaa andnud lennujaamale mitu krunti, mille koguväärtus oli Saksamaa kinnitusel 2 40  000 eurot. Ainult kolm neist kruntidest anti lennujaamale pärast 2000. aastat. Saksamaa kinnitusel oli nende kruntide koguväärtus [...]. Aastatel 2002 ja 2003 anti lennujaamale kaks krunti [...] ja 2004. aastal ostis lennujaam ühe krundi hinnaga [...]. |
| --- | --- |

(51)

Alates 1998. aastast on Saksamaa andnud lennujaamale mitu krunti, mille koguväärtus oli Saksamaa kinnitusel 2 40  000 eurot. Ainult kolm neist kruntidest anti lennujaamale pärast 2000. aastat. Saksamaa kinnitusel oli nende kruntide koguväärtus [...]. Aastatel 2002 ja 2003 anti lennujaamale kaks krunti [...] ja 2004. aastal ostis lennujaam ühe krundi hinnaga [...].

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Abi olemasolu

| (52) | Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et riigiomandis olevate maade üleandmise puhul oli tegemist riigi vahendite üleandmisega. Kuna alles kohtuasja Aéroports de Paris otsuse kuupäevast (12. detsember 2000) tuleb lennujaamataristu käitamist ja rajamist käsitada riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana, siis omasid riigiabi analüüsi seisukohast tähtsust ainult pärast seda kuupäeva toimunud üleandmised, ning Saksamaal paluti selgitada, millised krundid anti lennujaamale üle pärast 2000. aastat ja kui suur oli nende väärtus. Edasi täheldas komisjon, et kruntide üleandmised ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, need olid valikulised ning moonutasid konkurentsi ja mõjutasid liidusisest kaubandust üldise rahastamisega samadel põhjustel. |
| --- | --- |

(52)

Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et riigiomandis olevate maade üleandmise puhul oli tegemist riigi vahendite üleandmisega. Kuna alles kohtuasja Aéroports de Paris otsuse kuupäevast (12. detsember 2000) tuleb lennujaamataristu käitamist ja rajamist käsitada riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana, siis omasid riigiabi analüüsi seisukohast tähtsust ainult pärast seda kuupäeva toimunud üleandmised, ning Saksamaal paluti selgitada, millised krundid anti lennujaamale üle pärast 2000. aastat ja kui suur oli nende väärtus. Edasi täheldas komisjon, et kruntide üleandmised ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, need olid valikulised ning moonutasid konkurentsi ja mõjutasid liidusisest kaubandust üldise rahastamisega samadel põhjustel.

| (53) | Saksamaa väitel oli kruntide üleandmine vähemalt osaliselt vajalik ohutuse ja julgeoleku põhjustel (nt turvatarade ehitamiseks), mistõttu neid meetmeid ei saa käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon palus Saksamaal selgitada täpselt, millised meetmed olid seotud lennuliikluse ohutuse ja riiklike eelisõiguste kasutamisega, ning väljendas kahtlusi, kas turvatarade ehitamise ainus eesmärk oli lennujaama käitamise ohutuse tagamine, mis tähendab, et tegemist oleks kuludega, mis on lennujaama käitamisel teostatava majandustegevusega paratamatult seotud. Saksamaal paluti seejärel selgitada, kas avalike huvidega seotud tegevuse riiklik rahastamine on ühtviisi reguleeritud kõigi Saksamaa lennujaamade puhul või peavad mõned lennujaamad ise kandma kulusid, mida teiste lennujaamade puhul katab riik. |
| --- | --- |

(53)

Saksamaa väitel oli kruntide üleandmine vähemalt osaliselt vajalik ohutuse ja julgeoleku põhjustel (nt turvatarade ehitamiseks), mistõttu neid meetmeid ei saa käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon palus Saksamaal selgitada täpselt, millised meetmed olid seotud lennuliikluse ohutuse ja riiklike eelisõiguste kasutamisega, ning väljendas kahtlusi, kas turvatarade ehitamise ainus eesmärk oli lennujaama käitamise ohutuse tagamine, mis tähendab, et tegemist oleks kuludega, mis on lennujaama käitamisel teostatava majandustegevusega paratamatult seotud. Saksamaal paluti seejärel selgitada, kas avalike huvidega seotud tegevuse riiklik rahastamine on ühtviisi reguleeritud kõigi Saksamaa lennujaamade puhul või peavad mõned lennujaamad ise kandma kulusid, mida teiste lennujaamade puhul katab riik.

| (54) | Sellest lähtuvalt jõuti algatamisotsuses esialgsele järeldusele, et kruntide üleandmine kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(54)

Sellest lähtuvalt jõuti algatamisotsuses esialgsele järeldusele, et kruntide üleandmine kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Kokkusobivus siseturuga

| (55) | Algatamisotsuses tuletati meelde, et liikmesriigi ülesanne on esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud alused ja näidata, et asjakohased tingimused on täidetud. Täheldati, et kuna Saksamaa ei uskunud, et kruntide üleandmise puhul oleks tegemist riigiabiga, siis ei esitanud ta ka argumente seoses siseturuga kokkusobivusega. Komisjon palus Saksamaal selgitada, kas kruntide üleandmine võiks olla kokkusobiv päästmis- ja ümberkorraldussuuniste kohaselt. Edasi nentis komisjon, et algatamisotsuse vastuvõtmise ajal kättesaadava teabe põhjal kahtles ta meetme kokkusobivuses siseturuga. |
| --- | --- |

(55)

Algatamisotsuses tuletati meelde, et liikmesriigi ülesanne on esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud alused ja näidata, et asjakohased tingimused on täidetud. Täheldati, et kuna Saksamaa ei uskunud, et kruntide üleandmise puhul oleks tegemist riigiabiga, siis ei esitanud ta ka argumente seoses siseturuga kokkusobivusega. Komisjon palus Saksamaal selgitada, kas kruntide üleandmine võiks olla kokkusobiv päästmis- ja ümberkorraldussuuniste kohaselt. Edasi nentis komisjon, et algatamisotsuse vastuvõtmise ajal kättesaadava teabe põhjal kahtles ta meetme kokkusobivuses siseturuga.

2.2.3.   LAENUTAGATISED VH SAARILE JA FSBESITZG-LE

Meetme üksikasjalik kirjeldus

| (56) | Saarimaa andis FSBesitzG-le tagatisi kolmel korral (kaks tagatist 1998. aastal ja ühe tagatise 1999. aastal), iga kord ilma igasuguse hüvitiseta. Lisaks andis Saarimaa kaks kinnituskirja tagatiseks kahele vh Saari võetud laenule, mille vh Saar FSBesitzG-le üle kandis.

  Tabel 6


  Tagatised ja kinnituskirjad









  Aasta | Laenusumma (eurodes) | Laenu kestus | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | [...] | 30. detsember 2017 | FSBesitzG |
| | [...] | 1. oktoober 2017 | FSBesitzG |
| 1999 | 1 1 4 53  000 | — | FSBesitzG |
| 2005 | 3 7 00  000 | 31. jaanuar 2021 | vh Saar |
| 2006 | 1 0 0 00  000 | 31. august 2039 | vh Saar |

(56)

Saarimaa andis FSBesitzG-le tagatisi kolmel korral (kaks tagatist 1998. aastal ja ühe tagatise 1999. aastal), iga kord ilma igasuguse hüvitiseta. Lisaks andis Saarimaa kaks kinnituskirja tagatiseks kahele vh Saari võetud laenule, mille vh Saar FSBesitzG-le üle kandis.

Tabel 6

Tagatised ja kinnituskirjad

Aasta

Laenusumma (eurodes)

Laenu kestus

Abisaaja

1998

[...]

30. detsember 2017

FSBesitzG

[...]

1. oktoober 2017

FSBesitzG

1999

1 1 4 53  000

—

FSBesitzG

2005

3 7 00  000

31. jaanuar 2021

vh Saar

2006

1 0 0 00  000

31. august 2039

vh Saar

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Abi olemasolu

| (57) | Algatamisotsuses märgitakse, et põhjenduses 52 osutatud põhjustel olid riigiabi hindamise kontekstis olulised ainult pärast 2000. aastat antud tagatised. Hindamise ajal kättesaadava teabe alusel eeldas komisjon, et 1 1 4 53  000 euro suuruse laenu tagatis anti pärast 2000. aastat. Komisjon selgitas, et kuna kõnealuse laenu tagatis ning 2005. ja 2006. aastal vh Saari võetud laenude kinnituskirjad katsid 100 % laenudest ja kuna Saarimaa ei saanud tagatise ja kinnituskirjade eest mingit hüvitist, siis kujutavad need endast riigiabi garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise (20) tähenduses. Valikulisuse, konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise suhtes kohaldatakse samu põhjendusi, millele osutati seoses FSBesitzG/FSG üldise rahastamisega vh Saari poolt. |
| --- | --- |

(57)

Algatamisotsuses märgitakse, et põhjenduses 52 osutatud põhjustel olid riigiabi hindamise kontekstis olulised ainult pärast 2000. aastat antud tagatised. Hindamise ajal kättesaadava teabe alusel eeldas komisjon, et 1 1 4 53  000 euro suuruse laenu tagatis anti pärast 2000. aastat. Komisjon selgitas, et kuna kõnealuse laenu tagatis ning 2005. ja 2006. aastal vh Saari võetud laenude kinnituskirjad katsid 100 % laenudest ja kuna Saarimaa ei saanud tagatise ja kinnituskirjade eest mingit hüvitist, siis kujutavad need endast riigiabi garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise (20) tähenduses. Valikulisuse, konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise suhtes kohaldatakse samu põhjendusi, millele osutati seoses FSBesitzG/FSG üldise rahastamisega vh Saari poolt.

Kokkusobivus siseturuga

| (58) | Algatamisotsuses eeldati, et 1 1 4 53  000 euro suuruse laenu tagatis anti pärast 2000. aastat. Arvestades, et kõnealust laenu kasutati uue terminali ehitamiseks, hinnati algatamisotsuses tagatise kokkusobivust siseturuga 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 kohaselt. Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et on küsitav, kas uue terminali ehitamine täitis selgelt määratletud avaliku huvi eesmärke (kuna ei olnud selge, kas mõni muu lähedal asuv lennujaam ei oleks saanud samuti Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkonda teenindada), kas terminal oli vajalik lennujaama toimimiseks, kas sellel oli keskpika ajavahemiku jooksul rahuldav kasutamise perspektiiv (kuna Saksamaa ei esitanud mingeid andmeid selle kohta, millal lennujaam kasumlikuks muutub), kas kõigil kasutajatel oli võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule (kuna ei olnud selge, kas kõigil on samad eelised mis Cirrusel ja Air Berlinil), ning lõpuks, kas see mõjutas kaubanduse arengut ELi huvidele vastupidises suunas. |
| --- | --- |

(58)

Algatamisotsuses eeldati, et 1 1 4 53  000 euro suuruse laenu tagatis anti pärast 2000. aastat. Arvestades, et kõnealust laenu kasutati uue terminali ehitamiseks, hinnati algatamisotsuses tagatise kokkusobivust siseturuga 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 kohaselt. Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et on küsitav, kas uue terminali ehitamine täitis selgelt määratletud avaliku huvi eesmärke (kuna ei olnud selge, kas mõni muu lähedal asuv lennujaam ei oleks saanud samuti Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkonda teenindada), kas terminal oli vajalik lennujaama toimimiseks, kas sellel oli keskpika ajavahemiku jooksul rahuldav kasutamise perspektiiv (kuna Saksamaa ei esitanud mingeid andmeid selle kohta, millal lennujaam kasumlikuks muutub), kas kõigil kasutajatel oli võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule (kuna ei olnud selge, kas kõigil on samad eelised mis Cirrusel ja Air Berlinil), ning lõpuks, kas see mõjutas kaubanduse arengut ELi huvidele vastupidises suunas.

| (59) | Seoses 2005. ja 2006. aasta kinnituskirjadega täheldati algatamisotsuses, et Saksamaa ei olnud selgitanud, milleks kõnealuseid laene kasutati. Sel põhjusel ja kuna Saksamaa ei esitanud kõnealuste meetmete kokkusobivuse kohta argumente, jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et kõnealustes meetmetes sisalduv riigiabi ei sobi siseturuga kokku. |
| --- | --- |

(59)

Seoses 2005. ja 2006. aasta kinnituskirjadega täheldati algatamisotsuses, et Saksamaa ei olnud selgitanud, milleks kõnealuseid laene kasutati. Sel põhjusel ja kuna Saksamaa ei esitanud kõnealuste meetmete kokkusobivuse kohta argumente, jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et kõnealustes meetmetes sisalduv riigiabi ei sobi siseturuga kokku.

2.2.4.   FSBESITZG JA FSBG VAHELINE RENDILEPING

Meetme üksikasjalik kirjeldus

| (60) | Pärast seda, kui algne FSG jagati 1997. aastal FSBesitzG-ks ja FSBG-ks, rentis FSBG lennujaamataristut FSBesitzG-lt. 7. juulil 1997 sõlmitud rendilepingu alusel pidi FSBG maksma aastas kindlaksmääratud summa [...], millele lisandus käibemaks. 3. augustil 2006 allkirjastasid FSBG ja FSBesitzG uue rendilepingu, mis hakkas tagasiulatuvalt kehtima alates 1. juulist 2006. |
| --- | --- |

(60)

Pärast seda, kui algne FSG jagati 1997. aastal FSBesitzG-ks ja FSBG-ks, rentis FSBG lennujaamataristut FSBesitzG-lt. 7. juulil 1997 sõlmitud rendilepingu alusel pidi FSBG maksma aastas kindlaksmääratud summa [...], millele lisandus käibemaks. 3. augustil 2006 allkirjastasid FSBG ja FSBesitzG uue rendilepingu, mis hakkas tagasiulatuvalt kehtima alates 1. juulist 2006.

| (61) | 2006. aasta lepingus oli aastase rendimakse suuruseks määratud [...] eurot. Lisaks pidi FSBG kandma üle teatud protsendi oma aastakasumist [...]. |
| --- | --- |

(61)

2006. aasta lepingus oli aastase rendimakse suuruseks määratud [...] eurot. Lisaks pidi FSBG kandma üle teatud protsendi oma aastakasumist [...].

| (62) | Kõnealuste lepingute alusel maksis FSBG lennujaamataristu rentimise eest FSBesitzG-le järgmised summad:

  Tabel 7


  FSBG rendimaksed







  Aasta | Rendimakse |
| --- | --- | --- |
| 2000 | [...] |
| 2001 | [...] |
| 2002 | [...] |
| 2003 | [...] |
| 2004 | [...] |
| 2005 | [...] |
| 2006 | [...] |
| 2007 | [...] |

(62)

Kõnealuste lepingute alusel maksis FSBG lennujaamataristu rentimise eest FSBesitzG-le järgmised summad:

Tabel 7

FSBG rendimaksed

Aasta

Rendimakse

2000

[...]

2001

[...]

2002

[...]

2003

[...]

2004

[...]

2005

[...]

2006

[...]

2007

[...]

| (63) | Kuna FSBG ja FSBesitzG liitusid 2008. aasta alguses, siis lõppesid rendimaksed alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(63)

Kuna FSBG ja FSBesitzG liitusid 2008. aasta alguses, siis lõppesid rendimaksed alates sellest kuupäevast.

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Abi olemasolu

| (64) | Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et muudetud rendileping sõlmiti FSBesitzG ja FSBG vahel, seega ilma igasuguse riigi ametiasutuste otsese kaasamiseta. Siiski märkis komisjon, et FSBesitzG kuulus täies ulatuses riigi ametiasutustele (0,1 % kuulus otseselt Saarimaale, 99,9 % kuulus vh Saarile, mis ise kuulus 100 % ulatuses Saarimaale), misläbi oli tegemist riigi osalusega äriühinguga. Edasi märkis komisjon, et eri kontrollimehhanismide tõttu on Saarimaal täielik kontroll FSBesitzGi üle, ja jõudis esialgsele järeldusele, et kui selgub, et rendilepinguga sai FSBG turuhinnast madalama hinna, siis oli tegemist eelisega, mis hõlmas riigi vahendite ülekandmist ja oli seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(64)

Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et muudetud rendileping sõlmiti FSBesitzG ja FSBG vahel, seega ilma igasuguse riigi ametiasutuste otsese kaasamiseta. Siiski märkis komisjon, et FSBesitzG kuulus täies ulatuses riigi ametiasutustele (0,1 % kuulus otseselt Saarimaale, 99,9 % kuulus vh Saarile, mis ise kuulus 100 % ulatuses Saarimaale), misläbi oli tegemist riigi osalusega äriühinguga. Edasi märkis komisjon, et eri kontrollimehhanismide tõttu on Saarimaal täielik kontroll FSBesitzGi üle, ja jõudis esialgsele järeldusele, et kui selgub, et rendilepinguga sai FSBG turuhinnast madalama hinna, siis oli tegemist eelisega, mis hõlmas riigi vahendite ülekandmist ja oli seostatav riigiga.

| (65) | Algatamisotsuses toodi seejärel esile, et alates 2000. aastast tuleb FSBGd käsitada majandustegevuses osalevana ja seega ettevõtjana. Algatamisotsuse hetkel ei olnud komisjon saanud mingit teavet enne 2000. aastat sõlmitud rendilepingute kohta, ega selle kohta, kas 2006. aastani kehtinud lepingut on pärast 2000. aastat muudetud. 2006. aastani kehtinud lepingut oleks seega võinud käsitada riigiabina. Saksamaal paluti esitada selles küsimuses lisateavet. |
| --- | --- |

(65)

Algatamisotsuses toodi seejärel esile, et alates 2000. aastast tuleb FSBGd käsitada majandustegevuses osalevana ja seega ettevõtjana. Algatamisotsuse hetkel ei olnud komisjon saanud mingit teavet enne 2000. aastat sõlmitud rendilepingute kohta, ega selle kohta, kas 2006. aastani kehtinud lepingut on pärast 2000. aastat muudetud. 2006. aastani kehtinud lepingut oleks seega võinud käsitada riigiabina. Saksamaal paluti esitada selles küsimuses lisateavet.

| (66) | Seoses küsimusega, kas rendileping andis FSBG-le eelise, väljendas komisjon algatamisotsuses kahtlusi FSBG tehtud rendimaksete kooskõla kohta turutingimustega. Sellest lähtuvalt palus komisjon Saksamaalt igakülgset teavet FSBesitzG ja FSBG rahaliste suhete kohta ning rendilepingu tingimuste kindlaksmääramise ja nende majandusliku põhjendatuse kohta. |
| --- | --- |

(66)

Seoses küsimusega, kas rendileping andis FSBG-le eelise, väljendas komisjon algatamisotsuses kahtlusi FSBG tehtud rendimaksete kooskõla kohta turutingimustega. Sellest lähtuvalt palus komisjon Saksamaalt igakülgset teavet FSBesitzG ja FSBG rahaliste suhete kohta ning rendilepingu tingimuste kindlaksmääramise ja nende majandusliku põhjendatuse kohta.

| (67) | Nende põhjenduste alusel jõuti algatamisotsuses esialgsele järeldusele, et FSBG tehtud rendimaksed sisaldasid riigiabi elementi. |
| --- | --- |

(67)

Nende põhjenduste alusel jõuti algatamisotsuses esialgsele järeldusele, et FSBG tehtud rendimaksed sisaldasid riigiabi elementi.

Kokkusobivus siseturuga

| (68) | Algatamisotsuses toodi esile, et komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et rendimaksed sisaldavad riigiabi tegevusabi tähenduses, kuna turuhinnast madalamad maksed vähendasid FSBG tegevuskulusid. Algatamisotsuses toodi esile, et selline tegevusabi ei ole põhimõtteliselt siseturuga kokkusobiv, ja paluti Saksamaal selgitada, kas kõnealune abi võib kuuluda päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste raamesse, või esitada muid argumente siseturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(68)

Algatamisotsuses toodi esile, et komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et rendimaksed sisaldavad riigiabi tegevusabi tähenduses, kuna turuhinnast madalamad maksed vähendasid FSBG tegevuskulusid. Algatamisotsuses toodi esile, et selline tegevusabi ei ole põhimõtteliselt siseturuga kokkusobiv, ja paluti Saksamaal selgitada, kas kõnealune abi võib kuuluda päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste raamesse, või esitada muid argumente siseturuga kokkusobivuse kohta.

2.2.5.   LENNUETTEVÕTJATELE TEHTUD SOODUSTUSED

Meetme üksikasjalik kirjeldus

| (69) | Kuni 2007. aastani ei näinud Saarbrückeni lennujaama tasude suhtes kohaldatav kava ette soodustusi lennuettevõtjatele. 1. aprillil 2007 kehtestas FSBG uue kava, kus nähti ette mitmesuguseid soodustusi sellistele lennuettevõtjatele, kes vastavad teatud tingimustele. See kava võeti vastu ka FSBesitzG/FSG poolt pärast kahe äriühingu ühinemist. |
| --- | --- |

(69)

Kuni 2007. aastani ei näinud Saarbrückeni lennujaama tasude suhtes kohaldatav kava ette soodustusi lennuettevõtjatele. 1. aprillil 2007 kehtestas FSBG uue kava, kus nähti ette mitmesuguseid soodustusi sellistele lennuettevõtjatele, kes vastavad teatud tingimustele. See kava võeti vastu ka FSBesitzG/FSG poolt pärast kahe äriühingu ühinemist.

| (70) | 2007. aasta tasumäärades kehtestati kolme liiki soodustused. Esimest kahte ei saanud kumuleerida, aga kolmas võis lisanduda mis tahes muudele soodustustele.






  a) | Soodustused uutele lennuettevõtjatele: neile, kes alustavad tegevust Saarbrückeni lennujaamas, pakuti õhusõiduki ruleerimise, stardi/maandumise ja reisijatasude soodustust 50 % esimesel aastal, 30 % teisel aastal ja 20 % kolmandal aastal. |
| --- | --- | --- |

(70)

2007. aasta tasumäärades kehtestati kolme liiki soodustused. Esimest kahte ei saanud kumuleerida, aga kolmas võis lisanduda mis tahes muudele soodustustele.

a)

Soodustused uutele lennuettevõtjatele: neile, kes alustavad tegevust Saarbrückeni lennujaamas, pakuti õhusõiduki ruleerimise, stardi/maandumise ja reisijatasude soodustust 50 % esimesel aastal, 30 % teisel aastal ja 20 % kolmandal aastal.

| b) | Uute sihtkohtadega seotud soodustused: samas ulatuses ja samade tasude pealt pakuti soodustusi lennuettevõtjatele, kes teenindasid uusi sihtkohti; uute sihtkohtade all mõeldi sihtkohti, mida ei olnud teenindatud viimase 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

b)

Uute sihtkohtadega seotud soodustused: samas ulatuses ja samade tasude pealt pakuti soodustusi lennuettevõtjatele, kes teenindasid uusi sihtkohti; uute sihtkohtade all mõeldi sihtkohti, mida ei olnud teenindatud viimase 12 kuu jooksul.

| c) | Reisijate arvu suurenemise hüvitised: lennuettevõtjatele, kes vedasid ühe kalendriaasta jooksul 60  000–1 00  000 reisijat või üle 1 00  000 reisija, hüvitati vastavalt 5 või 10 % aasta jooksul makstud reisijatasudest. |
| --- | --- |

c)

Reisijate arvu suurenemise hüvitised: lennuettevõtjatele, kes vedasid ühe kalendriaasta jooksul 60  000–1 00  000 reisijat või üle 1 00  000 reisija, hüvitati vastavalt 5 või 10 % aasta jooksul makstud reisijatasudest.

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Abi olemasolu

| (71) | Algatamisotsuses eeldati, et 1. aprilli 2007. aasta uued tasumäärad võttis vastu FSBesitzG. Selle alusel tuletati algatamisotsuses meelde, et riigiasutuste kõikehõlmava kontrolli tõttu FSBesitzG üle on uued tasumäärad seostatavad riigiga. Kui tasumäärades pakuti turuhinnast madalamaid hindu, on selle puhul tegemist riigi vahendite ülekandmisega, mida saab seostada riigiga. |
| --- | --- |

(71)

Algatamisotsuses eeldati, et 1. aprilli 2007. aasta uued tasumäärad võttis vastu FSBesitzG. Selle alusel tuletati algatamisotsuses meelde, et riigiasutuste kõikehõlmava kontrolli tõttu FSBesitzG üle on uued tasumäärad seostatavad riigiga. Kui tasumäärades pakuti turuhinnast madalamaid hindu, on selle puhul tegemist riigi vahendite ülekandmisega, mida saab seostada riigiga.

| (72) | Saksamaa teatas, et soodustuste aluseks olid majanduslikud kaalutlused ja soodustused olid kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Algatamisotsuses rõhutati siiski, et Saksamaa ei ole senini esitanud piisavat teavet, mis võimaldaks komisjonil seda väidet täielikult kontrollida. Saksamaal paluti seega esitada igakülgset teavet lennujaama kulude ja tulude kohta, eelkõige reisijate lennutranspordi valdkonnas. Lisaks palus komisjon selgitada, kas tasumäärasid kohaldati kõigi lennuettevõtjate suhtes ilma diskrimineerimiseta. |
| --- | --- |

(72)

Saksamaa teatas, et soodustuste aluseks olid majanduslikud kaalutlused ja soodustused olid kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Algatamisotsuses rõhutati siiski, et Saksamaa ei ole senini esitanud piisavat teavet, mis võimaldaks komisjonil seda väidet täielikult kontrollida. Saksamaal paluti seega esitada igakülgset teavet lennujaama kulude ja tulude kohta, eelkõige reisijate lennutranspordi valdkonnas. Lisaks palus komisjon selgitada, kas tasumäärasid kohaldati kõigi lennuettevõtjate suhtes ilma diskrimineerimiseta.

| (73) | Algatamisotsuses jõuti järeldusele, et on kaheldav, kas 1. aprilli 2007. aasta tasumäärades sätestatud soodustusi võiks põhjendada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ja seega ei saanud välistada, et kõnealused lennuettevõtjad said eeliseid. Kuna soodustused moonutasid ka konkurentsi ja mõjutasid liikmesriikidevahelist kaubandust, siis jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et soodustuste näol oli tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(73)

Algatamisotsuses jõuti järeldusele, et on kaheldav, kas 1. aprilli 2007. aasta tasumäärades sätestatud soodustusi võiks põhjendada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ja seega ei saanud välistada, et kõnealused lennuettevõtjad said eeliseid. Kuna soodustused moonutasid ka konkurentsi ja mõjutasid liikmesriikidevahelist kaubandust, siis jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et soodustuste näol oli tegemist riigiabiga.

Kokkusobivus siseturuga

| (74) | Algatamisotsuses hinnati, kas soodustused võiksid kujutada endast 2005. aasta lennundussuuniste 5. jao kohast siseturuga kokkusobivat stardiabi. Komisjon väljendas oma hindamises kahtlusi, kas siseturuga kokkusobiva stardiabi eri tingimused olid täidetud. |
| --- | --- |

(74)

Algatamisotsuses hinnati, kas soodustused võiksid kujutada endast 2005. aasta lennundussuuniste 5. jao kohast siseturuga kokkusobivat stardiabi. Komisjon väljendas oma hindamises kahtlusi, kas siseturuga kokkusobiva stardiabi eri tingimused olid täidetud.

| (75) | Eelkõige täheldati algatamisotsuses, et:






  a) | oli kaheldav, kas reisijate arvu suurendamiseks pakutud soodustuse puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis c sätestatud tingimus, kuna selle jaoks ei nõutud ei uut sihtkohta ega lennusagedust; |
| --- | --- | --- |

(75)

Eelkõige täheldati algatamisotsuses, et:

a)

oli kaheldav, kas reisijate arvu suurendamiseks pakutud soodustuse puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis c sätestatud tingimus, kuna selle jaoks ei nõutud ei uut sihtkohta ega lennusagedust;

| b) | oli kaheldav, kas reisijate arvu suurendamiseks pakutud soodustuse puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud tingimus, kuna abi ei olnud kahanev ega ajaliselt piiratud; |
| --- | --- |

b)

oli kaheldav, kas reisijate arvu suurendamiseks pakutud soodustuse puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud tingimus, kuna abi ei olnud kahanev ega ajaliselt piiratud;

| c) | oli kaheldav, kas kõigi soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis f sätestatud tingimus, kuna lennuettevõtjatel ei olnud mingit kohustust soodustusi tagasi maksta, kui nad tegutsesid Saarbrückeni lennujaamas vähemalt kolm aastat; |
| --- | --- |

c)

oli kaheldav, kas kõigi soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis f sätestatud tingimus, kuna lennuettevõtjatel ei olnud mingit kohustust soodustusi tagasi maksta, kui nad tegutsesid Saarbrückeni lennujaamas vähemalt kolm aastat;

| d) | oli kaheldav, kas uute sihtkohtade eest ja uutele lennuettevõtjatele pakutavate soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis g sätestatud tingimus, kuna need ei sõltunud reisijate arvust; |
| --- | --- |

d)

oli kaheldav, kas uute sihtkohtade eest ja uutele lennuettevõtjatele pakutavate soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis g sätestatud tingimus, kuna need ei sõltunud reisijate arvust;

| e) | oli kaheldav, kas vähemalt reisijate arvu suurendamiseks pakutud soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis i sätestatud tingimus, kuna see ei sisaldanud eelneva äriplaani olemasolu nõuet; |
| --- | --- |

e)

oli kaheldav, kas vähemalt reisijate arvu suurendamiseks pakutud soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis i sätestatud tingimus, kuna see ei sisaldanud eelneva äriplaani olemasolu nõuet;

| f) | oli kaheldav, kas kõigi soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis j sätestatud tingimus, kuna mitte mingit nõutud teavet ei avaldatud; |
| --- | --- |

f)

oli kaheldav, kas kõigi soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis j sätestatud tingimus, kuna mitte mingit nõutud teavet ei avaldatud;

| g) | oli kaheldav, kas kõigi soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 80 sätestatud tingimus, kuna ei olnud selge, kas neid sai kumuleerida, ja kuna selgus, et vähemalt reisijate arvu suurendamise soodustust sai ülejäänud kahe soodustusega kombineerida. |
| --- | --- |

g)

oli kaheldav, kas kõigi soodustuste puhul oli täidetud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 80 sätestatud tingimus, kuna ei olnud selge, kas neid sai kumuleerida, ja kuna selgus, et vähemalt reisijate arvu suurendamise soodustust sai ülejäänud kahe soodustusega kombineerida.

| (76) | Kuna siseturuga kokkusobiva stardiabi kumulatiivsed tingimused ei paistnud olevat täidetud ja ei olnud olemas ka ühtegi teist ilmset kokkusobivuse alust, jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et soodustuste näol oli tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga. |
| --- | --- |

(76)

Kuna siseturuga kokkusobiva stardiabi kumulatiivsed tingimused ei paistnud olevat täidetud ja ei olnud olemas ka ühtegi teist ilmset kokkusobivuse alust, jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et soodustuste näol oli tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga.

2.2.6.   STARDIABI CIRRUS AIRLINESILE

Meetme üksikasjalik kirjeldus

| (77) | 27. jaanuaril 2005 kirjutas FSBesitzG alla üheaastase stardiabi lepingu ettevõtjaga Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (edaspidi „Cirrus”). Lepingu eesmärk oli suurendada reisijate arvu liinil [...]. Lepingus sätestati, et reisijate arvu suurendamine on võimalik ainult siis, kui piletihindu vähendatakse olulisel määral ja Cirrus muutub seeläbi reisijate jaoks atraktiivseks. Seejärel selgitati, et kõnealune projekt toob stardietapis kaasa suuri kahjusid. Seega oli lennujaam valmis projekti stardiabiga toetama. |
| --- | --- |

(77)

27. jaanuaril 2005 kirjutas FSBesitzG alla üheaastase stardiabi lepingu ettevõtjaga Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (edaspidi „Cirrus”). Lepingu eesmärk oli suurendada reisijate arvu liinil [...]. Lepingus sätestati, et reisijate arvu suurendamine on võimalik ainult siis, kui piletihindu vähendatakse olulisel määral ja Cirrus muutub seeläbi reisijate jaoks atraktiivseks. Seejärel selgitati, et kõnealune projekt toob stardietapis kaasa suuri kahjusid. Seega oli lennujaam valmis projekti stardiabiga toetama.

| (78) | Lennutegevuse alguskuupäevaks määrati 29. märts 2005. Lepingu aluseks oli äriplaan, mis sisaldas reisijate arvu ja keskmist netotulu. Lepingus määrati kindlaks ka kasutatavate õhusõidukite liik. |
| --- | --- |

(78)

Lennutegevuse alguskuupäevaks määrati 29. märts 2005. Lepingu aluseks oli äriplaan, mis sisaldas reisijate arvu ja keskmist netotulu. Lepingus määrati kindlaks ka kasutatavate õhusõidukite liik.

| (79) | Lepinguga pandi Cirrusele kohustus teostada regulaarlende Saarbrückeni ja [...] vahel sagedusega [...] lendu [...] päeval nädalas, [...] lendu [...]. Lepingus sätestati selgelt, et Cirrus [...]. Lepingut pikendati ja muudeti seejärel korduvalt, kuni see 31. detsembril 2006 lõppes. |
| --- | --- |

(79)

Lepinguga pandi Cirrusele kohustus teostada regulaarlende Saarbrückeni ja [...] vahel sagedusega [...] lendu [...] päeval nädalas, [...] lendu [...]. Lepingus sätestati selgelt, et Cirrus [...]. Lepingut pikendati ja muudeti seejärel korduvalt, kuni see 31. detsembril 2006 lõppes.

| (80) | Lepingust tulenev tasu arvutati järgmise valemi alusel:





  [...] |
| --- | --- |

(80)

Lepingust tulenev tasu arvutati järgmise valemi alusel:

[...]

Lepingu jooksul maksis FSBesitzG Cirrusele aastatasudena järgmised summad.

Tabel 8

Maksed Cirrus Airlinesile eurodes

| Aasta | Netotasu | Brutotasu |
| --- | --- | --- |
| 2005 | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] |

Aasta

Netotasu

Brutotasu

2005

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Abi olemasolu

| (81) | Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et FSBesitzG otsus hõlmas riigi vahendeid ja oli riigiga seostatav. Ka Cirrus oli selgelt majandustegevusega tegelev ettevõtja. Küsimus seisnes seega selles, kas lepinguga anti Cirrusele eelis, mida Cirrus muul viisil ei oleks turul saanud. Kuna Saksamaa ei esitanud ühtegi selgitust selle kohta, miks leping sõlmiti, siis paluti tal selgitada, kas tema veendumuse kohaselt käitus FSBesitzG lepingut sõlmides turumajanduse tingimustes tegutseva mõistliku ettevõtjana ja kui see nii oli, siis esitada selle seisukoha toetuseks tõendeid. |
| --- | --- |

(81)

Algatamisotsuses täheldati kõigepealt, et FSBesitzG otsus hõlmas riigi vahendeid ja oli riigiga seostatav. Ka Cirrus oli selgelt majandustegevusega tegelev ettevõtja. Küsimus seisnes seega selles, kas lepinguga anti Cirrusele eelis, mida Cirrus muul viisil ei oleks turul saanud. Kuna Saksamaa ei esitanud ühtegi selgitust selle kohta, miks leping sõlmiti, siis paluti tal selgitada, kas tema veendumuse kohaselt käitus FSBesitzG lepingut sõlmides turumajanduse tingimustes tegutseva mõistliku ettevõtjana ja kui see nii oli, siis esitada selle seisukoha toetuseks tõendeid.

| (82) | Algatamisotsuses toodi esile, et otsuse vastuvõtmise hetkel ei olnud komisjonil ühtegi viidet selle kohta, et Saksamaa oleks võrrelnud selle lepingu oodatavaid kulusid ja tulusid. Eelnenu alusel jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et leping Cirrusega kujutas endast riigiabi. |
| --- | --- |

(82)

Algatamisotsuses toodi esile, et otsuse vastuvõtmise hetkel ei olnud komisjonil ühtegi viidet selle kohta, et Saksamaa oleks võrrelnud selle lepingu oodatavaid kulusid ja tulusid. Eelnenu alusel jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et leping Cirrusega kujutas endast riigiabi.

Kokkusobivus siseturuga

| (83) | Algatamisotsuses hinnati, kas Cirrusega sõlmitud leping võiks liigituda 2005. aasta lennundussuuniste 5. jao kohaselt siseturuga kokkusobivaks stardiabiks. Komisjon väljendas oma hindamises kahtlusi, kas siseturuga kokkusobiva stardiabi tingimused olid täidetud või mitte. |
| --- | --- |

(83)

Algatamisotsuses hinnati, kas Cirrusega sõlmitud leping võiks liigituda 2005. aasta lennundussuuniste 5. jao kohaselt siseturuga kokkusobivaks stardiabiks. Komisjon väljendas oma hindamises kahtlusi, kas siseturuga kokkusobiva stardiabi tingimused olid täidetud või mitte.

| (84) | Eelkõige täheldati algatamisotsuses, et Cirrusega sõlmitud leping ei vastanud järgmistele tingimustele:






  a) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt c, kuna Cirruse Saarbrücken-[...] liin oli tõenäoliselt juba varem olemas ja ei esitatud mingit teavet selle kohta, et uute lendude lisandumine oleks reisijate arvu suurendanud; |
| --- | --- | --- |

(84)

Eelkõige täheldati algatamisotsuses, et Cirrusega sõlmitud leping ei vastanud järgmistele tingimustele:

a)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt c, kuna Cirruse Saarbrücken-[...] liin oli tõenäoliselt juba varem olemas ja ei esitatud mingit teavet selle kohta, et uute lendude lisandumine oleks reisijate arvu suurendanud;

| b) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt d, kuna lepingus ei nähtud ette abi kahanevust ning see ei olnud reaalselt ajaliselt piiratud – arvestades, et lepingut mitu korda pikendati – ning ei olnud selge, kas Cirrus oli näidanud liini pikaajalist kasumlikkust; |
| --- | --- |

b)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt d, kuna lepingus ei nähtud ette abi kahanevust ning see ei olnud reaalselt ajaliselt piiratud – arvestades, et lepingut mitu korda pikendati – ning ei olnud selge, kas Cirrus oli näidanud liini pikaajalist kasumlikkust;

| c) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt e, kuna lepinguga ei piiratud toetust stardiabiga seotud lisakulutustele; |
| --- | --- |

c)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt e, kuna lepinguga ei piiratud toetust stardiabiga seotud lisakulutustele;

| d) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkti f esimene lõik, kuna lepingul ei olnud kindlaks määratud lõppkuupäeva ja sellega ei piiratud abisummat kuludega võrreldes; |
| --- | --- |

d)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkti f esimene lõik, kuna lepingul ei olnud kindlaks määratud lõppkuupäeva ja sellega ei piiratud abisummat kuludega võrreldes;

| e) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkti f kolmas lõik, kuna oli kaheldav, kas ajavahemik, milleks Cirrusele abi anti, oli oluliselt lühem ajavahemikust, mille kestel Cirrus oli kohustatud Saarbrückeni lennujaamas lende käitama; |
| --- | --- |

e)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkti f kolmas lõik, kuna oli kaheldav, kas ajavahemik, milleks Cirrusele abi anti, oli oluliselt lühem ajavahemikust, mille kestel Cirrus oli kohustatud Saarbrückeni lennujaamas lende käitama;

| f) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt g, kuna tundus, et abi ei ole seotud transporditavate reisijate arvu arenguga; |
| --- | --- |

f)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt g, kuna tundus, et abi ei ole seotud transporditavate reisijate arvu arenguga;

| g) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt h, kuna oli kaheldav, kas leping oli enne selle sõlmimist avalikustatud ja ka teistele lennuettevõtjatele kättesaadav; |
| --- | --- |

g)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt h, kuna oli kaheldav, kas leping oli enne selle sõlmimist avalikustatud ja ka teistele lennuettevõtjatele kättesaadav;

| h) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt i, kuna oli kaheldav, kas FSBetriebG-l oli juurdepääs Cirruse äriplaanile ja kas lennujaam oli uurinud abi mõju konkureerivatele liinidele; |
| --- | --- |

h)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt i, kuna oli kaheldav, kas FSBetriebG-l oli juurdepääs Cirruse äriplaanile ja kas lennujaam oli uurinud abi mõju konkureerivatele liinidele;

| i) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt j, kuna abi saavate liinide nõutud loetelu ei ole avaldatud; |
| --- | --- |

i)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt j, kuna abi saavate liinide nõutud loetelu ei ole avaldatud;

| j) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt k, kuna oli kaheldav, kas Saksamaa kehtestas nõuetekohase edasikaebamismenetluse; |
| --- | --- |

j)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt k, kuna oli kaheldav, kas Saksamaa kehtestas nõuetekohase edasikaebamismenetluse;

| k) | 2005. aasta lennundussuuniste punkt 80, kuna Cirrus näis kombineerivat lepingutest tulenevat abi 2007. aasta tasumääradest tuleneva abiga. |
| --- | --- |

k)

2005. aasta lennundussuuniste punkt 80, kuna Cirrus näis kombineerivat lepingutest tulenevat abi 2007. aasta tasumääradest tuleneva abiga.

| (85) | Kuna siseturuga kokkusobiva stardiabi kumulatiivsed tingimused ei paistnud olevat täidetud ja ei olnud olemas ka ühtegi teist ilmset kokkusobivuse alust, jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et Cirrusega sõlmitud lepingu näol oli tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga. |
| --- | --- |

(85)

Kuna siseturuga kokkusobiva stardiabi kumulatiivsed tingimused ei paistnud olevat täidetud ja ei olnud olemas ka ühtegi teist ilmset kokkusobivuse alust, jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et Cirrusega sõlmitud lepingu näol oli tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga.

2.2.7.   TURUSTAMISLEPING AIR BERLINIGA

Meetme üksikasjalik kirjeldus

| (86) | 6. aprillil 2011 allkirjastas FSG ettevõtjaga Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (edaspidi „Air Berlin”) turustamislepingu kestusega kuni 2. maini 2014. Lepingu kohaselt kohustus Air Berlin osutama FSG-le turustamis- ja reklaamiteenuseid. Lepingus sätestati järgmist: [...] FSG ootuste kohaselt tooks lennusageduse suurenemine kaasa lennutegevusest ja muust tegevusest saadava tulu suurenemise. Lisaks kohustus Air Berlin reklaamima kahte liini Saarbrückenist ja Saarbrückenisse (edastama teavet sageduste suurenemise kohta ajakirjandusele, e-posti vahendusel, reisiagentuuridele, ajakirjadele, trükimeediale, lennule registreerimisel, lennuki pardal, raadios jne). FSG tasus Air Berlinile turustamisteenuste osutamise eest kokku [8 00  000–1 7 00  000 eurot]. |
| --- | --- |

(86)

6. aprillil 2011 allkirjastas FSG ettevõtjaga Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (edaspidi „Air Berlin”) turustamislepingu kestusega kuni 2. maini 2014. Lepingu kohaselt kohustus Air Berlin osutama FSG-le turustamis- ja reklaamiteenuseid. Lepingus sätestati järgmist: [...] FSG ootuste kohaselt tooks lennusageduse suurenemine kaasa lennutegevusest ja muust tegevusest saadava tulu suurenemise. Lisaks kohustus Air Berlin reklaamima kahte liini Saarbrückenist ja Saarbrückenisse (edastama teavet sageduste suurenemise kohta ajakirjandusele, e-posti vahendusel, reisiagentuuridele, ajakirjadele, trükimeediale, lennule registreerimisel, lennuki pardal, raadios jne). FSG tasus Air Berlinile turustamisteenuste osutamise eest kokku [8 00  000–1 7 00  000 eurot].

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Abi olemasolu

| (87) | Sarnaselt Cirruse lepinguga kerkis ka seoses Air Berliniga sõlmitud turustamislepinguga küsimus kooskõla kohta turutingimustega. Kõik muud tingimused, nagu riigiga seostatav vahendite ülekandmine ja valikulisus, tundusid olevat täidetud. |
| --- | --- |

(87)

Sarnaselt Cirruse lepinguga kerkis ka seoses Air Berliniga sõlmitud turustamislepinguga küsimus kooskõla kohta turutingimustega. Kõik muud tingimused, nagu riigiga seostatav vahendite ülekandmine ja valikulisus, tundusid olevat täidetud.

| (88) | Saksamaa teatas, et ta oli viinud läbi kulude ja tulude analüüsi, mis näitas, et leping oli lennujaama jaoks pikas perspektiivis kasulik. Kõnealust analüüsi ta aga ei esitanud, mistõttu komisjon ei saanud hinnata, kuidas lennujaam lepingust tulenevaid oodatavaid tulusid ja kulusid oli arvutatud. Kuna ainus eelis, mida lennujaam kõnealusest lepingust näis saavat, oli reisijate arvu oodatav suurenemine, siis tundus leping ise olevat veel üks täiendav soodustus seoses lennujaamatasudega, mida sai kumuleerida ka juba olemasolevate 2007. aasta tasumäärade soodustustega. |
| --- | --- |

(88)

Saksamaa teatas, et ta oli viinud läbi kulude ja tulude analüüsi, mis näitas, et leping oli lennujaama jaoks pikas perspektiivis kasulik. Kõnealust analüüsi ta aga ei esitanud, mistõttu komisjon ei saanud hinnata, kuidas lennujaam lepingust tulenevaid oodatavaid tulusid ja kulusid oli arvutatud. Kuna ainus eelis, mida lennujaam kõnealusest lepingust näis saavat, oli reisijate arvu oodatav suurenemine, siis tundus leping ise olevat veel üks täiendav soodustus seoses lennujaamatasudega, mida sai kumuleerida ka juba olemasolevate 2007. aasta tasumäärade soodustustega.

| (89) | Nende kaalutluste alusel jõuti algatamisotsuses esialgsele järeldusele, et Air Berliniga sõlmitud turustamisleping andis viimasele valikulise eelise. Kuna ka kõik muud riigiabi elemendid leiti olemas olevat, jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et leping sisaldab riigiabi elemente. |
| --- | --- |

(89)

Nende kaalutluste alusel jõuti algatamisotsuses esialgsele järeldusele, et Air Berliniga sõlmitud turustamisleping andis viimasele valikulise eelise. Kuna ka kõik muud riigiabi elemendid leiti olemas olevat, jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et leping sisaldab riigiabi elemente.

Kokkusobivus siseturuga

| (90) | Algatamisotsuses hinnati, kas turustamisleping võiks kvalifitseeruda 2005. aasta lennundussuuniste 5. jao kohaselt siseturuga kokkusobivaks stardiabiks. Komisjon väljendas oma hindamises kahtlusi, kas siseturuga kokkusobiva stardiabi eri tingimused olid täidetud. |
| --- | --- |

(90)

Algatamisotsuses hinnati, kas turustamisleping võiks kvalifitseeruda 2005. aasta lennundussuuniste 5. jao kohaselt siseturuga kokkusobivaks stardiabiks. Komisjon väljendas oma hindamises kahtlusi, kas siseturuga kokkusobiva stardiabi eri tingimused olid täidetud.

| (91) | Eelkõige täheldati algatamisotsuses, et Air Berliniga sõlmitud leping ei vastanud järgmistele tingimustele:






  a) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt d, kuna ei olnud selge, kas Air Berlin oli näidanud sihtkoha pikaajalist kasumlikkust; |
| --- | --- | --- |

(91)

Eelkõige täheldati algatamisotsuses, et Air Berliniga sõlmitud leping ei vastanud järgmistele tingimustele:

a)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt d, kuna ei olnud selge, kas Air Berlin oli näidanud sihtkoha pikaajalist kasumlikkust;

| b) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt e, kuna lepinguga ei piiratud toetust stardiabiga seotud lisakulutustele; |
| --- | --- |

b)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt e, kuna lepinguga ei piiratud toetust stardiabiga seotud lisakulutustele;

| c) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkti f esimene lõik, kuna lepinguga ei piiratud abisummat kuludega võrreldes; |
| --- | --- |

c)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkti f esimene lõik, kuna lepinguga ei piiratud abisummat kuludega võrreldes;

| d) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkti f kolmas lõik, kuna oli kaheldav, kas ajavahemik, milleks Air Berlinile abi anti, oli oluliselt lühem ajavahemikust, mille kestel Air Berlin oli kohustatud Saarbrückeni lende käitama; |
| --- | --- |

d)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkti f kolmas lõik, kuna oli kaheldav, kas ajavahemik, milleks Air Berlinile abi anti, oli oluliselt lühem ajavahemikust, mille kestel Air Berlin oli kohustatud Saarbrückeni lende käitama;

| e) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt g, kuna abi ei olnud seotud reisijate arvu tegeliku arenguga; |
| --- | --- |

e)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt g, kuna abi ei olnud seotud reisijate arvu tegeliku arenguga;

| f) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt h, kuna oli kaheldav, kas leping oli enne selle sõlmimist avalikustatud ja ka teistele lennuettevõtjatele kättesaadav; |
| --- | --- |

f)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt h, kuna oli kaheldav, kas leping oli enne selle sõlmimist avalikustatud ja ka teistele lennuettevõtjatele kättesaadav;

| g) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt i, kuna ei olnud selge, kas lennujaama teostatud kulude ja tulude analüüs, mida komisjonile ei esitatud, oli nende tingimustega kooskõlas; |
| --- | --- |

g)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt i, kuna ei olnud selge, kas lennujaama teostatud kulude ja tulude analüüs, mida komisjonile ei esitatud, oli nende tingimustega kooskõlas;

| h) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt j, kuna abi saavate liinide nõutud loetelu ei ole avaldatud; |
| --- | --- |

h)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunkt j, kuna abi saavate liinide nõutud loetelu ei ole avaldatud;

| i) | 2005. aasta lennundussektori suuniste punkti 79 alapunkt k, kuna oli kaheldav, kas Saksamaa kehtestas nõutud edasikaebamismenetluse; |
| --- | --- |

i)

2005. aasta lennundussektori suuniste punkti 79 alapunkt k, kuna oli kaheldav, kas Saksamaa kehtestas nõutud edasikaebamismenetluse;

| j) | 2005. aasta lennundussuuniste punkt 80, kuna Air Berlin näis kombineerivat lepingutest tulenevat abi 2007. aasta tasumääradest tuleneva abiga. |
| --- | --- |

j)

2005. aasta lennundussuuniste punkt 80, kuna Air Berlin näis kombineerivat lepingutest tulenevat abi 2007. aasta tasumääradest tuleneva abiga.

| (92) | Kuna siseturuga kokkusobiva stardiabi kumulatiivsed tingimused ei olnud täidetud ja ei olnud olemas ka ühtegi teist ilmset kokkusobivuse alust, siis jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et Air Berliniga sõlmitud lepingu näol oli tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga. |
| --- | --- |

(92)

Kuna siseturuga kokkusobiva stardiabi kumulatiivsed tingimused ei olnud täidetud ja ei olnud olemas ka ühtegi teist ilmset kokkusobivuse alust, siis jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et Air Berliniga sõlmitud lepingu näol oli tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga.

3.   SAKSAMAA MÄRKUSED

3.1.   VH SAARI, FSG JA FSBESITZG RAHASTAMINE

3.1.1.   ABI OLEMASOLU

Ettevõtja ja majandustegevus

| (93) | Saksamaa ei vaidlusta seda, et FSBesitzG ja FSG tegelesid majandustegevusega ja neid tuleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses käsitada ettevõtjatena. Niivõrd kui FSBesitzG ja FSG tegelevad majandustegevusega, mis moodustab osa riigi eelisõigustest, ei käsitata neid siiski ettevõtjatena. |
| --- | --- |

(93)

Saksamaa ei vaidlusta seda, et FSBesitzG ja FSG tegelesid majandustegevusega ja neid tuleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses käsitada ettevõtjatena. Niivõrd kui FSBesitzG ja FSG tegelevad majandustegevusega, mis moodustab osa riigi eelisõigustest, ei käsitata neid siiski ettevõtjatena.

| (94) | Selles kontekstis esitas Saksamaa vahemikus 2000–2011 tehtud avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud kulude (nii tegevus- kui ka investeerimiskulud) tabeli.

  Tabel 9


  Avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud kulud eurodes
   (21) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 LuftSiG | | | | | | | | | | | | | |
| Feuerwehr | | | | | | | | | | | | | |
| Außenumzäunung/Bestreifungsweg | | | | | | | | | | | | | |
| Neues Zugangs-kontrollsystem | | | | | | | | | | | | | |
| Container Tor 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Rollwegbeschilderung | | | | | | | | | | | | | |
| Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom) | | | | | | | | | | | | | |
| Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz. | | | | | | | | | | | | | |
| Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA | | | | | | | | | | | | | |
| Flughafennavigation | | | | | | | | | | | | | |
| Summe p.A. | | | | | | | | | | | | | |

(94)

Selles kontekstis esitas Saksamaa vahemikus 2000–2011 tehtud avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud kulude (nii tegevus- kui ka investeerimiskulud) tabeli.

Tabel 9

Avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud kulud eurodes
   (21)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Kokku

§ 8 LuftSiG

Feuerwehr

Außenumzäunung/Bestreifungsweg

Neues Zugangs-kontrollsystem

Container Tor 1

Rollwegbeschilderung

Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom)

Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz.

Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA

Flughafennavigation

Summe p.A.

| (95) | Saksamaa väitel on Saksamaa lennuohutuse seaduse (Luftsicherheitsgesetz) paragrahvi 8 kohaste lennujaama ohutusmeetmete, lennuliiklusseaduse (Luftverkehrsgesetz) paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmete ning tuletõrjebrigaadide rahastamine seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega. Saksamaa väidete kohaselt kuuluvad lennujaama ümbritsevad tarad ja valvekõnniteed, konteinerite väravad, lennuraja tähised, varuenergiaallikad, pommiohus lennukite parkimiskohad ja rajalõpu ohutusala laiendamine lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 reguleerimisalasse ja seega avalikes huvides täidetavate ülesannete hulka. |
| --- | --- |

(95)

Saksamaa väitel on Saksamaa lennuohutuse seaduse (Luftsicherheitsgesetz) paragrahvi 8 kohaste lennujaama ohutusmeetmete, lennuliiklusseaduse (Luftverkehrsgesetz) paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmete ning tuletõrjebrigaadide rahastamine seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega. Saksamaa väidete kohaselt kuuluvad lennujaama ümbritsevad tarad ja valvekõnniteed, konteinerite väravad, lennuraja tähised, varuenergiaallikad, pommiohus lennukite parkimiskohad ja rajalõpu ohutusala laiendamine lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 reguleerimisalasse ja seega avalikes huvides täidetavate ülesannete hulka.

| (96) | Seoses lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega teatas Saksamaa, et riik ei rahasta neid meetmeid kõigi lennujaamade puhul, aga eri lennujaamade erinev kohtlemine on õigustatud ja seega ei ole tegemist eelise andmisega. Täpsemalt eristatakse seaduse paragrahvi 27 lõike c punktis 2 lennujaamad, mille puhul nimetatud lennuohutuse meetmete rahastamist föderaalsel tasemel peetakse ohutuse ja transpordipoliitika huvide seisukohast vajalikuks, ning teised lennujaamad, mille puhul sellised meetmed ei ole föderaalsest seisukohast rangelt vajalikud. Transpordiministeerium on siiani pidanud mitmete lennujaamade, sealhulgas Saarbrückeni lennujaama rahastamist ohutuse ja transpordipoliitika seisukohast vajalikuks. Seetõttu ei olegi diskrimineeriv piirkondlike lennujaamade rahastamine, kes muidu pidanuks need kulud ise rahastama. Lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmete rahastamine otse riigi vahenditest föderaalse või liidumaa tasandil moodustab kõigil juhtudel osa avalikes huvides täidetavatest ülesannetest. |
| --- | --- |

(96)

Seoses lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega teatas Saksamaa, et riik ei rahasta neid meetmeid kõigi lennujaamade puhul, aga eri lennujaamade erinev kohtlemine on õigustatud ja seega ei ole tegemist eelise andmisega. Täpsemalt eristatakse seaduse paragrahvi 27 lõike c punktis 2 lennujaamad, mille puhul nimetatud lennuohutuse meetmete rahastamist föderaalsel tasemel peetakse ohutuse ja transpordipoliitika huvide seisukohast vajalikuks, ning teised lennujaamad, mille puhul sellised meetmed ei ole föderaalsest seisukohast rangelt vajalikud. Transpordiministeerium on siiani pidanud mitmete lennujaamade, sealhulgas Saarbrückeni lennujaama rahastamist ohutuse ja transpordipoliitika seisukohast vajalikuks. Seetõttu ei olegi diskrimineeriv piirkondlike lennujaamade rahastamine, kes muidu pidanuks need kulud ise rahastama. Lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmete rahastamine otse riigi vahenditest föderaalse või liidumaa tasandil moodustab kõigil juhtudel osa avalikes huvides täidetavatest ülesannetest.

| (97) | Lisaks ei ole näiteks tuletõrjebrigaadide kulud föderaalsel tasandil reguleeritud, aga need kuuluvad liidumaa pädevusvaldkonda ja seetõttu ei rahasta riik tuletõrjebrigaade kõigis lennujaamades. Erineva kohtlemise põhjused ulatuvad ajalukku ning sellel on ka objektiivsed põhjused. Peamiselt on need seotud lennuäri olemusega, väiksemad piirkondlikud lennujaamad ei suuda tasuda tuletõrjebrigaadide kindlaksmääratud kõrgeid kulusid ja nii jäävad need vastava liidumaa kanda. |
| --- | --- |

(97)

Lisaks ei ole näiteks tuletõrjebrigaadide kulud föderaalsel tasandil reguleeritud, aga need kuuluvad liidumaa pädevusvaldkonda ja seetõttu ei rahasta riik tuletõrjebrigaade kõigis lennujaamades. Erineva kohtlemise põhjused ulatuvad ajalukku ning sellel on ka objektiivsed põhjused. Peamiselt on need seotud lennuäri olemusega, väiksemad piirkondlikud lennujaamad ei suuda tasuda tuletõrjebrigaadide kindlaksmääratud kõrgeid kulusid ja nii jäävad need vastava liidumaa kanda.

| (98) | Seoses vh Saariga teatab Saksamaa, et äriühingut ei saa ettevõtjana käsitada. Esiteks kinnitatakse, et vh Saar ei tegutse ise turul – ta on vaid teiste äriühingute (näiteks lennujaam ja HSG) aktsiate omanik. Saksamaa meenutab Euroopa Kohtu otsusele (22) viidates, et pelk teiste äriühingute aktsiate omamine, isegi kui tegemist on otsese kontrollosalusega, ei kujuta endast iseenesest majandustegevuses osalemist. Seejärel teatas Saksamaa, et vh Saari suhtes ei kehti ka nimetatud põhimõtte erand, mille kohaselt valdusettevõtja tegeleb majandustegevusega, kui tal on mõjuvõim ettevõtete üle, milles tal on aktsiaid. |
| --- | --- |

(98)

Seoses vh Saariga teatab Saksamaa, et äriühingut ei saa ettevõtjana käsitada. Esiteks kinnitatakse, et vh Saar ei tegutse ise turul – ta on vaid teiste äriühingute (näiteks lennujaam ja HSG) aktsiate omanik. Saksamaa meenutab Euroopa Kohtu otsusele (22) viidates, et pelk teiste äriühingute aktsiate omamine, isegi kui tegemist on otsese kontrollosalusega, ei kujuta endast iseenesest majandustegevuses osalemist. Seejärel teatas Saksamaa, et vh Saari suhtes ei kehti ka nimetatud põhimõtte erand, mille kohaselt valdusettevõtja tegeleb majandustegevusega, kui tal on mõjuvõim ettevõtete üle, milles tal on aktsiaid.

Eelis

| (99) | Saksamaa väidab seoses vh Saariga, et äriühing ei saanud riigi vahenditest mitte mingit eelist, kuna ta andis kõik Saarimaalt saadud vahendid edasi FSBesitzG/FSG-le. Sellest lähtuvalt ei ole Saksamaa nõus, et vh Saarit käsitatakse abisaajana. |
| --- | --- |

(99)

Saksamaa väidab seoses vh Saariga, et äriühing ei saanud riigi vahenditest mitte mingit eelist, kuna ta andis kõik Saarimaalt saadud vahendid edasi FSBesitzG/FSG-le. Sellest lähtuvalt ei ole Saksamaa nõus, et vh Saarit käsitatakse abisaajana.

| (100) | Seoses vahenditega, mida FSBesitzG/FSG kasumi ja kahjumi ülekandmise lepinguga vh Saarilt sai, kinnitab Saksamaa, et mingit eelist ei antud, kuna kogu rahastamine kattis vaevu FSBesitzG/FSG osutatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulud kooskõlas Altmarki kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

(100)

Seoses vahenditega, mida FSBesitzG/FSG kasumi ja kahjumi ülekandmise lepinguga vh Saarilt sai, kinnitab Saksamaa, et mingit eelist ei antud, kuna kogu rahastamine kattis vaevu FSBesitzG/FSG osutatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulud kooskõlas Altmarki kohtupraktikaga.

Altmarki 1. kriteerium: ühist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise õiguse andmine

| (101) | Saksamaa väitis, et lennujaama käitamine, sealhulgas vajaliku taristu ehitamine ja hooldamine, kujutab endast ühist majandushuvi pakkuvat teenust. Saksamaa määratleb ühist majandushuvi pakkuva teenusena teenuseid, mis tuuakse turule ja mille usaldusväärne ja stabiilne osutamine kujutab endast avalikkuse jaoks üldhuvi, mida turg ise pakkuda ei suuda ja mida osutab asutus, kellele on selleks vastav ülesanne antud. |
| --- | --- |

(101)

Saksamaa väitis, et lennujaama käitamine, sealhulgas vajaliku taristu ehitamine ja hooldamine, kujutab endast ühist majandushuvi pakkuvat teenust. Saksamaa määratleb ühist majandushuvi pakkuva teenusena teenuseid, mis tuuakse turule ja mille usaldusväärne ja stabiilne osutamine kujutab endast avalikkuse jaoks üldhuvi, mida turg ise pakkuda ei suuda ja mida osutab asutus, kellele on selleks vastav ülesanne antud.

| (102) | Seoses Saarbrückeni lennujaama käitamisega jääb Saksamaa seisukohale, et see hõlmab turul teenuste pakkumist. Seejärel väidab Saksamaa, et alla 5 00  000 reisijaga aastas – jäädes seega alla 2005. aasta lennundussuuniste sätestatud künnistele, mille puhul võib oodata, et lennujaam on kasumlik –, pakub lennujaam teenuseid, mida turg muidu ei pakuks. |
| --- | --- |

(102)

Seoses Saarbrückeni lennujaama käitamisega jääb Saksamaa seisukohale, et see hõlmab turul teenuste pakkumist. Seejärel väidab Saksamaa, et alla 5 00  000 reisijaga aastas – jäädes seega alla 2005. aasta lennundussuuniste sätestatud künnistele, mille puhul võib oodata, et lennujaam on kasumlik –, pakub lennujaam teenuseid, mida turg muidu ei pakuks.

| (103) | Saksamaa väidete kohaselt on Saarbrückeni lennujaamale pandud kohustus neid teenuseid osutada. See kohustus tuleneb Saksamaa sõnul lennuettevõtja tegevusloast ja Saksamaa lennundusseaduse sätetest. Saksamaa viitas konkreetselt lennulubade määruse (Luftverkehrszulassungsordnung) paragrahvi 45 lõikele 1, kus sätestatakse, et lennujaamaettevõtja peab „hoidma lennujaama ohutu käitamise seisukorras ja seda nõuetekohaselt käitama”. Käitamise kohustus hõlmab ülesannet muuta lennujaama teenused ilma igasuguse diskrimineerimiseta õhusõidukitele kättesaadavaks tavapärasel tööajal, mis sätestatakse tegevusloal ja mida lennujaama käitaja ühepoolselt muuta ei saa. Igasugune lennujaama käitamise kohustuse rikkumine toob kaasa trahvid, mis küündivad 50  000 euroni kooskõlas lennulubade määruse paragrahviga 108 ja lennuliiklusseaduse paragrahvi 58 lõike 1 punkti 10 alapunktiga 2. Saksamaa teatas lõpetuseks, et lisaks tagab liidumaa nõuetekohase käitamise oma laiaulatusliku kontrolli kaudu käitaja üle. |
| --- | --- |

(103)

Saksamaa väidete kohaselt on Saarbrückeni lennujaamale pandud kohustus neid teenuseid osutada. See kohustus tuleneb Saksamaa sõnul lennuettevõtja tegevusloast ja Saksamaa lennundusseaduse sätetest. Saksamaa viitas konkreetselt lennulubade määruse (Luftverkehrszulassungsordnung) paragrahvi 45 lõikele 1, kus sätestatakse, et lennujaamaettevõtja peab „hoidma lennujaama ohutu käitamise seisukorras ja seda nõuetekohaselt käitama”. Käitamise kohustus hõlmab ülesannet muuta lennujaama teenused ilma igasuguse diskrimineerimiseta õhusõidukitele kättesaadavaks tavapärasel tööajal, mis sätestatakse tegevusloal ja mida lennujaama käitaja ühepoolselt muuta ei saa. Igasugune lennujaama käitamise kohustuse rikkumine toob kaasa trahvid, mis küündivad 50  000 euroni kooskõlas lennulubade määruse paragrahviga 108 ja lennuliiklusseaduse paragrahvi 58 lõike 1 punkti 10 alapunktiga 2. Saksamaa teatas lõpetuseks, et lisaks tagab liidumaa nõuetekohase käitamise oma laiaulatusliku kontrolli kaudu käitaja üle.

| (104) | Kommenteerides algatamisotsuses esitatud märkust ülesande andmise ametliku akti puudumise kohta, kinnitas Saksamaa, et põhjenduses 103 nimetatud aspektide kombinatsioon ning eelkõige Saarimaa laiaulatuslik ja range kontroll lennujaama üle tagavad, et ülesande andmise eesmärgid on ellu viidud vähemalt samal viisil, kui seda oleks tehtud ülesande andmise ametliku akti olemasolul. |
| --- | --- |

(104)

Kommenteerides algatamisotsuses esitatud märkust ülesande andmise ametliku akti puudumise kohta, kinnitas Saksamaa, et põhjenduses 103 nimetatud aspektide kombinatsioon ning eelkõige Saarimaa laiaulatuslik ja range kontroll lennujaama üle tagavad, et ülesande andmise eesmärgid on ellu viidud vähemalt samal viisil, kui seda oleks tehtud ülesande andmise ametliku akti olemasolul.

| (105) | Toetades oma väidet, et lennujaama käitamine kujutab endast ühist majandushuvi pakkuvat teenust, kinnitab Saksamaa, et lennujaam moodustab Saarimaa liiklustaristu põhilise osa, mis on vajalik eelkõige selleks, et ühendada piirkonda ülejäänud riigi ja peamiste lennukeskustega. Kõnealuse lennujaama eriline tähtsus tuleneb Saarimaa geograafilisest asukohast Saksamaa ääreosas, eemal riigi peamistest linnakeskustest. |
| --- | --- |

(105)

Toetades oma väidet, et lennujaama käitamine kujutab endast ühist majandushuvi pakkuvat teenust, kinnitab Saksamaa, et lennujaam moodustab Saarimaa liiklustaristu põhilise osa, mis on vajalik eelkõige selleks, et ühendada piirkonda ülejäänud riigi ja peamiste lennukeskustega. Kõnealuse lennujaama eriline tähtsus tuleneb Saarimaa geograafilisest asukohast Saksamaa ääreosas, eemal riigi peamistest linnakeskustest.

| (106) | Esiteks teenindab lennujaam väidetavalt piirkonna elanikke, rahuldades nende turismiga seotud ja eralendude vajadusi. Saarimaa areneb väidetavalt üha rohkem turismi sihtkohaks. Teiseks väidab Saksamaa, et lennujaam on hädavajalik Saarimaa teadus-, kultuuri- ja sotsiaalasutuste jaoks, mis asuvad peamiselt Saarbrückeni linnas. Kolmandaks rõhutatakse lennujaama olulisust kohaliku majanduse ja piirkondliku arengu jaoks, eelkõige käimasolevate struktuurimuutuste taustal söekaevandamisel põhinevalt majanduselt rahvusvahelisele ja uuenduslikule majandusele üleminekul. Saksamaa toob esile, et äriühingud teevad otsuse Saarimaale kolida sageli just seetõttu, et seal on lennujaam. Seejärel viidati 2009. aasta uuringule, mille kohaselt reisijate nõudlus õhutranspordi järele peaks tulevikus kasvama. |
| --- | --- |

(106)

Esiteks teenindab lennujaam väidetavalt piirkonna elanikke, rahuldades nende turismiga seotud ja eralendude vajadusi. Saarimaa areneb väidetavalt üha rohkem turismi sihtkohaks. Teiseks väidab Saksamaa, et lennujaam on hädavajalik Saarimaa teadus-, kultuuri- ja sotsiaalasutuste jaoks, mis asuvad peamiselt Saarbrückeni linnas. Kolmandaks rõhutatakse lennujaama olulisust kohaliku majanduse ja piirkondliku arengu jaoks, eelkõige käimasolevate struktuurimuutuste taustal söekaevandamisel põhinevalt majanduselt rahvusvahelisele ja uuenduslikule majandusele üleminekul. Saksamaa toob esile, et äriühingud teevad otsuse Saarimaale kolida sageli just seetõttu, et seal on lennujaam. Seejärel viidati 2009. aasta uuringule, mille kohaselt reisijate nõudlus õhutranspordi järele peaks tulevikus kasvama.

| (107) | Saksamaa kinnitas eelpool öeldut, väites, et Saarbrückeni reisijate arvu püsiv suurenemine viimastel aastakümnetel, uuringu tulemused, mis näitavad edasist kasvupotentsiaali, ja asjaolu, et piirkonna teised lennujaamad ei suuda kohalikku nõudlust rahuldada, näitavad lennujaama tähtsust kohaliku elanikkonna ja majanduse jaoks. Saksamaa toetub 2005. aasta lennundussuunistele, kus sätestatakse, et „[s]eejuures pole välistatud, et erandjuhtudel võib lennujaama haldamist tervikuna pidada üldist majanduslikku huvi pakkuvaks teenuseks”, näiteks kui lennujaam asub eraldatud piirkonnas, ja kinnitab, et Saarbrücken on erakordne juhtum oma geograafilise asukoha poolest ja käimasolevate struktuuriliste muudatuste tõttu kohalikus majanduses (23). Viimaks väidab Saksamaa, et rahastamine ei hõlma 2005. aasta lennundussuuniste punkti 53 alapunktis iv loetletud põhitegevusest väljapoole jäävat tegevust. |
| --- | --- |

(107)

Saksamaa kinnitas eelpool öeldut, väites, et Saarbrückeni reisijate arvu püsiv suurenemine viimastel aastakümnetel, uuringu tulemused, mis näitavad edasist kasvupotentsiaali, ja asjaolu, et piirkonna teised lennujaamad ei suuda kohalikku nõudlust rahuldada, näitavad lennujaama tähtsust kohaliku elanikkonna ja majanduse jaoks. Saksamaa toetub 2005. aasta lennundussuunistele, kus sätestatakse, et „[s]eejuures pole välistatud, et erandjuhtudel võib lennujaama haldamist tervikuna pidada üldist majanduslikku huvi pakkuvaks teenuseks”, näiteks kui lennujaam asub eraldatud piirkonnas, ja kinnitab, et Saarbrücken on erakordne juhtum oma geograafilise asukoha poolest ja käimasolevate struktuuriliste muudatuste tõttu kohalikus majanduses (23). Viimaks väidab Saksamaa, et rahastamine ei hõlma 2005. aasta lennundussuuniste punkti 53 alapunktis iv loetletud põhitegevusest väljapoole jäävat tegevust.

| (108) | Seejärel kinnitab Saksamaa, et ühist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu ei tohiks õõnestada, väites, et vajadus lennujaama järele on kadunud. Saksamaa kinnitab, et piirkonna muud lennujaamad ei suuda Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkonna vajadusi rahuldada. Eelkõige tuuakse esile, et piirkonna teised lennujaamad on kas Saarbrückeni peamisest teeninduspiirkonnast liiga kaugel (näiteks Luksemburgi, Netz-Nancy-Lorraine’i ja Frankfurt-Hahni lennujaamad) või ei ole nad Saarbrückeniga võrreldavad oma väiksuse või pakutavate teenuste piiratuse tõttu (eelkõige Zweibrückeni lennujaam). |
| --- | --- |

(108)

Seejärel kinnitab Saksamaa, et ühist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu ei tohiks õõnestada, väites, et vajadus lennujaama järele on kadunud. Saksamaa kinnitab, et piirkonna muud lennujaamad ei suuda Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkonna vajadusi rahuldada. Eelkõige tuuakse esile, et piirkonna teised lennujaamad on kas Saarbrückeni peamisest teeninduspiirkonnast liiga kaugel (näiteks Luksemburgi, Netz-Nancy-Lorraine’i ja Frankfurt-Hahni lennujaamad) või ei ole nad Saarbrückeniga võrreldavad oma väiksuse või pakutavate teenuste piiratuse tõttu (eelkõige Zweibrückeni lennujaam).

Altmarki 2. kriteerium: hüvitise parameetrid

| (109) | Saksamaa väidab, et Altmarki teise kriteeriumi eesmärk on ülemäärse hüvitamise vältimine ja riiklike vahendite tõhusa kasutamise tagamine. Ta kinnitab, et kohalike omavalitsuste range kontroll lennujaama üle, mis kindlustab vastutustundliku majanduskäitumise, ning asjaolu, et lennujaama tegevus piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, tagavad vastavuse teisele kriteeriumile. Viimaks kinnitas ta, et rahastamise tingimused on igal juhul kujundatud viisil, mis välistab igasuguse võimaliku üldist majandushuvi pakkuva teenuse hüvitamise kuritarvitamise. |
| --- | --- |

(109)

Saksamaa väidab, et Altmarki teise kriteeriumi eesmärk on ülemäärse hüvitamise vältimine ja riiklike vahendite tõhusa kasutamise tagamine. Ta kinnitab, et kohalike omavalitsuste range kontroll lennujaama üle, mis kindlustab vastutustundliku majanduskäitumise, ning asjaolu, et lennujaama tegevus piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, tagavad vastavuse teisele kriteeriumile. Viimaks kinnitas ta, et rahastamise tingimused on igal juhul kujundatud viisil, mis välistab igasuguse võimaliku üldist majandushuvi pakkuva teenuse hüvitamise kuritarvitamise.

Altmarki 3. kriteerium: ülemäärase hüvitamise vältimine

| (110) | Saksamaa jääb seisukohale, et riiklik rahastamine ei ületanud kunagi üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalikku summat, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tasusid. Rõhutati, et lennujaama tegevus piirdub kõnealuse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega, mistõttu ei teki muid kulusid, mis võiksid olla ristsubsideeritud. Seejärel teatati, et taristu ja lennujaama tegevus on Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkonna õhutranspordi vajaduste rahuldamiseks vajalik ja asjakohane. FSBesitzG ja FSG ei tootnud ega tooda kasumit ning FSBG sai vaid väikest kasumit. Saksamaa kinnitusel jälgisid kohalikud omavalitsused tähelepanelikult riigi vahendite kasutamist ja oleksid ebatõhususe ilmnedes sekkunud. |
| --- | --- |

(110)

Saksamaa jääb seisukohale, et riiklik rahastamine ei ületanud kunagi üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalikku summat, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tasusid. Rõhutati, et lennujaama tegevus piirdub kõnealuse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega, mistõttu ei teki muid kulusid, mis võiksid olla ristsubsideeritud. Seejärel teatati, et taristu ja lennujaama tegevus on Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkonna õhutranspordi vajaduste rahuldamiseks vajalik ja asjakohane. FSBesitzG ja FSG ei tootnud ega tooda kasumit ning FSBG sai vaid väikest kasumit. Saksamaa kinnitusel jälgisid kohalikud omavalitsused tähelepanelikult riigi vahendite kasutamist ja oleksid ebatõhususe ilmnedes sekkunud.

Altmarki 4. kriteerium: avalik hange või võrdlusanalüüs

| (111) | Kuna lennujaam oli olemas pikka aega enne seda, kui lennujaamateenuste osutamist hakati käsitama majandustegevusena, siis väidab Saksamaa, et ta otsustas üldist majandushuvi pakkuva teenuse osas hanget mitte välja kuulutada, vaid jätkata pigem olemasoleva lennujaama kasutamist. Saksamaa hinnangul on Altmarki 4. kriteerium siiski täidetud, kuna kohalikud omavalitsused on lennujaama tegevust tähelepanelikult jälginud, tagades seeläbi, et hüvitati vaid tõhusad kulud. Kuigi Saarimaal ei ole täpseid andmeid piirkonna teiste lennujaamade kohta, kinnitab ta, et Saarbrückeni lennujaama tõhusus on keskmine ja kohalikud omavalitsused oleksid igasuguse tõhususe puudumise tuvastanud ja kõrvaldanud. Saksamaa kinnitab lõpetuseks, et mitmesuguste erinevuste tõttu Saksamaa piirkondlike lennujaamade vahel ei oleks lihtne võrdlus mõttekas. Selles olukorras peaks komisjon rahulduma asjaoluga, et mitte miski ei viita Saarbrückeni ebatõhususele. |
| --- | --- |

(111)

Kuna lennujaam oli olemas pikka aega enne seda, kui lennujaamateenuste osutamist hakati käsitama majandustegevusena, siis väidab Saksamaa, et ta otsustas üldist majandushuvi pakkuva teenuse osas hanget mitte välja kuulutada, vaid jätkata pigem olemasoleva lennujaama kasutamist. Saksamaa hinnangul on Altmarki 4. kriteerium siiski täidetud, kuna kohalikud omavalitsused on lennujaama tegevust tähelepanelikult jälginud, tagades seeläbi, et hüvitati vaid tõhusad kulud. Kuigi Saarimaal ei ole täpseid andmeid piirkonna teiste lennujaamade kohta, kinnitab ta, et Saarbrückeni lennujaama tõhusus on keskmine ja kohalikud omavalitsused oleksid igasuguse tõhususe puudumise tuvastanud ja kõrvaldanud. Saksamaa kinnitab lõpetuseks, et mitmesuguste erinevuste tõttu Saksamaa piirkondlike lennujaamade vahel ei oleks lihtne võrdlus mõttekas. Selles olukorras peaks komisjon rahulduma asjaoluga, et mitte miski ei viita Saarbrückeni ebatõhususele.

Vahejäreldus seoses Altmarki kriteeriumidega/üldist majandushuvi pakkuva teenusega

| (112) | Kuna Saksamaa on arvamusel, et kõik neli Altmarki kriteeriumi on täidetud, siis teatab ta, lennujaama rahastamine riiklikest vahenditest ei kujuta endast eelist, vaid lihtsalt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise hüvitamist. |
| --- | --- |

(112)

Kuna Saksamaa on arvamusel, et kõik neli Altmarki kriteeriumi on täidetud, siis teatab ta, lennujaama rahastamine riiklikest vahenditest ei kujuta endast eelist, vaid lihtsalt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise hüvitamist.

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (113) | Saksamaa selgitab, et Saarbrückeni lennujaama suure struktuurse ja majandusliku tähtsuse pärast piirkonna jaoks peab Saarimaa selle käitamist üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks, mitte kasumit tootvaks majandustegevuseks. Sellest lähtuvalt ei ole lennujaama sulgemine kõne all olnud ning sulgemise kulude ja tulude analüüsi ei ole tehtud. |
| --- | --- |

(113)

Saksamaa selgitab, et Saarbrückeni lennujaama suure struktuurse ja majandusliku tähtsuse pärast piirkonna jaoks peab Saarimaa selle käitamist üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks, mitte kasumit tootvaks majandustegevuseks. Sellest lähtuvalt ei ole lennujaama sulgemine kõne all olnud ning sulgemise kulude ja tulude analüüsi ei ole tehtud.

Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine

| (114) | Saksamaa väidab, et kuna tema arvates ei moonuta lennujaama rahastamine konkurentsi ega mõjuta liikmesriikide vahelist kaubandust, siis ei ole tegemist riigiabiga. Selles kontekstis meenutab Saksamaa, et 2005. aasta lennundussuunistes sätestatakse, et väikese piirkondliku lennujaama toetamisel summas, mis ei ületa 1 miljonit eurot, peetakse „toetuste mõju konkurentsi moonutamiseks ning kaubanduse mõjutamiseks vastupidiselt ühisele huvile väheseks” (24). Saarbrückeni lennujaam kuulub sellesse kategooriasse ja Saksamaa kinnitusel ei ole põhjust kalduda kõrvale üldisest eeldusest: Saarbrückeni lennujaam on tüüpiline piirkondlik lennujaam, mis teenindab piirkonna elanikkonna vajadusi ja enamik reisijatest pärineb tõepoolest lennujaama piirkonnast. |
| --- | --- |

(114)

Saksamaa väidab, et kuna tema arvates ei moonuta lennujaama rahastamine konkurentsi ega mõjuta liikmesriikide vahelist kaubandust, siis ei ole tegemist riigiabiga. Selles kontekstis meenutab Saksamaa, et 2005. aasta lennundussuunistes sätestatakse, et väikese piirkondliku lennujaama toetamisel summas, mis ei ületa 1 miljonit eurot, peetakse „toetuste mõju konkurentsi moonutamiseks ning kaubanduse mõjutamiseks vastupidiselt ühisele huvile väheseks” (24). Saarbrückeni lennujaam kuulub sellesse kategooriasse ja Saksamaa kinnitusel ei ole põhjust kalduda kõrvale üldisest eeldusest: Saarbrückeni lennujaam on tüüpiline piirkondlik lennujaam, mis teenindab piirkonna elanikkonna vajadusi ja enamik reisijatest pärineb tõepoolest lennujaama piirkonnast.

| (115) | Seoses piirkonna teiste lennujaamadega, eriti nendega, mis asuvad teistes liikmesriikides, väidab Saksamaa, et Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkond hõlmab Saarbrückenit ja selle ümbrust, aga ei ulatu teistesse liikmesriikidesse. Väidetavalt pärineb vaid [alla 14 %] reisijatest kas Prantsusmaalt [...] või Luksemburgist [...]. Saksamaa on seisukohal, et ainsad välismaised lennujaamad, kes võivad Saarbrückeni lennujaamaga konkureerida, on Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam ja Luksemburgi lennujaam. Samas asuvad need kaks lennujaama aga rohkem kui tunniajase autosõidu kaugusel Saarbrückenist, seega kattuvad nende teeninduspiirkonnad vaid väga vähesel määral, eeldades, et lennujaama teeninduspiirkond katab kõik kohad, kuhu lennujaamast on võimalik jõuda 60 minutiga. Lisaks on teeninduspiirkondade kattuvad alad hõredalt asustatud ja sealt pärit reisijate arv on väike ning Saarbrückeni peamine teeninduspiirkond ei kattu nimetatud välismaiste lennujaamade teeninduspiirkondadega. |
| --- | --- |

(115)

Seoses piirkonna teiste lennujaamadega, eriti nendega, mis asuvad teistes liikmesriikides, väidab Saksamaa, et Saarbrückeni lennujaama teeninduspiirkond hõlmab Saarbrückenit ja selle ümbrust, aga ei ulatu teistesse liikmesriikidesse. Väidetavalt pärineb vaid [alla 14 %] reisijatest kas Prantsusmaalt [...] või Luksemburgist [...]. Saksamaa on seisukohal, et ainsad välismaised lennujaamad, kes võivad Saarbrückeni lennujaamaga konkureerida, on Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam ja Luksemburgi lennujaam. Samas asuvad need kaks lennujaama aga rohkem kui tunniajase autosõidu kaugusel Saarbrückenist, seega kattuvad nende teeninduspiirkonnad vaid väga vähesel määral, eeldades, et lennujaama teeninduspiirkond katab kõik kohad, kuhu lennujaamast on võimalik jõuda 60 minutiga. Lisaks on teeninduspiirkondade kattuvad alad hõredalt asustatud ja sealt pärit reisijate arv on väike ning Saarbrückeni peamine teeninduspiirkond ei kattu nimetatud välismaiste lennujaamade teeninduspiirkondadega.

| (116) | Lisaks väidetakse, et kahe nimetatud välismaise lennujaama ja Saabrückeni lennujaama profiilid on väga erinevad. Luksemburgi lennujaam on oluliselt suurem (umbes 1,5 miljonit reisijat aastas) ja seal pakutakse mitmekesisemaid liine ning Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam on oluliselt väiksem ja seal pakutakse ainult regulaarlende Prantsusmaa piires ja tellimuslende Põhja-Aafrikasse. Saksamaa jääb seisukohale, et eelkõige Luksemburgi lennujaama osas ei ole mingit konkurentsi, kuna kaks lennujaama pigem täiendavad kui asendavad üksteist. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks väidetakse, et kahe nimetatud välismaise lennujaama ja Saabrückeni lennujaama profiilid on väga erinevad. Luksemburgi lennujaam on oluliselt suurem (umbes 1,5 miljonit reisijat aastas) ja seal pakutakse mitmekesisemaid liine ning Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam on oluliselt väiksem ja seal pakutakse ainult regulaarlende Prantsusmaa piires ja tellimuslende Põhja-Aafrikasse. Saksamaa jääb seisukohale, et eelkõige Luksemburgi lennujaama osas ei ole mingit konkurentsi, kuna kaks lennujaama pigem täiendavad kui asendavad üksteist.

| (117) | Seoses naaberlennujaamadega Saksamaal teatas riik, et Saarbrückeni lennujaam ei konkureeri ei Frankfurt-Hahni ega Zweibrückeni lennujaamaga. Zweibrückeni lennujaama kohta kinnitas Saksamaa, et kahe lennujaama omavahelise kauguse tõttu kattuvad nende teeninduspiirkonnad vaid väga tühisel määral, ning Frankfurt-Hahni lennujaam on oluliselt suurem (umbes 3,5 miljonit reisijat aastas) ja seal pakutakse põhiliselt ainult odavlennuettevõtjate rahvusvahelisi liine ning need ettevõtjad ei tegutse Saarbrückeni lennujaamas. Lisaks toimub Frankfurt-Hahnis oluline kaubavedu, mis Saarbrückenis puudub. |
| --- | --- |

(117)

Seoses naaberlennujaamadega Saksamaal teatas riik, et Saarbrückeni lennujaam ei konkureeri ei Frankfurt-Hahni ega Zweibrückeni lennujaamaga. Zweibrückeni lennujaama kohta kinnitas Saksamaa, et kahe lennujaama omavahelise kauguse tõttu kattuvad nende teeninduspiirkonnad vaid väga tühisel määral, ning Frankfurt-Hahni lennujaam on oluliselt suurem (umbes 3,5 miljonit reisijat aastas) ja seal pakutakse põhiliselt ainult odavlennuettevõtjate rahvusvahelisi liine ning need ettevõtjad ei tegutse Saarbrückeni lennujaamas. Lisaks toimub Frankfurt-Hahnis oluline kaubavedu, mis Saarbrückenis puudub.

| (118) | Seoses Zweibrückeniga rõhutab Saksamaa, et kuigi Zweibrückeni lennujaam peaks oma läheduse tõttu Saarbrückeni lennujaamaga konkureerima, siis tegelikkuses need kaks pigem täiendavad teineteist, mitte ei konkureeri omavahel. Zweibrückeni lennujaamas ei pakuta regulaarlende, vaid ainult tellimuslende, aga Saarbrückeni lennujaam on spetsialiseerunud just äriklientide regulaarlendudele. Nimetatud eri profiilid peegelduvad ka vastavates taristutes, Saarbrückenis on kvaliteetsed rajatised, mis iseloomustavad regulaarlendudele keskendunud lennujaamu. Lisaks on kaubalendudel Zweibrückenis oluline roll, mis ei kehti aga Saarbrückeni kohta, kus on lühikesed lennurajad ja öiseid lende ei toimu. |
| --- | --- |

(118)

Seoses Zweibrückeniga rõhutab Saksamaa, et kuigi Zweibrückeni lennujaam peaks oma läheduse tõttu Saarbrückeni lennujaamaga konkureerima, siis tegelikkuses need kaks pigem täiendavad teineteist, mitte ei konkureeri omavahel. Zweibrückeni lennujaamas ei pakuta regulaarlende, vaid ainult tellimuslende, aga Saarbrückeni lennujaam on spetsialiseerunud just äriklientide regulaarlendudele. Nimetatud eri profiilid peegelduvad ka vastavates taristutes, Saarbrückenis on kvaliteetsed rajatised, mis iseloomustavad regulaarlendudele keskendunud lennujaamu. Lisaks on kaubalendudel Zweibrückenis oluline roll, mis ei kehti aga Saarbrückeni kohta, kus on lühikesed lennurajad ja öiseid lende ei toimu.

| (119) | Toetudes täiendavusele, mida on täheldatud Zweibrückeni ja Saarbrückeni lennujaamade puhul, teatab Saksamaa, et kavas on kahe lennujaama tihedam koostöö. Mõlemad piirkondlikud valitsused on juba otsustanud tulevikus tihedamat koostööd teha, kavandades kahe asukohaga (Saarbrückenis ja Zweibrückenis) ühise lennujaama („Saar-Palatinate-Airport”) loomist. Koostöö peaks tekitama sünergiat ja hoidma kokku vahendeid. Lõpetuseks toob Saksamaa esile lennundusteenuste nõudluse piirkonnas (kaks lennujaama koos teenindavad juba 7 50  000 reisijat aastas), jäädes seisukohale, et vaid Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamad koos suudavad rahuldada korralikult seda nõudlust, eelkõige seetõttu, et teisi naaberlennujaamu ei saa asendajana kasutada. |
| --- | --- |

(119)

Toetudes täiendavusele, mida on täheldatud Zweibrückeni ja Saarbrückeni lennujaamade puhul, teatab Saksamaa, et kavas on kahe lennujaama tihedam koostöö. Mõlemad piirkondlikud valitsused on juba otsustanud tulevikus tihedamat koostööd teha, kavandades kahe asukohaga (Saarbrückenis ja Zweibrückenis) ühise lennujaama („Saar-Palatinate-Airport”) loomist. Koostöö peaks tekitama sünergiat ja hoidma kokku vahendeid. Lõpetuseks toob Saksamaa esile lennundusteenuste nõudluse piirkonnas (kaks lennujaama koos teenindavad juba 7 50  000 reisijat aastas), jäädes seisukohale, et vaid Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamad koos suudavad rahuldada korralikult seda nõudlust, eelkõige seetõttu, et teisi naaberlennujaamu ei saa asendajana kasutada.

| (120) | Saksamaa rõhutab, et isegi kui oleks selgunud, et Saarbrückeni, Zweibrückeni ja Frankfurt-Hahni lennujaamad üksteisega konkureerivad, siis ei oleks ükski riiklik toetusmeede mõjutanud kaubandust liikmesriikide vahel. Kõik kolm lennujaama asuvad Saksamaal, neis tegutsevad lennuettevõtjad on kohalikud ettevõtjad ning aktsionärid on Saksamaa territoriaalsed üksused. |
| --- | --- |

(120)

Saksamaa rõhutab, et isegi kui oleks selgunud, et Saarbrückeni, Zweibrückeni ja Frankfurt-Hahni lennujaamad üksteisega konkureerivad, siis ei oleks ükski riiklik toetusmeede mõjutanud kaubandust liikmesriikide vahel. Kõik kolm lennujaama asuvad Saksamaal, neis tegutsevad lennuettevõtjad on kohalikud ettevõtjad ning aktsionärid on Saksamaa territoriaalsed üksused.

| (121) | Saksamaa kinnitab, et igasugune konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine on sedavõrd tähtsusetu, et kõnealusel juhul tuleks kohaldada minimaalse mõju põhimõtet, mis viib järelduseni, et mingit mõju ei ole märgata. |
| --- | --- |

(121)

Saksamaa kinnitab, et igasugune konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine on sedavõrd tähtsusetu, et kõnealusel juhul tuleks kohaldada minimaalse mõju põhimõtet, mis viib järelduseni, et mingit mõju ei ole märgata.

3.1.2.   OLEMASOLEV ABI JA SISETURUGA KOKKUSOBIVUS

| (122) | Alternatiivina ja juhul, kui komisjon ei peaks nõustuma Saksamaa väitega, et rahastamismeetmete puhul ei olnud tegemist riigiabiga, teatab Saksamaa, et kõnealuste meetmete puhul oli tegemist olemasoleva abiga, mis on igal juhul siseturuga kokkusobiv, kuna ta on vabastatud teatamiskohutustest vastavalt 2005. aasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale otsusele, on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktides 4.1 ja 4.2 sätestatud kokkusobivuskriteeriumidega ning seda võib siseturuga kokkusobivaks pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(122)

Alternatiivina ja juhul, kui komisjon ei peaks nõustuma Saksamaa väitega, et rahastamismeetmete puhul ei olnud tegemist riigiabiga, teatab Saksamaa, et kõnealuste meetmete puhul oli tegemist olemasoleva abiga, mis on igal juhul siseturuga kokkusobiv, kuna ta on vabastatud teatamiskohutustest vastavalt 2005. aasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale otsusele, on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktides 4.1 ja 4.2 sätestatud kokkusobivuskriteeriumidega ning seda võib siseturuga kokkusobivaks pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

Olemasolev abi

| (123) | Saksamaa toob esile, et kui vh Saari ja FSBesitzG/FSG vahelise kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu puhul leitakse, et tegemist on riigiabiga, siis liigitub see olemasolevaks abiks. Kõnealune leping kui aasta puudujäägi katmise õiguslik alus sõlmiti 7. mail 1996 ja seda ei ole Saksamaa väidete kohaselt sellest ajast saadik muudetud. Kui komisjon peaks leidma, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu puhul on tegemist kokkusobimatu riigiabiga, siis mõjutab see järeldus vaid tulevikku. |
| --- | --- |

(123)

Saksamaa toob esile, et kui vh Saari ja FSBesitzG/FSG vahelise kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu puhul leitakse, et tegemist on riigiabiga, siis liigitub see olemasolevaks abiks. Kõnealune leping kui aasta puudujäägi katmise õiguslik alus sõlmiti 7. mail 1996 ja seda ei ole Saksamaa väidete kohaselt sellest ajast saadik muudetud. Kui komisjon peaks leidma, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu puhul on tegemist kokkusobimatu riigiabiga, siis mõjutab see järeldus vaid tulevikku.

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta otsus

| (124) | Saksamaa väidab, et rahastamine kuulub üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse reguleerimisalasse, kuna lennujaamadele abi andmise kriteeriumid (vähem kui 1 miljon reisijat aastas või alla 100 miljoni euro suurune käive ülesande andmisele eelnenud kahe aasta jooksul, vähem kui 30 miljoni euro suurune iga-aastane hüvitis) on täidetud. Seejärel kinnitati, et täidetud on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused (üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande andmine, ülemäärase hüvitamise vältimine), seda samadel põhjustel, mida nimetati seoses vastavusega Altmarki kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(124)

Saksamaa väidab, et rahastamine kuulub üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse reguleerimisalasse, kuna lennujaamadele abi andmise kriteeriumid (vähem kui 1 miljon reisijat aastas või alla 100 miljoni euro suurune käive ülesande andmisele eelnenud kahe aasta jooksul, vähem kui 30 miljoni euro suurune iga-aastane hüvitis) on täidetud. Seejärel kinnitati, et täidetud on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused (üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande andmine, ülemäärase hüvitamise vältimine), seda samadel põhjustel, mida nimetati seoses vastavusega Altmarki kriteeriumidele.

| (125) | Saksamaa kordab ka, et piirkonnas on õhutransporditeenuste järele märkimisväärne nõudlus, mida ei suuda rahuldada naaberlennujaamad, lükates seega tagasi algatamisotsuses sõnastatud oletuse, et lennujaam ei ole õhutransporditeenuste kohaliku nõudluse rahuldamiseks vajalik. Saksamaa rõhutab, et asjakohased uuringud näitavad, et seoses reisijate nõudluse prognoositud suurenemisega on oodata edasist kasvupotentsiaali, mida naaberlennujaamad rahuldada ei suuda (Saksamaa viitab naaberlennujaamade selgitustele asendatavuse puudumise ja sellest tuleneva konkurentsi puudumise kohta piirkonna lennujaamade vahel). |
| --- | --- |

(125)

Saksamaa kordab ka, et piirkonnas on õhutransporditeenuste järele märkimisväärne nõudlus, mida ei suuda rahuldada naaberlennujaamad, lükates seega tagasi algatamisotsuses sõnastatud oletuse, et lennujaam ei ole õhutransporditeenuste kohaliku nõudluse rahuldamiseks vajalik. Saksamaa rõhutab, et asjakohased uuringud näitavad, et seoses reisijate nõudluse prognoositud suurenemisega on oodata edasist kasvupotentsiaali, mida naaberlennujaamad rahuldada ei suuda (Saksamaa viitab naaberlennujaamade selgitustele asendatavuse puudumise ja sellest tuleneva konkurentsi puudumise kohta piirkonna lennujaamade vahel).

| (126) | Seoses algatamisotsuses tehtud märkustega selle kohta, et puudub ülesande andmise ametlik akt, lennujaama tegevust ei piirata põhitegevusega ja hüvitise parameetreid ei ole läbipaistvalt kindlaks määratud, viitab Saksamaa oma varasematele avaldustele seoses Altmarki kriteeriumidega, väites, et seal esitatud argumendid kehtivad ka kõnealusel juhul. |
| --- | --- |

(126)

Seoses algatamisotsuses tehtud märkustega selle kohta, et puudub ülesande andmise ametlik akt, lennujaama tegevust ei piirata põhitegevusega ja hüvitise parameetreid ei ole läbipaistvalt kindlaks määratud, viitab Saksamaa oma varasematele avaldustele seoses Altmarki kriteeriumidega, väites, et seal esitatud argumendid kehtivad ka kõnealusel juhul.

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2012. aasta otsus

| (127) | Saksamaa osutas, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2012. aasta otsus, mida kohaldatakse käesolevas otsuses arutluse all olevate meetmete puhul alles pärast 2014. aastal lõppevat üleminekuperioodi, on asjakohane ainult tuleviku seisukohast ning eelkõige Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade kavandatava koostöö seisukohast. |
| --- | --- |

(127)

Saksamaa osutas, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2012. aasta otsus, mida kohaldatakse käesolevas otsuses arutluse all olevate meetmete puhul alles pärast 2014. aastal lõppevat üleminekuperioodi, on asjakohane ainult tuleviku seisukohast ning eelkõige Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade kavandatava koostöö seisukohast.

2005. aasta lennundussuunised

| (128) | Saksamaa kinnitas esmalt, et üldised rahastamismeetmed on siseturuga kokkusobivad ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 ja 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.2 (Lennujaama infrastruktuuride kasutamisega seoses antav abi) tähenduses. Selle väite toetuseks viitab ta ainult Altmarki kriteeriumidele vastamisega seoses esitatud argumentidele ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele. |
| --- | --- |

(128)

Saksamaa kinnitas esmalt, et üldised rahastamismeetmed on siseturuga kokkusobivad ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 ja 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.2 (Lennujaama infrastruktuuride kasutamisega seoses antav abi) tähenduses. Selle väite toetuseks viitab ta ainult Altmarki kriteeriumidele vastamisega seoses esitatud argumentidele ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele.

| (129) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 (Lennujaamade infrastruktuuride rahastamine) kohase kokkusobivuse osas teatab Saksamaa, et kõik selles punktis sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(129)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 (Lennujaamade infrastruktuuride rahastamine) kohase kokkusobivuse osas teatab Saksamaa, et kõik selles punktis sätestatud tingimused on täidetud.

Taristu ehitamine ja kasutamine teenib selgelt määratletud ühiste huvide eesmärki (regionaalareng, juurdepääsetavus jne)

| (130) | Näitamaks, et Saarbrückeni lennujaam täidab üldhuvi eesmärki, viitab Saksamaa oma avaldustele seoses üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasoluga. Ta kordab, et lennujaam rahuldab kohaliku elanikkonna õhutranspordivajadusi, et naaberlennujaamad ei suuda tagada piirkonna juurdepääsetavust ja lennujaam on piirkonna majandusliku arengu seisukohast ülioluline. |
| --- | --- |

(130)

Näitamaks, et Saarbrückeni lennujaam täidab üldhuvi eesmärki, viitab Saksamaa oma avaldustele seoses üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasoluga. Ta kordab, et lennujaam rahuldab kohaliku elanikkonna õhutranspordivajadusi, et naaberlennujaamad ei suuda tagada piirkonna juurdepääsetavust ja lennujaam on piirkonna majandusliku arengu seisukohast ülioluline.

Taristu on vajalik ja eesmärgi suhtes proportsionaalne

| (131) | Saksamaa väitel on taristu, eelkõige alates 2000. aastast kasutusel olnud terminalihoone ja ajakohastatud lennurada eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikud ja need ei ole ebaproportsionaalselt suured ega ülemäärased. Taristusse tehtud investeeringud olid vajalikud, et säilitada või asendada kulunud taristut ja kohandada see reisijate suurenenud arvuga, mugavust puudutavate suurenenud nõudmistega ning rangemate ohutus- ja julgeolekunõuetega. Ilma investeeringuteta ei oleks lennujaam toimiv. Saksamaa meenutab samuti, et olemasolev taristu oli enne uue terminali ehitamist (alates 1999. aastast) [...] pidevalt ülerahvastatud. Lõpetuseks väidab Saksamaa, et vajalikke investeeringuid ei oleks saanud rahastada tegutseva ettevõtte omakapitalist. |
| --- | --- |

(131)

Saksamaa väitel on taristu, eelkõige alates 2000. aastast kasutusel olnud terminalihoone ja ajakohastatud lennurada eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikud ja need ei ole ebaproportsionaalselt suured ega ülemäärased. Taristusse tehtud investeeringud olid vajalikud, et säilitada või asendada kulunud taristut ja kohandada see reisijate suurenenud arvuga, mugavust puudutavate suurenenud nõudmistega ning rangemate ohutus- ja julgeolekunõuetega. Ilma investeeringuteta ei oleks lennujaam toimiv. Saksamaa meenutab samuti, et olemasolev taristu oli enne uue terminali ehitamist (alates 1999. aastast) [...] pidevalt ülerahvastatud. Lõpetuseks väidab Saksamaa, et vajalikke investeeringuid ei oleks saanud rahastada tegutseva ettevõtte omakapitalist.

Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks

| (132) | Saksamaa on juba praeguse kasutuse ja reisijate arvu oodatava suurenemise põhjal veendunud, et taristul on enam kui rahuldavad tulevikuväljavaated. Ta viitab õhutranspordi arengu prognoosidele piirkonnas, mille kohaselt nõudlus kasvab. |
| --- | --- |

(132)

Saksamaa on juba praeguse kasutuse ja reisijate arvu oodatava suurenemise põhjal veendunud, et taristul on enam kui rahuldavad tulevikuväljavaated. Ta viitab õhutranspordi arengu prognoosidele piirkonnas, mille kohaselt nõudlus kasvab.

| (133) | Saksamaa väidab, et kui 1999. aastal alustati uue terminali ehitamist, siis ei olnud võimalik ette näha, et Ameerika Ühendriikide 11. septembri 2001. aasta sündmused, 2010. aasta Islandi vulkaanipurskest tekkinud tuhapilv ja üldine majanduskriis aastatel 2008–2011 mõjutavad Saarbrückeni reisijate arvu negatiivselt. Need sündmused mõjutasid väidetavalt kogu Euroopa õhutranspordisektorit, pidurdades muidu positiivset arengut. Saksamaa sõnul on aga juba 1999. aastal täheldatud positiivne suundumus siiani nähtav, mis võimaldab loota, et Saarbrückeni lennujaama võimsust hakatakse keskmiseks tähtajaks täielikult kasutama (võttes arvesse ka kavandatavat koostööd Zweibrückeni lennujaamaga). |
| --- | --- |

(133)

Saksamaa väidab, et kui 1999. aastal alustati uue terminali ehitamist, siis ei olnud võimalik ette näha, et Ameerika Ühendriikide 11. septembri 2001. aasta sündmused, 2010. aasta Islandi vulkaanipurskest tekkinud tuhapilv ja üldine majanduskriis aastatel 2008–2011 mõjutavad Saarbrückeni reisijate arvu negatiivselt. Need sündmused mõjutasid väidetavalt kogu Euroopa õhutranspordisektorit, pidurdades muidu positiivset arengut. Saksamaa sõnul on aga juba 1999. aastal täheldatud positiivne suundumus siiani nähtav, mis võimaldab loota, et Saarbrückeni lennujaama võimsust hakatakse keskmiseks tähtajaks täielikult kasutama (võttes arvesse ka kavandatavat koostööd Zweibrückeni lennujaamaga).

| (134) | Seoses finantsprognoosidega rõhutab Saksamaa, et 2020. aastaks on oodata positiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit ja see on piisav rahuldavate keskmise tähtajaga kasutusväljavaadete nõudmisele vastamiseks. Saksamaa meenutab, et komisjon on ise tunnistanud, et piirkondlikud lennujaamad ei tooda üldiselt kasumit, mida saaks taristusse taasinvesteerida; tegemist on asjaoluga, mis ei välista toetusmeetmete kokkusobivust siseturuga 2005. aasta lennundussuuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(134)

Seoses finantsprognoosidega rõhutab Saksamaa, et 2020. aastaks on oodata positiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit ja see on piisav rahuldavate keskmise tähtajaga kasutusväljavaadete nõudmisele vastamiseks. Saksamaa meenutab, et komisjon on ise tunnistanud, et piirkondlikud lennujaamad ei tooda üldiselt kasumit, mida saaks taristusse taasinvesteerida; tegemist on asjaoluga, mis ei välista toetusmeetmete kokkusobivust siseturuga 2005. aasta lennundussuuniste tähenduses.

Juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja diskrimineerimiseta

| (135) | Saksamaa on seisukohal, et see kriteerium on täidetud, kuna kõigil lennuettevõtjatel on lennujaamale diskrimineerimata juurdepääs ja nende suhtes rakendatakse üldiselt kohaldatavaid tasumäärasid, sealhulgas neis sisalduvaid soodustusi. Ta rõhutab, et soodustused ei ole välja töötatud selliselt, et need looks de facto mõne lennuettevõtja jaoks valikulise eelise. Lõpetuseks kinnitab Saksamaa, et Cirruse ja Air Berliniga sõlmitud individuaalsed lepingud ei ole antud kontekstis olulised ja kõigil lennuettevõtjatel oli võimalus selliseid lepinguid sõlmida. |
| --- | --- |

(135)

Saksamaa on seisukohal, et see kriteerium on täidetud, kuna kõigil lennuettevõtjatel on lennujaamale diskrimineerimata juurdepääs ja nende suhtes rakendatakse üldiselt kohaldatavaid tasumäärasid, sealhulgas neis sisalduvaid soodustusi. Ta rõhutab, et soodustused ei ole välja töötatud selliselt, et need looks de facto mõne lennuettevõtja jaoks valikulise eelise. Lõpetuseks kinnitab Saksamaa, et Cirruse ja Air Berliniga sõlmitud individuaalsed lepingud ei ole antud kontekstis olulised ja kõigil lennuettevõtjatel oli võimalus selliseid lepinguid sõlmida.

Kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega

| (136) | Saksamaa jaoks ei ole selge, kuidas Saarbrückeni lennujaama taristu mõõdukas laienemine võis või võib kaubandust mõjutada. Ta meenutab, et komisjon on nõustunud sellega, et väikeste lennujaamade toetamisel reeglina sellist mõju ei ole. Seoses võimaliku mõjuga Zweibrückeni lennujaamale kordab Saksamaa, et kaks lennujaama ei konkureeri omavahel, vaid neid tuleks käsitada teineteist täiendavatena. Ta väidab samuti, et taristu meetmed ei mõjutanud Metz-Nancy-Lorraine’i ja Luksemburgi lennujaamu viisil, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(136)

Saksamaa jaoks ei ole selge, kuidas Saarbrückeni lennujaama taristu mõõdukas laienemine võis või võib kaubandust mõjutada. Ta meenutab, et komisjon on nõustunud sellega, et väikeste lennujaamade toetamisel reeglina sellist mõju ei ole. Seoses võimaliku mõjuga Zweibrückeni lennujaamale kordab Saksamaa, et kaks lennujaama ei konkureeri omavahel, vaid neid tuleks käsitada teineteist täiendavatena. Ta väidab samuti, et taristu meetmed ei mõjutanud Metz-Nancy-Lorraine’i ja Luksemburgi lennujaamu viisil, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c

| (137) | Saksamaa kinnitab, et lennujaama rahaline toetus tuleks vähemalt ajavahemikul 2000–2005 lugeda kokkusobivaks siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c mõistes. Näitamaks Saarbrückeni lennujaama olulisust piirkondliku majandusliku arengu ja piirkonna juurdepääsetavuse jaoks viitab Saksamaa oma avaldustele seoses üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasoluga. Rahalist toetust kasutati ainult selliste taristuprojektide jaoks, mis olid kooskõlas piirkondliku arengu eesmärkidega. Näitena esitab Saksamaa põhjalikud selgitused kolme suurema taristuinvesteeringu vajalikkuse kohta. |
| --- | --- |

(137)

Saksamaa kinnitab, et lennujaama rahaline toetus tuleks vähemalt ajavahemikul 2000–2005 lugeda kokkusobivaks siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c mõistes. Näitamaks Saarbrückeni lennujaama olulisust piirkondliku majandusliku arengu ja piirkonna juurdepääsetavuse jaoks viitab Saksamaa oma avaldustele seoses üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasoluga. Rahalist toetust kasutati ainult selliste taristuprojektide jaoks, mis olid kooskõlas piirkondliku arengu eesmärkidega. Näitena esitab Saksamaa põhjalikud selgitused kolme suurema taristuinvesteeringu vajalikkuse kohta.

| (138) | Seoses ergutava mõjuga selgitab Saksamaa, et lennujaam on piirkonnaväliste ettevõtjate jaoks oluline stiimul Saarimaasse investeerimisel. Samuti stimuleerib see juba Saarimaal olevaid ettevõtteid oma tegevust laiendama ja rohkem investeerima. Saksamaa teatas, et kui ergutavat mõju ei oleks olnud, siis oleks Saarimaa rasket eelarveolukorda silmas pidades lennujaama toetamise osas ümber mõelnud. Lõpetuseks rõhutab Saksamaa veel kord, et Zweibrückeni lennujaama käitamist ei mõjutatud. |
| --- | --- |

(138)

Seoses ergutava mõjuga selgitab Saksamaa, et lennujaam on piirkonnaväliste ettevõtjate jaoks oluline stiimul Saarimaasse investeerimisel. Samuti stimuleerib see juba Saarimaal olevaid ettevõtteid oma tegevust laiendama ja rohkem investeerima. Saksamaa teatas, et kui ergutavat mõju ei oleks olnud, siis oleks Saarimaa rasket eelarveolukorda silmas pidades lennujaama toetamise osas ümber mõelnud. Lõpetuseks rõhutab Saksamaa veel kord, et Zweibrückeni lennujaama käitamist ei mõjutatud.

3.2.   MITMESUGUSTE KRUNTIDE ANDMINE FSBESITZG-LE

3.2.1.   ABI OLEMASOLU

| (139) | Saksamaa on arvamusel, et kruntide üleandmine täitis julgeoleku eesmärke ja oli seotud avalikes huvidega täidetavate ülesannetega, jäädes seega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalast välja. Täpsemalt väitis ta, et pärast lennuraja vahetamist oli krundi üleandmine vajalik selleks, et laiendada rajalõpu ohutus- ja julgeoleku ala ning kohandada olemasolevat turvatara. Lennujaama territooriumi julgeoleku suurendamine on Saksamaa väitel avalik huvi ja see kujutab endast riigi ülesannet, mitte majandustegevust. Kõnealuste julgeolekumeetmete tagapõhi on Ameerika Ühendriikide 11. septembri 2001. aasta sündmuste järel tehtud seadusandlikud muudatused. |
| --- | --- |

(139)

Saksamaa on arvamusel, et kruntide üleandmine täitis julgeoleku eesmärke ja oli seotud avalikes huvidega täidetavate ülesannetega, jäädes seega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalast välja. Täpsemalt väitis ta, et pärast lennuraja vahetamist oli krundi üleandmine vajalik selleks, et laiendada rajalõpu ohutus- ja julgeoleku ala ning kohandada olemasolevat turvatara. Lennujaama territooriumi julgeoleku suurendamine on Saksamaa väitel avalik huvi ja see kujutab endast riigi ülesannet, mitte majandustegevust. Kõnealuste julgeolekumeetmete tagapõhi on Ameerika Ühendriikide 11. septembri 2001. aasta sündmuste järel tehtud seadusandlikud muudatused.

| (140) | Lisaks teatab Saksamaa, et pärast 2000. aastat üle antud krundid koguväärtuses [...] ei moonutanud mitte kuidagi konkurentsi ega mõjutanud kaubandust samadel põhjustel, mida on nimetatud seoses üldiste rahastamismeetmetega. Madala väärtuse alusel kuulub kruntide üleandmine vähese tähtsusega riigiabi määruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(140)

Lisaks teatab Saksamaa, et pärast 2000. aastat üle antud krundid koguväärtuses [...] ei moonutanud mitte kuidagi konkurentsi ega mõjutanud kaubandust samadel põhjustel, mida on nimetatud seoses üldiste rahastamismeetmetega. Madala väärtuse alusel kuulub kruntide üleandmine vähese tähtsusega riigiabi määruse reguleerimisalasse.

3.3.   LAENUTAGATISED VH SAARILE JA FSBESITZG-LE

3.3.1.   ABI OLEMASOLU

| (141) | Algatamisotsuses eeldati, et kolmest teadaolevast FSBesitzG-le antud tagatisest anti vaid üks pärast 2000. aastat. Saksamaa selgitab siiski, et kõnealune tagatis anti tegelikult 1999. aastal ehk enne olulise tähtsusega otsust kohtuasjas „Aéroports de Paris”. Seega kinnitati, et ükski kolmest tagatisest ei kujutanud endast riigiabimeedet. Kui komisjon peaks siiski leidma, et need tagatised kujutasid endast riigiabi, siis teatab Saksamaa, et neid tuleks käsitada olemasoleva abina ja sellest tulenevalt oleks kõigil komisjoni otsustel ainult etteulatuv mõju. |
| --- | --- |

(141)

Algatamisotsuses eeldati, et kolmest teadaolevast FSBesitzG-le antud tagatisest anti vaid üks pärast 2000. aastat. Saksamaa selgitab siiski, et kõnealune tagatis anti tegelikult 1999. aastal ehk enne olulise tähtsusega otsust kohtuasjas „Aéroports de Paris”. Seega kinnitati, et ükski kolmest tagatisest ei kujutanud endast riigiabimeedet. Kui komisjon peaks siiski leidma, et need tagatised kujutasid endast riigiabi, siis teatab Saksamaa, et neid tuleks käsitada olemasoleva abina ja sellest tulenevalt oleks kõigil komisjoni otsustel ainult etteulatuv mõju.

| (142) | Mis puudutab kinnituskirju, siis viitab Saksamaa oma argumentidele seoses lennujaama üldise rahastamismeetmega (põhjendused 93–121), väites, et need kehtivad ka antud juhul. |
| --- | --- |

(142)

Mis puudutab kinnituskirju, siis viitab Saksamaa oma argumentidele seoses lennujaama üldise rahastamismeetmega (põhjendused 93–121), väites, et need kehtivad ka antud juhul.

3.3.2.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (143) | Saksamaa väidab, et kui meetmed liigituvad riigiabiks, siis on nad 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud tingimuste alusel siseturuga kokkusobivad. Sellega seoses viitab ta seoses üldise rahastamismeetmega esitatud argumentidele, väites, et need kehtivad ka antud juhul. |
| --- | --- |

(143)

Saksamaa väidab, et kui meetmed liigituvad riigiabiks, siis on nad 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud tingimuste alusel siseturuga kokkusobivad. Sellega seoses viitab ta seoses üldise rahastamismeetmega esitatud argumentidele, väites, et need kehtivad ka antud juhul.

3.4.   FSBESITZG JA FSBG VAHELINE RENDILEPING

3.4.1.   ABI OLEMASOLU

| (144) | Saksamaa teeb vahet enne 1997. aastat sõlmitud ja 1. juulini 2006 kehtinud ning alates 1. juulist 2006 kuni FSBesitzG ja FSBG liitumiseni kehtinud rendilepingute vahel. |
| --- | --- |

(144)

Saksamaa teeb vahet enne 1997. aastat sõlmitud ja 1. juulini 2006 kehtinud ning alates 1. juulist 2006 kuni FSBesitzG ja FSBG liitumiseni kehtinud rendilepingute vahel.

| (145) | Seoses 1997. aasta rendilepinguga kinnitas Saksamaa, et kui leitakse, et tegemist on riigiabiga, siis liigitub see olemasolevaks abiks. Kui komisjon leiab, et nimetatud lepingu näol on tegemist kokkusobimatu abiga, siis saab see otsus mõjutada vaid tulevikku, mitte minevikku. |
| --- | --- |

(145)

Seoses 1997. aasta rendilepinguga kinnitas Saksamaa, et kui leitakse, et tegemist on riigiabiga, siis liigitub see olemasolevaks abiks. Kui komisjon leiab, et nimetatud lepingu näol on tegemist kokkusobimatu abiga, siis saab see otsus mõjutada vaid tulevikku, mitte minevikku.

| (146) | Seoses 2006. aasta rendilepinguga teatab Saksamaa, et selle lepingu puhul on tegemist vaid olemasoleva abi muudatusega ja seega ei ole tegemist uue abiga. Ta rõhutab, et seadus, mille alusel selliseid lepinguid sai sõlmida, ei ole vahepeal muutunud. Ta väidab, et uue abina kvalifitseerumiseks oleks vaja õigusliku aluse muutumist. |
| --- | --- |

(146)

Seoses 2006. aasta rendilepinguga teatab Saksamaa, et selle lepingu puhul on tegemist vaid olemasoleva abi muudatusega ja seega ei ole tegemist uue abiga. Ta rõhutab, et seadus, mille alusel selliseid lepinguid sai sõlmida, ei ole vahepeal muutunud. Ta väidab, et uue abina kvalifitseerumiseks oleks vaja õigusliku aluse muutumist.

| (147) | Lisaks kinnitab Saksamaa, et 2006. aasta rendileping oli kooskõlas tolle aja turutingimustega. Ta väidab, et muutuvad rendimaksed ei olnud tavatud ja miski ei viita selle, et tegelikult tasutud summa oli tavatult madal. Lisaks väitis ta, et muutuvad rendimaksed võimaldasid saada eelmisest lepingust oluliselt suuremaid rendimakseid. Saksamaa teatas, et 2006. aasta rendileping parandas FSBG tegutsemisvõimet. Saksamaa väidab ka, et Fraporti hoidmine aktsionärina oli FSBesitzG huvides, kuna selle ettevõtte kaasamine võimaldas juurdepääsu oskusteabele ja aitas luua sünergiat. |
| --- | --- |

(147)

Lisaks kinnitab Saksamaa, et 2006. aasta rendileping oli kooskõlas tolle aja turutingimustega. Ta väidab, et muutuvad rendimaksed ei olnud tavatud ja miski ei viita selle, et tegelikult tasutud summa oli tavatult madal. Lisaks väitis ta, et muutuvad rendimaksed võimaldasid saada eelmisest lepingust oluliselt suuremaid rendimakseid. Saksamaa teatas, et 2006. aasta rendileping parandas FSBG tegutsemisvõimet. Saksamaa väidab ka, et Fraporti hoidmine aktsionärina oli FSBesitzG huvides, kuna selle ettevõtte kaasamine võimaldas juurdepääsu oskusteabele ja aitas luua sünergiat.

| (148) | Igal juhul jääb Saksamaa seisukohale, et hoolimata selliste dokumentide puudumisest, mis näitaksid, kuidas rendimaksed arvutati, ei olnud rendimakse summa oluline, kuna FSBesitzG ja FSBG tiheda seose tõttu oli majanduslik üldmõju neutraalne. Suuremad rendimaksed oleksid tähendanud, et FSBesitzG oleks saanud vh Saarilt vähem raha ja väiksemaid makseid oleks hüvitatud suuremate ülekannetega vh Saarilt. |
| --- | --- |

(148)

Igal juhul jääb Saksamaa seisukohale, et hoolimata selliste dokumentide puudumisest, mis näitaksid, kuidas rendimaksed arvutati, ei olnud rendimakse summa oluline, kuna FSBesitzG ja FSBG tiheda seose tõttu oli majanduslik üldmõju neutraalne. Suuremad rendimaksed oleksid tähendanud, et FSBesitzG oleks saanud vh Saarilt vähem raha ja väiksemaid makseid oleks hüvitatud suuremate ülekannetega vh Saarilt.

| (149) | Seoses konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega viitab Saksamaa oma vastavatele argumentidele seoses üldiste rahastamismeetmetega, mis kehtivad ka käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(149)

Seoses konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega viitab Saksamaa oma vastavatele argumentidele seoses üldiste rahastamismeetmetega, mis kehtivad ka käesoleval juhul.

3.5.   LENNUETTEVÕTJATELE TEHTUD SOODUSTUSED

3.5.1.   ABI OLEMASOLU

| (150) | Saksamaa väidab, et 2007. aastal kehtestatud tasumäärade soodustused olid majanduslikus mõttes mõistlikud, ei andnud valikulist eelist ega moonutanud konkurentsi või mõjutanud kaubandust. |
| --- | --- |

(150)

Saksamaa väidab, et 2007. aastal kehtestatud tasumäärade soodustused olid majanduslikus mõttes mõistlikud, ei andnud valikulist eelist ega moonutanud konkurentsi või mõjutanud kaubandust.

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (151) | Pärast Hapag Lloyd/TUIFly lahkumist 2006. aastal langes reisijate arv Saarbrückeni lennujaamas 30 % võrra. Selles olukorras oli Saksamaa hinnangul vaja tagada, et olemasolevat võimsust kasutataks nõuetekohaselt keskmises ja pikas perspektiivis ning et säiliks lennujaama konkurentsivõime ja atraktiivsus. Eelmised tasumäärad olid end näidanud konkurentsi halvavana, kuna lennujaamal olid kõigi Saksamaa lennujaamade kõrgeimad tasud. Saksamaa teatab, et soodustused viisid alates 2006. aastast reisijate arvu jätkuva suurenemiseni. Saksamaa kirjeldab soodustuste positiivset mõju viidates Air Berlini otsusele hakata kasutama Saarbrückeni lennujaama, mis tehti alles pärast soodustuste kehtestamist. |
| --- | --- |

(151)

Pärast Hapag Lloyd/TUIFly lahkumist 2006. aastal langes reisijate arv Saarbrückeni lennujaamas 30 % võrra. Selles olukorras oli Saksamaa hinnangul vaja tagada, et olemasolevat võimsust kasutataks nõuetekohaselt keskmises ja pikas perspektiivis ning et säiliks lennujaama konkurentsivõime ja atraktiivsus. Eelmised tasumäärad olid end näidanud konkurentsi halvavana, kuna lennujaamal olid kõigi Saksamaa lennujaamade kõrgeimad tasud. Saksamaa teatab, et soodustused viisid alates 2006. aastast reisijate arvu jätkuva suurenemiseni. Saksamaa kirjeldab soodustuste positiivset mõju viidates Air Berlini otsusele hakata kasutama Saarbrückeni lennujaama, mis tehti alles pärast soodustuste kehtestamist.

| (152) | Saksamaa toetab oma argumenti soodustuste majandusliku mõttekuse osas põhjendusega, et soodustusi anti ainult uutele lennuettevõtjatele või uute liinide avamisel. Sellest lähtuvalt kinnitas ta, et soodustuste puhul ei saanud oodata kohest mõju hetkeseisule, vaid reisijate arvu suurenemist tulevikus. Majanduslikku mõttekust rõhutas veelgi selle soodustuse piiramine selliselt, et soodustus ei tohtinud ületada 50 % uue lennuettevõtja või uue liini investeerimiskuludest. |
| --- | --- |

(152)

Saksamaa toetab oma argumenti soodustuste majandusliku mõttekuse osas põhjendusega, et soodustusi anti ainult uutele lennuettevõtjatele või uute liinide avamisel. Sellest lähtuvalt kinnitas ta, et soodustuste puhul ei saanud oodata kohest mõju hetkeseisule, vaid reisijate arvu suurenemist tulevikus. Majanduslikku mõttekust rõhutas veelgi selle soodustuse piiramine selliselt, et soodustus ei tohtinud ületada 50 % uue lennuettevõtja või uue liini investeerimiskuludest.

| (153) | Jäädes seisukohale, et soodustused olid majanduslikult mõttekad, väidab Saksamaa, et kuna soodustusi pakuti kõigile lennuettevõtjatele, siis ei olnud võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada soodustustega seotud kulud ja tulud. Lennujaama sulgemise kulusid ei hinnatud, kuna seda ei ole võimalusena kunagi kaalutud. |
| --- | --- |

(153)

Jäädes seisukohale, et soodustused olid majanduslikult mõttekad, väidab Saksamaa, et kuna soodustusi pakuti kõigile lennuettevõtjatele, siis ei olnud võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada soodustustega seotud kulud ja tulud. Lennujaama sulgemise kulusid ei hinnatud, kuna seda ei ole võimalusena kunagi kaalutud.

Valikulisus

| (154) | Toetudes asjaolule, et 2007. aastal kehtestatud soodustused olid kättesaadavad kõigile lennuettevõtjatele, jääb Saksamaa seisukohale, et meede ei olnud valikuline. Soodustusi sisaldavad tasumäärad olid loomult üldised ja abstraktsed, soodustusi kohaldati automaatselt kõigile Saarbrückenis tegutsevatele lennuettevõtjatele, kes esitasid nõutud andmed, ning lennujaam ei kasutanud soodustuste kohaldamisel kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

(154)

Toetudes asjaolule, et 2007. aastal kehtestatud soodustused olid kättesaadavad kõigile lennuettevõtjatele, jääb Saksamaa seisukohale, et meede ei olnud valikuline. Soodustusi sisaldavad tasumäärad olid loomult üldised ja abstraktsed, soodustusi kohaldati automaatselt kõigile Saarbrückenis tegutsevatele lennuettevõtjatele, kes esitasid nõutud andmed, ning lennujaam ei kasutanud soodustuste kohaldamisel kaalutlusõigust.

| (155) | Saksamaa kinnitab, et soodustuste eesmärk oli suurendada Saarbrückeni lennujaama atraktiivsust, mitte eelistada mõnda lennuettevõtjat. Tegelik valikulisus on välistatud ka seetõttu, et samu tasusid kohaldati kõigi lennukite suhtes, mille suurim stardimass ületas 5  700 kg, koheldes seega kõiki kommertslennukeid võrdsel viisil, mitte diskrimineerides riigisiseseid ja rahvusvahelisi lende. Soodustustega ei diskrimineeritud ka maandumiste arvu alusel. |
| --- | --- |

(155)

Saksamaa kinnitab, et soodustuste eesmärk oli suurendada Saarbrückeni lennujaama atraktiivsust, mitte eelistada mõnda lennuettevõtjat. Tegelik valikulisus on välistatud ka seetõttu, et samu tasusid kohaldati kõigi lennukite suhtes, mille suurim stardimass ületas 5  700 kg, koheldes seega kõiki kommertslennukeid võrdsel viisil, mitte diskrimineerides riigisiseseid ja rahvusvahelisi lende. Soodustustega ei diskrimineeritud ka maandumiste arvu alusel.

Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine

| (156) | Seoses konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega viitab Saksamaa oma vastavatele argumentidele seoses üldise rahastamismeetmega, mis kehtivad ka käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(156)

Seoses konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega viitab Saksamaa oma vastavatele argumentidele seoses üldise rahastamismeetmega, mis kehtivad ka käesoleval juhul.

3.6.   STARDIABI CIRRUS AIRLINESILE

3.6.1.   ABI OLEMASOLU

| (157) | Saksamaa väidab, et Cirrusega lepingut sõlmides käitus FSBesitzG sarnaselt erainvestorile, mis tähendab, et Cirrusele tehtud maksed ei kujuta endast riigiabi. Lisaks kinnitas ta, et see meede ei moonutanud konkurentsi ega mõjutanud kaubandust. |
| --- | --- |

(157)

Saksamaa väidab, et Cirrusega lepingut sõlmides käitus FSBesitzG sarnaselt erainvestorile, mis tähendab, et Cirrusele tehtud maksed ei kujuta endast riigiabi. Lisaks kinnitas ta, et see meede ei moonutanud konkurentsi ega mõjutanud kaubandust.

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (158) | Saksamaa väitel oli Cirrusega sõlmitud lepingu eesmärk suurendada reisijate arvu. Suurenemist eeldati lendude sageduse kasvu [...] ning kaasaegse õhusõiduki kasutamise tulemusel. Nii suurem sagedus kui ka kohustus kasutada kaasaegsemat õhusõidukit pidid suurendama ärireisijate mugavust ja paindlikkust. |
| --- | --- |

(158)

Saksamaa väitel oli Cirrusega sõlmitud lepingu eesmärk suurendada reisijate arvu. Suurenemist eeldati lendude sageduse kasvu [...] ning kaasaegse õhusõiduki kasutamise tulemusel. Nii suurem sagedus kui ka kohustus kasutada kaasaegsemat õhusõidukit pidid suurendama ärireisijate mugavust ja paindlikkust.

| (159) | Saksamaa teatab, et lepingu sage muutmine näitab, et FSBesitzG jälgis tähelepanelikult majanduslikku arengut ja oli suuteline majanduslikele vajadustele kiiresti reageerima. Lepingu lõpetamise lühike etteteatamisaeg (30 päeva) näitab veel lisaks, et FSBesitzG keskendus lepingu jätkusuutlikkusele, võimaldades seda lõpetada, kui eesmärke ei suudeta saavutada. Pikaajalist kasumlikkust tuli lõpuks tugevdada Cirruse muutmisega Saarbrückeni „oma” lennuettevõtjaks. Saksamaa teatel ei ole täpsed andmed oodatud kulude ja tulude kohta kättesaadavad. |
| --- | --- |

(159)

Saksamaa teatab, et lepingu sage muutmine näitab, et FSBesitzG jälgis tähelepanelikult majanduslikku arengut ja oli suuteline majanduslikele vajadustele kiiresti reageerima. Lepingu lõpetamise lühike etteteatamisaeg (30 päeva) näitab veel lisaks, et FSBesitzG keskendus lepingu jätkusuutlikkusele, võimaldades seda lõpetada, kui eesmärke ei suudeta saavutada. Pikaajalist kasumlikkust tuli lõpuks tugevdada Cirruse muutmisega Saarbrückeni „oma” lennuettevõtjaks. Saksamaa teatel ei ole täpsed andmed oodatud kulude ja tulude kohta kättesaadavad.

Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine

| (160) | Seoses konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega viitab Saksamaa oma argumentidele seoses 2007. aastal kehtestatud lennujaamatasude soodustustega, kuna kõnealused argumendid kehtivad ka käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(160)

Seoses konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega viitab Saksamaa oma argumentidele seoses 2007. aastal kehtestatud lennujaamatasude soodustustega, kuna kõnealused argumendid kehtivad ka käesoleval juhul.

3.6.2.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (161) | Saksamaa väidab, et isegi kui need meetmed liigitatakse riigiabiks, võib Cirrusele tehtud makseid põhjendada kui siseturuga kokkusobivat stardiabi kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistes ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(161)

Saksamaa väidab, et isegi kui need meetmed liigitatakse riigiabiks, võib Cirrusele tehtud makseid põhjendada kui siseturuga kokkusobivat stardiabi kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistes ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud tingimustega.

| (162) | Meenutades, et Cirrusega sõlmitud leping suurendas selle lennuettevõtja teenuse sagedust liinil [...], et FSBesitzG sõlmis selle lepingu eesmärgiga saavutada kasumlikkus, ning et suurenenud sageduse mõju teistele liinidele ei saanud uurida, kuna ükski teine lennuettevõtja ei teenindanud liini Saarbrücken-[...], jääb Saksamaa seisukohale, et asjakohased tingimused on täidetud. Seejärel selgitab ta, et Saarbrückeni ja [...] vahel ei olnud ühtegi teist kiiret ühendust ja et lepingu raames tehtud maksed ei olnud kumuleeritud lennujaamatasude soodustustega (soodustusi sisaldavad tasumäärad jõustusid alles pärast Cirrusega sõlmitud lepingu lõppu). Lõpetuseks selgitab Saksamaa, et kuna tema arvates ei sisaldanud leping riigiabi elemente, siis ei avalikustatud lepingu olemasolu (loeteluna või muul viisil) ja selle jaoks ei kehtestatud mingit edasikaebamise korda. |
| --- | --- |

(162)

Meenutades, et Cirrusega sõlmitud leping suurendas selle lennuettevõtja teenuse sagedust liinil [...], et FSBesitzG sõlmis selle lepingu eesmärgiga saavutada kasumlikkus, ning et suurenenud sageduse mõju teistele liinidele ei saanud uurida, kuna ükski teine lennuettevõtja ei teenindanud liini Saarbrücken-[...], jääb Saksamaa seisukohale, et asjakohased tingimused on täidetud. Seejärel selgitab ta, et Saarbrückeni ja [...] vahel ei olnud ühtegi teist kiiret ühendust ja et lepingu raames tehtud maksed ei olnud kumuleeritud lennujaamatasude soodustustega (soodustusi sisaldavad tasumäärad jõustusid alles pärast Cirrusega sõlmitud lepingu lõppu). Lõpetuseks selgitab Saksamaa, et kuna tema arvates ei sisaldanud leping riigiabi elemente, siis ei avalikustatud lepingu olemasolu (loeteluna või muul viisil) ja selle jaoks ei kehtestatud mingit edasikaebamise korda.

3.7.   TURUSTAMISLEPING AIR BERLINIGA

3.7.1.   ABI OLEMASOLU

| (163) | Saksamaa teatas, et Air Berliniga sõlmitud turustamisleping oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja see ei anna Air Berlinile eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks kinnitas ta, et see meede ei moonutanud konkurentsi ega mõjutanud kaubandust. |
| --- | --- |

(163)

Saksamaa teatas, et Air Berliniga sõlmitud turustamisleping oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja see ei anna Air Berlinile eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks kinnitas ta, et see meede ei moonutanud konkurentsi ega mõjutanud kaubandust.

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (164) | Enne Air Berliniga lepingu sõlmimist hindas FSG kulusid ja oodatavaid tulusid, jõudes järeldusele, et leping on lennujaama jaoks kasulik. Saksamaa selgitas, et kuigi esialgseid ootusi täielikult ei saavutatud, näitab reaalsete kättesaadavate andmete üldistus, et leping on siiski selgelt kasulik. |
| --- | --- |

(164)

Enne Air Berliniga lepingu sõlmimist hindas FSG kulusid ja oodatavaid tulusid, jõudes järeldusele, et leping on lennujaama jaoks kasulik. Saksamaa selgitas, et kuigi esialgseid ootusi täielikult ei saavutatud, näitab reaalsete kättesaadavate andmete üldistus, et leping on siiski selgelt kasulik.

| (165) | Selles kontekstis vaidlustab Saksamaa algatamisotsuses tehtud oletuse, et turustamislepingul ei olnud lennujaama jaoks muud tõelist väärtust kui reisijate arvu suurendamine Air Berlini lendudel. Ta teatab, et lepingus kokku lepitud turustamistegevus parandas lennujaama mainet ja tõmbas piirkonnale kui reisisihtkohale tähelepanu, mis omakorda tõi kaasa võimaluse (mittelennundus)tulusid veelgi suurendada. Saksamaa väidab, et kui lennuettevõtja turustab ühte sihtkohta, siis tarbija mitte ainult ei võta teadmiseks, et see lennuettevõtja teenindas seda sihtkohta, vaid ta teadvustab endale ka piirkonda kui reisisihtkohta üldiselt. |
| --- | --- |

(165)

Selles kontekstis vaidlustab Saksamaa algatamisotsuses tehtud oletuse, et turustamislepingul ei olnud lennujaama jaoks muud tõelist väärtust kui reisijate arvu suurendamine Air Berlini lendudel. Ta teatab, et lepingus kokku lepitud turustamistegevus parandas lennujaama mainet ja tõmbas piirkonnale kui reisisihtkohale tähelepanu, mis omakorda tõi kaasa võimaluse (mittelennundus)tulusid veelgi suurendada. Saksamaa väidab, et kui lennuettevõtja turustab ühte sihtkohta, siis tarbija mitte ainult ei võta teadmiseks, et see lennuettevõtja teenindas seda sihtkohta, vaid ta teadvustab endale ka piirkonda kui reisisihtkohta üldiselt.

| (166) | Saksamaa vaidlustab ka algatamisotsuse esialgse järelduse, et turustamislepinguga kehtestati tegelikult Air Berlinile täiendavad erisoodustused. Saksamaa väidab, et turustamislepingul on pigem lennujaama jaoks tõeline majanduslik väärtus, kuna erainvestor oleks samuti sõlminud lepingu, millelt oodati juba kolme aasta jooksul kasumlikkust. |
| --- | --- |

(166)

Saksamaa vaidlustab ka algatamisotsuse esialgse järelduse, et turustamislepinguga kehtestati tegelikult Air Berlinile täiendavad erisoodustused. Saksamaa väidab, et turustamislepingul on pigem lennujaama jaoks tõeline majanduslik väärtus, kuna erainvestor oleks samuti sõlminud lepingu, millelt oodati juba kolme aasta jooksul kasumlikkust.

Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse kahjustamine

| (167) | Seoses konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega viitab Saksamaa oma argumentidele seoses 2007. aastal kehtestatud lennujaamatasude soodustustega, kuna need argumendid kehtivad ka kõnealusel juhul. |
| --- | --- |

(167)

Seoses konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega viitab Saksamaa oma argumentidele seoses 2007. aastal kehtestatud lennujaamatasude soodustustega, kuna need argumendid kehtivad ka kõnealusel juhul.

4.   AIR BERLINI MÄRKUSED

| (168) | Enne väidet, et kaks otseselt Air Berlini puudutavat meedet – lennujaamatasude üldine soodustuste süsteem ning FSG ja Air Berlini sõlmitud turustamisleping – on riigiabi eeskirjadega kooskõlas, teeb Air Berlin kõigepealt üldise märkuse, et tema arvates on Saarbrückeni piirkonnas olemas tõeline nõudlus lennuteenuste järele. Ta rõhutab, et Air Berlini lendudel sihtkohtadesse [...] ja [...] jõuti kohtade keskmise täituvuseni, mis oli võrreldav Air Berlini lendudega samasse sihtkohta väljumisega [...]-st. Lisaks on Air Berlin arvamusel, et mitte ükski teine olemasolevatest lennujaamadest ei oleks elujõuline alternatiiv Saarbrückenile, mis omakorda välistab kaubanduse mõjutamise. Eelkõige rõhutab Air Berlin, et ta ei ole kunagi kaalunud alternatiivina naaberlennujaamu [...], arvestades, et neis lennujaamades ei ole nõudlus [...] – mis on peamiselt saksa turistide lemmik puhkusesihtkoht – suunduvate lendude järele võrreldav Saarbrückeni lennujaama nõudlusega selliste sihtkohtade järele. |
| --- | --- |

(168)

Enne väidet, et kaks otseselt Air Berlini puudutavat meedet – lennujaamatasude üldine soodustuste süsteem ning FSG ja Air Berlini sõlmitud turustamisleping – on riigiabi eeskirjadega kooskõlas, teeb Air Berlin kõigepealt üldise märkuse, et tema arvates on Saarbrückeni piirkonnas olemas tõeline nõudlus lennuteenuste järele. Ta rõhutab, et Air Berlini lendudel sihtkohtadesse [...] ja [...] jõuti kohtade keskmise täituvuseni, mis oli võrreldav Air Berlini lendudega samasse sihtkohta väljumisega [...]-st. Lisaks on Air Berlin arvamusel, et mitte ükski teine olemasolevatest lennujaamadest ei oleks elujõuline alternatiiv Saarbrückenile, mis omakorda välistab kaubanduse mõjutamise. Eelkõige rõhutab Air Berlin, et ta ei ole kunagi kaalunud alternatiivina naaberlennujaamu [...], arvestades, et neis lennujaamades ei ole nõudlus [...] – mis on peamiselt saksa turistide lemmik puhkusesihtkoht – suunduvate lendude järele võrreldav Saarbrückeni lennujaama nõudlusega selliste sihtkohtade järele.

4.1.   LENNUETTEVÕTJATELE TEHTUD SOODUSTUSED

| (169) | Seoses 2007. aastal kindlaks määratud lennujaamamaksude soodustustega väidab Air Berlin nagu Saksamaagi, et soodustusi ei saa nende abstraktse ja üldise iseloomu tõttu pidada valikuliseks. Soodustused anti kõigile lennuettevõtjatele, kes vastasid loetletud tingimustele, ilma igasuguse lennujaamapoolse kaalutlemiseta. |
| --- | --- |

(169)

Seoses 2007. aastal kindlaks määratud lennujaamamaksude soodustustega väidab Air Berlin nagu Saksamaagi, et soodustusi ei saa nende abstraktse ja üldise iseloomu tõttu pidada valikuliseks. Soodustused anti kõigile lennuettevõtjatele, kes vastasid loetletud tingimustele, ilma igasuguse lennujaamapoolse kaalutlemiseta.

| (170) | Lisaks vaidlustab Air Berlin väite, et eri liikmesriikide ettevõtjad konkureerisid omavahel. Tuues esile, et ainult üks teisest liikmesriigist pärit lennuettevõtja tegutseb Saarbrückenis, teatas ta, et väide, nagu mõjutaksid kõnealused meetmed kaubandust, ei ole paikapidav. |
| --- | --- |

(170)

Lisaks vaidlustab Air Berlin väite, et eri liikmesriikide ettevõtjad konkureerisid omavahel. Tuues esile, et ainult üks teisest liikmesriigist pärit lennuettevõtja tegutseb Saarbrückenis, teatas ta, et väide, nagu mõjutaksid kõnealused meetmed kaubandust, ei ole paikapidav.

| (171) | Air Berlin väidab ka, et soodustuste süsteem täidab Charleroi kohtuasjas tehtud otsuses sätestatud tingimused, st soodustused on ajas piiratud ja kahanevad ning ei ületa 50 % tegelikest stardi- ja turustamiskuludest. |
| --- | --- |

(171)

Air Berlin väidab ka, et soodustuste süsteem täidab Charleroi kohtuasjas tehtud otsuses sätestatud tingimused, st soodustused on ajas piiratud ja kahanevad ning ei ületa 50 % tegelikest stardi- ja turustamiskuludest.

| (172) | Lõpetuseks kinnitab Air Berlin, et Saarbrückeni lennujaamatasud ei ole võrreldes teiste Saksamaa lennujaamadega eriliselt madalad. Ta väitis ka, et reisijatasud on vahemikus [...] ja [...] madalamad kui [...]. |
| --- | --- |

(172)

Lõpetuseks kinnitab Air Berlin, et Saarbrückeni lennujaamatasud ei ole võrreldes teiste Saksamaa lennujaamadega eriliselt madalad. Ta väitis ka, et reisijatasud on vahemikus [...] ja [...] madalamad kui [...].

4.2.   TURUSTAMISLEPING AIR BERLINIGA

| (173) | Air Berlin selgitab, et reisijate arvu muutumine alates lepingu sõlmimisest kinnitab tol ajal hellitatud lootusi. Selle alusel võib oletada, et FSG saab reaalselt lennundus- ja mittelennundustulud, mida ta lootis sellest lepingust teenida. |
| --- | --- |

(173)

Air Berlin selgitab, et reisijate arvu muutumine alates lepingu sõlmimisest kinnitab tol ajal hellitatud lootusi. Selle alusel võib oletada, et FSG saab reaalselt lennundus- ja mittelennundustulud, mida ta lootis sellest lepingust teenida.

| (174) | Seejärel loetles Air Berlin üles [...] kaudu kättesaadavad eri sihtkohad ning mitmesuguse turustamistegevuse, mida ta Saarbrückeni lennujaama reklaamimiseks on teinud. Ta teatas, et suurenenud sageduse, atraktiivsete sihtkohtade ning Saarbrückeni puhkuse ja ärisihtkohana reklaamimise kombinatsioon on oluline väärtus lennujaama ja piirkonna jaoks üldiselt. Sellest lähtuvalt on Air Berlin seisukohal, et leping on majanduslikult mõttekas ja seega oleks ka erainvestor võinud selle sõlmida. |
| --- | --- |

(174)

Seejärel loetles Air Berlin üles [...] kaudu kättesaadavad eri sihtkohad ning mitmesuguse turustamistegevuse, mida ta Saarbrückeni lennujaama reklaamimiseks on teinud. Ta teatas, et suurenenud sageduse, atraktiivsete sihtkohtade ning Saarbrückeni puhkuse ja ärisihtkohana reklaamimise kombinatsioon on oluline väärtus lennujaama ja piirkonna jaoks üldiselt. Sellest lähtuvalt on Air Berlin seisukohal, et leping on majanduslikult mõttekas ja seega oleks ka erainvestor võinud selle sõlmida.

5.   HINDAMINE

5.1.   VH SAARI, FSG JA FSBESITZG RAHASTAMINE (KAPITALISÜSTID VH SAARISSE, KAPITALISÜSTID FSBESITZG/FSG-SSE KAHJUDE KATMISEKS)

| (175) | Vh Saari, FSG ja FSBesitzG hindamise all olev rahastamine seisnes järgmistes meetmetes: vh Saar süstis kapitali FSBesitzG/FSG-sse, et katta nende kahjud, vh Saar rahastas seda Saarimaalt saadud kapitalisüstidest ja muudest tuludest. |
| --- | --- |

(175)

Vh Saari, FSG ja FSBesitzG hindamise all olev rahastamine seisnes järgmistes meetmetes: vh Saar süstis kapitali FSBesitzG/FSG-sse, et katta nende kahjud, vh Saar rahastas seda Saarimaalt saadud kapitalisüstidest ja muudest tuludest.

5.1.1.   ABI OLEMASOLU

| (176) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(176)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (177) | Asutamislepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Et teha kindlaks, kas kõnealune meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik eespool osutatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:






  a) | olema saadud riigilt või riigi vahenditest; |
| --- | --- | --- |

(177)

Asutamislepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Et teha kindlaks, kas kõnealune meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik eespool osutatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:

a)

olema saadud riigilt või riigi vahenditest;

| b) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; |
| --- | --- |

b)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;

| c) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

c)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja

| d) | mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

Majandustegevus ja ettevõtja mõiste

| (178) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas vh Saar, FSG, ja FSBesitzG on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtjad. Mõiste „ettevõtja” tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (25). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises (26). |
| --- | --- |

(178)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas vh Saar, FSG, ja FSBesitzG on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtjad. Mõiste „ettevõtja” tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (25). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises (26).

| (179) | Oma Leipzig-Halle lennujaama kohtuasjas kinnitas Euroopa Kohus, et lennujaama käitamine ärilisel eesmärgil ja lennujaama taristu ehitamine kujutavad endast majandustegevust (27). Kui lennujaama käitaja tegeleb majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, olenemata oma õiguslikust staatusest või rahastamise viisist, on tegemist majandustegevusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seetõttu saab asutamislepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju kohaldada riigilt või riigi ressurssidest lennujaama käitajale antud eeliste suhtes (28). |
| --- | --- |

(179)

Oma Leipzig-Halle lennujaama kohtuasjas kinnitas Euroopa Kohus, et lennujaama käitamine ärilisel eesmärgil ja lennujaama taristu ehitamine kujutavad endast majandustegevust (27). Kui lennujaama käitaja tegeleb majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, olenemata oma õiguslikust staatusest või rahastamise viisist, on tegemist majandustegevusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seetõttu saab asutamislepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju kohaldada riigilt või riigi ressurssidest lennujaama käitajale antud eeliste suhtes (28).

| (180) | Seoses hetkega, mil lennujaama ehitamine ja käitamine muutuvad majandustegevuseks, meenutab komisjon, et turujõudude järkjärguline arenemine lennujaamasektoris ei võimalda kindlaks määrata konkreetset kuupäeva. Euroopa Kohus on aga tunnistanud lennujaamategevuse olemuse arenemist ning Leipzig-Halle lennujaama kohtuasjas otsustas Üldkohus, et alates 2000. aastast ei saa enam välistada riigiabi eeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes. Seega tuleb Aéroports de Paris’ otsuse kuupäevast (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu käitamist ja rajamist riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana. |
| --- | --- |

(180)

Seoses hetkega, mil lennujaama ehitamine ja käitamine muutuvad majandustegevuseks, meenutab komisjon, et turujõudude järkjärguline arenemine lennujaamasektoris ei võimalda kindlaks määrata konkreetset kuupäeva. Euroopa Kohus on aga tunnistanud lennujaamategevuse olemuse arenemist ning Leipzig-Halle lennujaama kohtuasjas otsustas Üldkohus, et alates 2000. aastast ei saa enam välistada riigiabi eeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes. Seega tuleb Aéroports de Paris’ otsuse kuupäevast (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu käitamist ja rajamist riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana.

| (181) | Sellega seoses märgib komisjon, et käesoleva otsuse esemeks olevat taristut käitas alates 1997. aastast lennujaama käitaja FSBG, samal ajal kui lennujaamataristut omas ja hooldas FSBesitzG. |
| --- | --- |

(181)

Sellega seoses märgib komisjon, et käesoleva otsuse esemeks olevat taristut käitas alates 1997. aastast lennujaama käitaja FSBG, samal ajal kui lennujaamataristut omas ja hooldas FSBesitzG.

| (182) | Alates 2008. aastast on FSG nii Saarbrückeni lennujaama omanik kui ka käitaja. Lennujaama käitaja – kuni 2008. aastani FSBG ja alates sellest ajast FSG – võtab kasutajatelt tasu oma teenuste ja taristu kasutamise eest, samas kui taristu omanik – kuni 2008. aastani FSBesitzG – rentis taristut lennujaama käitajale rendimakse vastu. Nii taristu omanik kui ka käitaja kasutasid seega Saarbrückeni lennujaamataristut ärilistel eesmärkidel. Sellest tuleneb, et taristut kasutavate asutuste – FSBesitzG, FSBG ja FSG – näol on alates 12. detsembrist 2000 ehk otsuse vastuvõtmisest kohtuasjas Aéroports de Paris ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes tegemist ettevõtjaga. |
| --- | --- |

(182)

Alates 2008. aastast on FSG nii Saarbrückeni lennujaama omanik kui ka käitaja. Lennujaama käitaja – kuni 2008. aastani FSBG ja alates sellest ajast FSG – võtab kasutajatelt tasu oma teenuste ja taristu kasutamise eest, samas kui taristu omanik – kuni 2008. aastani FSBesitzG – rentis taristut lennujaama käitajale rendimakse vastu. Nii taristu omanik kui ka käitaja kasutasid seega Saarbrückeni lennujaamataristut ärilistel eesmärkidel. Sellest tuleneb, et taristut kasutavate asutuste – FSBesitzG, FSBG ja FSG – näol on alates 12. detsembrist 2000 ehk otsuse vastuvõtmisest kohtuasjas Aéroports de Paris ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes tegemist ettevõtjaga.

| (183) | Seoses vh Saariga väidab Saksamaa, et vh Saarit kui valdusettevõtjat ei saa vaadelda ettevõtjana ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon tuletab meelde, et Euroopa Kohtu kohaselt „üksnes osaluste, isegi kontrollosaluste omamisest ei piisa, et nende osaluste omaniku tegevust majandustegevuseks lugeda, kui see tekitab üksnes aktsionäriks või osanikuks olemisega kaasnevate õiguste kasutamist ning olenevalt olukorrast dividendide saamist, mis on lihtsalt omandi viljad (29)”. Samas täheldab Euroopa Kohus, et seevastu „[...] tuleb äriühingus kontrollosalust omavat üksust, kes tegelikult ka seda äriühingut kontrollib, sekkudes otseselt või kaudselt selle juhtimisse, lugeda aktiivselt kontrollitava ettevõtja majandustegevuses osalevaks”. |
| --- | --- |

(183)

Seoses vh Saariga väidab Saksamaa, et vh Saarit kui valdusettevõtjat ei saa vaadelda ettevõtjana ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon tuletab meelde, et Euroopa Kohtu kohaselt „üksnes osaluste, isegi kontrollosaluste omamisest ei piisa, et nende osaluste omaniku tegevust majandustegevuseks lugeda, kui see tekitab üksnes aktsionäriks või osanikuks olemisega kaasnevate õiguste kasutamist ning olenevalt olukorrast dividendide saamist, mis on lihtsalt omandi viljad (29)”. Samas täheldab Euroopa Kohus, et seevastu „[...] tuleb äriühingus kontrollosalust omavat üksust, kes tegelikult ka seda äriühingut kontrollib, sekkudes otseselt või kaudselt selle juhtimisse, lugeda aktiivselt kontrollitava ettevõtja majandustegevuses osalevaks”.

| (184) | Komisjon meenutab, et vh Saari põhikirjast tulenev ülesanne on koordineerida Saarimaa riiklike lennujaamade ja sadamate ehitamise, laiendamise ja käitamisega seotud tegevust. See koordineerimine peaks ületama pelgalt aktsionäri staatusega kaasaskäivate õiguste kasutamise. Samal ajal ei ole ühtegi tõendust, et vh Saar tegelikult midagi kontrollib või on otseselt kaasatud FSBesitzG või FSG haldamisse. Selle taustal ei ole täielikult selge, kas vh Saarit saab ettevõtjana käsitada. Komisjon leiab siiski, et ta võib selle küsimuse jätta lahtiseks seoses allpool toodud põhjendusega 203, et vh Saar ei ole eelist saanud. |
| --- | --- |

(184)

Komisjon meenutab, et vh Saari põhikirjast tulenev ülesanne on koordineerida Saarimaa riiklike lennujaamade ja sadamate ehitamise, laiendamise ja käitamisega seotud tegevust. See koordineerimine peaks ületama pelgalt aktsionäri staatusega kaasaskäivate õiguste kasutamise. Samal ajal ei ole ühtegi tõendust, et vh Saar tegelikult midagi kontrollib või on otseselt kaasatud FSBesitzG või FSG haldamisse. Selle taustal ei ole täielikult selge, kas vh Saarit saab ettevõtjana käsitada. Komisjon leiab siiski, et ta võib selle küsimuse jätta lahtiseks seoses allpool toodud põhjendusega 203, et vh Saar ei ole eelist saanud.

Avalikes huvides täidetavad ülesanded

| (185) | Kuna FSBesitzG, FSG ja FSBG tuleb nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses lugeda ettevõtjateks, siis tuleb meenutada, et mitte kogu lennujaama omaniku ja käitaja tegevus ei pruugi olla majanduslikku laadi (30). |
| --- | --- |

(185)

Kuna FSBesitzG, FSG ja FSBG tuleb nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses lugeda ettevõtjateks, siis tuleb meenutada, et mitte kogu lennujaama omaniku ja käitaja tegevus ei pruugi olla majanduslikku laadi (30).

| (186) | Euroopa Kohus (31) on teinud otsuse, et tegevus, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse, ei ole majanduslikku laadi ja selle suhtes riigiabieeskirju ei kohaldata. Sellisteks tegevusvaldkondadeks on näiteks lennundusjulgestus, lennujuhtimine, politsei, toll jne. Rahastamine on ette nähtud vaid asjaomaste kulude hüvitamiseks ja nende valdkondade jaoks eraldatud vahendeid ei tohi mõne muu majandustegevuse jaoks kasutada (32). |
| --- | --- |

(186)

Euroopa Kohus (31) on teinud otsuse, et tegevus, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse, ei ole majanduslikku laadi ja selle suhtes riigiabieeskirju ei kohaldata. Sellisteks tegevusvaldkondadeks on näiteks lennundusjulgestus, lennujuhtimine, politsei, toll jne. Rahastamine on ette nähtud vaid asjaomaste kulude hüvitamiseks ja nende valdkondade jaoks eraldatud vahendeid ei tohi mõne muu majandustegevuse jaoks kasutada (32).

| (187) | Seepärast ei kujuta avalike huvidega seotud tegevuse või selle tegevusega otseselt seotud taristu rahastamine endast üldiselt riigiabi (33). Lennujaama puhul peetakse üldjuhul mittemajanduslikuks selliseid tegevusvaldkondi nagu lennujuhtimine, politsei ja tolli tegevus, tuletõrje, meetmed, mis on vajalikud tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastase sekkumise eest, ning investeeringuid, mis on seotud sellise tegevuse läbiviimiseks vajaliku taristu ja seadmetega (34). |
| --- | --- |

(187)

Seepärast ei kujuta avalike huvidega seotud tegevuse või selle tegevusega otseselt seotud taristu rahastamine endast üldiselt riigiabi (33). Lennujaama puhul peetakse üldjuhul mittemajanduslikuks selliseid tegevusvaldkondi nagu lennujuhtimine, politsei ja tolli tegevus, tuletõrje, meetmed, mis on vajalikud tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastase sekkumise eest, ning investeeringuid, mis on seotud sellise tegevuse läbiviimiseks vajaliku taristu ja seadmetega (34).

| (188) | Kuid majandustegevusega tingimata seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi kaasa tuua lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahelist põhjendamatut diskrimineerimist. Järjepidevast kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seonduvatest kuludest, on tegu eelise andmisega (35). Seega kui konkreetses õigussüsteemis on tavapärane, et lennuettevõtjad või lennujaamade käitajad tasuvad teatavate teenuste kulud, samal ajal kui mõni avaliku sektori asutuste eest teenuseid osutav lennuettevõtja või lennujaamade käitaja ei pea neid kulusid tasuma, võivad viimased olla saanud eelise, isegi kui kõnealuseid teenuseid peetakse mittemajanduslikeks. Seepärast on vaja lennujaama käitaja suhtes kohaldatavat õigusraamistikku analüüsida, et hinnata, kas selle õigusraamistiku kohaselt peavad lennujaamade käitajad või lennuettevõtjad kandma kulusid, mis on seotud mõne olemuselt mittemajandusliku, kuid nende majandustegevusega kaasneva tegevusega. |
| --- | --- |

(188)

Kuid majandustegevusega tingimata seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi kaasa tuua lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahelist põhjendamatut diskrimineerimist. Järjepidevast kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seonduvatest kuludest, on tegu eelise andmisega (35). Seega kui konkreetses õigussüsteemis on tavapärane, et lennuettevõtjad või lennujaamade käitajad tasuvad teatavate teenuste kulud, samal ajal kui mõni avaliku sektori asutuste eest teenuseid osutav lennuettevõtja või lennujaamade käitaja ei pea neid kulusid tasuma, võivad viimased olla saanud eelise, isegi kui kõnealuseid teenuseid peetakse mittemajanduslikeks. Seepärast on vaja lennujaama käitaja suhtes kohaldatavat õigusraamistikku analüüsida, et hinnata, kas selle õigusraamistiku kohaselt peavad lennujaamade käitajad või lennuettevõtjad kandma kulusid, mis on seotud mõne olemuselt mittemajandusliku, kuid nende majandustegevusega kaasneva tegevusega.

| (189) | Saksamaa selgitab, et järgmist tegevust tuleb käsitada avalikes huvides täidetavate ülesannetena, mis tähendaks, et nende puhul ei ole tegemist majandustegevusega: Saksamaa lennuohutuse seaduse (Luftsicherheitsgesetz) paragrahvi 8 (36) kohased lennujaama ohutusmeetmed (lennujaama ümbritsevad tarad ja valvekõnniteed, konteinerite väravad, lennuraja märgid, varuenergiaallikad, pommiohus lennukite parkimiskohad ja rajalõpu ohutusala laiendamine kuuluvad lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 reguleerimisalasse); tuletõrjebrigaad; ning lennuliiklusseaduse (Luftverkehrsgesetz) paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohased lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmed. |
| --- | --- |

(189)

Saksamaa selgitab, et järgmist tegevust tuleb käsitada avalikes huvides täidetavate ülesannetena, mis tähendaks, et nende puhul ei ole tegemist majandustegevusega: Saksamaa lennuohutuse seaduse (Luftsicherheitsgesetz) paragrahvi 8 (36) kohased lennujaama ohutusmeetmed (lennujaama ümbritsevad tarad ja valvekõnniteed, konteinerite väravad, lennuraja märgid, varuenergiaallikad, pommiohus lennukite parkimiskohad ja rajalõpu ohutusala laiendamine kuuluvad lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 reguleerimisalasse); tuletõrjebrigaad; ning lennuliiklusseaduse (Luftverkehrsgesetz) paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohased lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmed.

| (190) | Komisjon on seisukohal, et lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaseid meetmeid, lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohaseid meetmeid ja tuletõrjebrigaade võib põhimõtteliselt pidada avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud tegevuseks. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon on seisukohal, et lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaseid meetmeid, lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohaseid meetmeid ja tuletõrjebrigaade võib põhimõtteliselt pidada avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud tegevuseks.

| (191) | Puhtalt tööohutusega seotud meetmete puhul on komisjon aga seisukohal, et lennujaama ohutu käitamine on lennujaama käitamisega seotud majandustegevuse tavaline osa (37). Komisjon leiab seoses konkreetsete toimingute ja kulude üksikasjalikuma ülevaatamisega (vt põhjendused 196 ja 197), et lennujaama ohutu käitamise tagamiseks mõeldud meetmete puhul ei ole tegemist avalikes huvides täidetavate ülesannetega. Iga ettevõtja, kes soovib lennujaama käitada, peab tagama selliste rajatiste ohutuse nagu lennurada ja perroonid. |
| --- | --- |

(191)

Puhtalt tööohutusega seotud meetmete puhul on komisjon aga seisukohal, et lennujaama ohutu käitamine on lennujaama käitamisega seotud majandustegevuse tavaline osa (37). Komisjon leiab seoses konkreetsete toimingute ja kulude üksikasjalikuma ülevaatamisega (vt põhjendused 196 ja 197), et lennujaama ohutu käitamise tagamiseks mõeldud meetmete puhul ei ole tegemist avalikes huvides täidetavate ülesannetega. Iga ettevõtja, kes soovib lennujaama käitada, peab tagama selliste rajatiste ohutuse nagu lennurada ja perroonid.

| (192) | Seoses õigusraamistikuga väitis Saksamaa, et ükski õigusakt ei nõua tuletõrjebrigaadidega seotud kulude lennujaama käitaja õlule panemist. Lisaks täheldab komisjon, et tuletõrjebrigaadidega seotud kulude hüvitamine kuulub piirkondlike kohustuste hulka ja need kulud katavad tavaliselt asjaomased piirkondlikud ametiasutused. Kõnealuste kulude korvamine piirdub ainult nende kulude rahastamiseks vajalikuga. |
| --- | --- |

(192)

Seoses õigusraamistikuga väitis Saksamaa, et ükski õigusakt ei nõua tuletõrjebrigaadidega seotud kulude lennujaama käitaja õlule panemist. Lisaks täheldab komisjon, et tuletõrjebrigaadidega seotud kulude hüvitamine kuulub piirkondlike kohustuste hulka ja need kulud katavad tavaliselt asjaomased piirkondlikud ametiasutused. Kõnealuste kulude korvamine piirdub ainult nende kulude rahastamiseks vajalikuga.

| (193) | Seoses lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega sätestatakse lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõikes d, et lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c kohaste meetmetega seotud kulud katab mitmete konkreetsete lennujaamade puhul riik. Kulud on rahastamiskõlblikud lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaselt „tunnustatud lennujaamade” puhul, kui transpordiministeerium on tunnistanud lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmete vajadust julgeolekuga seotud põhjustel ja transpordipoliitika huvide seisukohast (38). Saksamaa lennujaamad, mis ole tunnustatud, ei ole lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste kulude suhtes rahastamiskõlblikud ja peavad põhimõtteliselt lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõikes c sätestatud meetmetega seotud kulud ise rahastama. Need kulud tulenevad lennujaamade käitamisest. Kuna osa lennujaamu peab need kulud ise rahastama ja teised mitte, siis võivad viimased saada eelise, isegi kui juhtimise ja lennuohutuse meetmeid võib pidada mittemajanduslikeks. Komisjon märgib, et Saarbrückeni lennujaam on tunnistatud lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste kulude suhtes rahastamiskõlblikuks. Teised lennujaamad peavad need kulud ise rahastama. Seega annab Saarbrückeni lennujaama lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega seotud kulude rahastamine lennujaamale eelise, isegi kui lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmeid võib pidada mittemajanduslikeks. |
| --- | --- |

(193)

Seoses lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega sätestatakse lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõikes d, et lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c kohaste meetmetega seotud kulud katab mitmete konkreetsete lennujaamade puhul riik. Kulud on rahastamiskõlblikud lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaselt „tunnustatud lennujaamade” puhul, kui transpordiministeerium on tunnistanud lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmete vajadust julgeolekuga seotud põhjustel ja transpordipoliitika huvide seisukohast (38). Saksamaa lennujaamad, mis ole tunnustatud, ei ole lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste kulude suhtes rahastamiskõlblikud ja peavad põhimõtteliselt lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõikes c sätestatud meetmetega seotud kulud ise rahastama. Need kulud tulenevad lennujaamade käitamisest. Kuna osa lennujaamu peab need kulud ise rahastama ja teised mitte, siis võivad viimased saada eelise, isegi kui juhtimise ja lennuohutuse meetmeid võib pidada mittemajanduslikeks. Komisjon märgib, et Saarbrückeni lennujaam on tunnistatud lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste kulude suhtes rahastamiskõlblikuks. Teised lennujaamad peavad need kulud ise rahastama. Seega annab Saarbrückeni lennujaama lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega seotud kulude rahastamine lennujaamale eelise, isegi kui lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmeid võib pidada mittemajanduslikeks.

| (194) | Seoses lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaste meetmetega selgub, et Saksamaa arvates võivad nende meetmetega seotud kõiki kulusid rahastada riigiasutused. Komisjon märgib aga, et lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt võib hüvitada vaid lennuohutuse seaduse paragrahvis 5 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide andmise ja hooldamisega seotud kulusid. Kõik muud kulud peab rahastama lennujaama käitaja. Kui FSBesitzG-le või FSG-le eraldatud riiklik rahastamine vabastas nad kuludest, mida nad oleksid pidanud lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt muidu ise rahastama, siis ei ole see riiklik rahastamine vabastatud liidu riigiabieeskirjade raames läbivaatamisest. |
| --- | --- |

(194)

Seoses lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaste meetmetega selgub, et Saksamaa arvates võivad nende meetmetega seotud kõiki kulusid rahastada riigiasutused. Komisjon märgib aga, et lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt võib hüvitada vaid lennuohutuse seaduse paragrahvis 5 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide andmise ja hooldamisega seotud kulusid. Kõik muud kulud peab rahastama lennujaama käitaja. Kui FSBesitzG-le või FSG-le eraldatud riiklik rahastamine vabastas nad kuludest, mida nad oleksid pidanud lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt muidu ise rahastama, siis ei ole see riiklik rahastamine vabastatud liidu riigiabieeskirjade raames läbivaatamisest.

Järeldus seoses avalikes huvides täidetavate ülesannetega

| (195) | Nende kaalutluste valguses leiab komisjon, et väidetavalt avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud investeerimis- ja tegevuskulude kohta oleks kohane teha konkreetsemad järeldused. |
| --- | --- |

(195)

Nende kaalutluste valguses leiab komisjon, et väidetavalt avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud investeerimis- ja tegevuskulude kohta oleks kohane teha konkreetsemad järeldused.

| (196) | Mis puutub tegevuskuludesse, siis nõustub komisjon sellega, et tuletõrjebrigaadide kulud liigituvad avalikes huvides täidetavate ülesannete täitmise kuludeks, kui nende kulude hüvitamine piirdub rangelt nende tegevuse jaoks vajaliku rahastamisega. Seoses lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaste meetmete kuludega on komisjon seisukohal, et avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks liigituvad ainult need kulud, mille hüvitamiseks on lennujaama käitajal õigus lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 alusel. Seoses lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c punkt 2 kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega, märkides, et Saarbrücken on üks kulude rahastamise suhtes rahastamiskõlblikest lennujaamadest, samas kui teised seda ei ole, on komisjon seisukohal, et lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega seotud tegevuskulude rahastamine annab Saarbrückeni lennujaamale eelise, isegi kui lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmeid võib pidada mittemajanduslikeks. Avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks ei liigitu ka lennujaama käitamise ohutusega seotud tegevuskulud. |
| --- | --- |

(196)

Mis puutub tegevuskuludesse, siis nõustub komisjon sellega, et tuletõrjebrigaadide kulud liigituvad avalikes huvides täidetavate ülesannete täitmise kuludeks, kui nende kulude hüvitamine piirdub rangelt nende tegevuse jaoks vajaliku rahastamisega. Seoses lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaste meetmete kuludega on komisjon seisukohal, et avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks liigituvad ainult need kulud, mille hüvitamiseks on lennujaama käitajal õigus lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 alusel. Seoses lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c punkt 2 kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega, märkides, et Saarbrücken on üks kulude rahastamise suhtes rahastamiskõlblikest lennujaamadest, samas kui teised seda ei ole, on komisjon seisukohal, et lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega seotud tegevuskulude rahastamine annab Saarbrückeni lennujaamale eelise, isegi kui lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmeid võib pidada mittemajanduslikeks. Avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks ei liigitu ka lennujaama käitamise ohutusega seotud tegevuskulud.

| (197) | Seoses ajavahemikus 2000–2012 tehtud investeeringutega nõustub komisjon, et tuletõrjebrigaadidega otseselt seotud investeeringud liigituvad avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks, kui nende kulude hüvitamine piirdub rangelt nende tegevuse jaoks vajaliku rahastamisega. Seoses lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaste meetmetega seotud investeeringutega on komisjon seisukohal, et avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks liigituvad ainult need kulud, mille hüvitamiseks on lennujaama käitajal õigus lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 alusel. Seoses lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega seotud investeeringutega, märkides, et Saarbrücken on üks kulude rahastamise suhtes rahastamiskõlblikest lennujaamadest, on komisjon seisukohal, et lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega seotud investeeringud annavad Saarbrückeni lennujaamale eelise, isegi kui lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmeid võib pidada mittemajanduslikeks. Avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks ei liigitu ka lennujaama käitamise ohutusega seotud investeeringud. See tähendab eelkõige, et investeeringud lennujaama ümbritsevatesse taradesse, lennuraja märkidesse ning rajalõpu ohutusala laiendamisse ei liigitu avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks. |
| --- | --- |

(197)

Seoses ajavahemikus 2000–2012 tehtud investeeringutega nõustub komisjon, et tuletõrjebrigaadidega otseselt seotud investeeringud liigituvad avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks, kui nende kulude hüvitamine piirdub rangelt nende tegevuse jaoks vajaliku rahastamisega. Seoses lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaste meetmetega seotud investeeringutega on komisjon seisukohal, et avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks liigituvad ainult need kulud, mille hüvitamiseks on lennujaama käitajal õigus lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 alusel. Seoses lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike c punkti 2 kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega seotud investeeringutega, märkides, et Saarbrücken on üks kulude rahastamise suhtes rahastamiskõlblikest lennujaamadest, on komisjon seisukohal, et lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d kohaste lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmetega seotud investeeringud annavad Saarbrückeni lennujaamale eelise, isegi kui lennujuhtimise ja lennuohutuse meetmeid võib pidada mittemajanduslikeks. Avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks ei liigitu ka lennujaama käitamise ohutusega seotud investeeringud. See tähendab eelkõige, et investeeringud lennujaama ümbritsevatesse taradesse, lennuraja märkidesse ning rajalõpu ohutusala laiendamisse ei liigitu avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks.

| (198) | Igal juhul ja hoolimata sellest, kas nimetatud kulud liigitatakse õiguslikus mõttes avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks või mitte, on näidatud, et neid peab kehtiva õigusraamistiku kohaselt rahastama lennujaama käitaja. Seega, kui riik need kulud tasub, siis vabastatakse lennujaama käitaja kuludest, mis ta harilikult peaks ise tasuma. |
| --- | --- |

(198)

Igal juhul ja hoolimata sellest, kas nimetatud kulud liigitatakse õiguslikus mõttes avalikes huvides täidetavate ülesannete kuludeks või mitte, on näidatud, et neid peab kehtiva õigusraamistiku kohaselt rahastama lennujaama käitaja. Seega, kui riik need kulud tasub, siis vabastatakse lennujaama käitaja kuludest, mis ta harilikult peaks ise tasuma.

Riigi vahendid ja riigiga seostatavus

| (199) | Selleks et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, peab selle rahastamine toimuma riigi vahenditest ja otsuse meedet toetada peab tegema riik. |
| --- | --- |

(199)

Selleks et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, peab selle rahastamine toimuma riigi vahenditest ja otsuse meedet toetada peab tegema riik.

| (200) | Riigiabi mõiste laieneb igale otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendav asutus talle riigi antud volituste kohaselt (39). ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt on kohalike omavalitsuste vahendid riigi vahendid (40). |
| --- | --- |

(200)

Riigiabi mõiste laieneb igale otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendav asutus talle riigi antud volituste kohaselt (39). ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt on kohalike omavalitsuste vahendid riigi vahendid (40).

| (201) | Vh Saarile tehtud kapitalisüstid tulid otse Saarimaa liidumaa eelarvest ja seega oli tegemist riigi vahenditega. |
| --- | --- |

(201)

Vh Saarile tehtud kapitalisüstid tulid otse Saarimaa liidumaa eelarvest ja seega oli tegemist riigi vahenditega.

| (202) | Seoses FSBesitzG/FSG rahastamisega vh Saari poolt tuleb märkida, et vh Saar ise on täies ulatuses Saarimaa liidumaa omandis ja seega on tegemist riigi osalusega äriühinguga. Seega on vh Saari teostatava FSBesitzG/FSG rahastamise näol tegemist riigi vahendite kaotamisega. Seoses kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu ja selle alusel tehtud ülekannetega märgib komisjon, et põhikiri, mille alusel Saarimaa liidumaa majandusministeerium vh Saari asutas, kannab kuupäeva 7. mai 1996. Samal päeval sõlmiti vh Saari ja FSBesitzG/FSG vahel kasumi ja kahjumi ülekandmise leping. Saksamaa kinnitusel tegutseb vh Saar Saarimaa liidumaa ulatusliku õigusliku ja tegeliku kontrolli all ettevõtja ainsa aktsionärina. Sellega seoses märgib komisjon kõigepealt, et vh Saari aastaaruannete kohaselt võib vh Saarit pidada FSBesitzG/FSGd kontrollivaks äriühinguks (41). Põhikirja kohaselt nimetab Saarimaa valitsus ametisse vh Saari järelevalvenõukogu ja selle nõukogu esimees on liidumaa õhutranspordi eest vastutava ministeeriumi esindaja. Põhikirjas sätestatakse samuti, et üldkoosolek nimetab ametisse direktorite nõukogu, mis koosneb omaniku ehk Saarimaa esindajatest. Põhikirjas sätestatakse ka, et vh Saar pidi sõlmima FSGga juhtimislepingu (42). Selle teabe põhjal on komisjon seisukohal, et vh Saari ja FSBesitzG/FSG kasumi ja kahjumi ülekandmise leping ja selle raames tehtud ülekanded on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(202)

Seoses FSBesitzG/FSG rahastamisega vh Saari poolt tuleb märkida, et vh Saar ise on täies ulatuses Saarimaa liidumaa omandis ja seega on tegemist riigi osalusega äriühinguga. Seega on vh Saari teostatava FSBesitzG/FSG rahastamise näol tegemist riigi vahendite kaotamisega. Seoses kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu ja selle alusel tehtud ülekannetega märgib komisjon, et põhikiri, mille alusel Saarimaa liidumaa majandusministeerium vh Saari asutas, kannab kuupäeva 7. mai 1996. Samal päeval sõlmiti vh Saari ja FSBesitzG/FSG vahel kasumi ja kahjumi ülekandmise leping. Saksamaa kinnitusel tegutseb vh Saar Saarimaa liidumaa ulatusliku õigusliku ja tegeliku kontrolli all ettevõtja ainsa aktsionärina. Sellega seoses märgib komisjon kõigepealt, et vh Saari aastaaruannete kohaselt võib vh Saarit pidada FSBesitzG/FSGd kontrollivaks äriühinguks (41). Põhikirja kohaselt nimetab Saarimaa valitsus ametisse vh Saari järelevalvenõukogu ja selle nõukogu esimees on liidumaa õhutranspordi eest vastutava ministeeriumi esindaja. Põhikirjas sätestatakse samuti, et üldkoosolek nimetab ametisse direktorite nõukogu, mis koosneb omaniku ehk Saarimaa esindajatest. Põhikirjas sätestatakse ka, et vh Saar pidi sõlmima FSGga juhtimislepingu (42). Selle teabe põhjal on komisjon seisukohal, et vh Saari ja FSBesitzG/FSG kasumi ja kahjumi ülekandmise leping ja selle raames tehtud ülekanded on seostatavad riigiga.

Majanduslik eelis

| (203) | Saksamaa kinnitas, et vh Saar kasutab talle antud riiklikke vahendeid oma FSBesitzG/FSGga sõlmitud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks ehk vh Saar annab kõik vahendid edasi FSBesitzG/FSG-le. Kuna vh Saar on seega vaid vahendaja, kelle kaudu rahalised vahendid riigilt FSBesitzG/FSG-le antakse, siis ei saa vh Saari puhul eeldada, et ta ise saab majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(203)

Saksamaa kinnitas, et vh Saar kasutab talle antud riiklikke vahendeid oma FSBesitzG/FSGga sõlmitud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks ehk vh Saar annab kõik vahendid edasi FSBesitzG/FSG-le. Kuna vh Saar on seega vaid vahendaja, kelle kaudu rahalised vahendid riigilt FSBesitzG/FSG-le antakse, siis ei saa vh Saari puhul eeldada, et ta ise saab majandusliku eelise.

FSBesitzG/FSG: turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja

| (204) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (43). Oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale ning mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (44). Eelis on antud iga kord, kui ettevõtja finantsseisund on riigi sekkumise tagajärjel paranenud. |
| --- | --- |

(204)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (43). Oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale ning mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (44). Eelis on antud iga kord, kui ettevõtja finantsseisund on riigi sekkumise tagajärjel paranenud.

| (205) | Komisjon meenutab seejärel, et „riigiabiks ei saa kvalifitseerida kapitali, mille riik on otseselt või kaudselt andnud ettevõtja käsutusse tavapärastele turutingimustele vastavatel asjaoludel” (45). Antud juhul peab komisjon selle kindlaksmääramiseks, kas Saarbrückeni lennujaama riiklik rahastamine andis FSBesitzG/FSG-le eelise, mida ei oleks tavapärastes turutingimustes saadud, võrdlema rahastamist pakkuvate riiklike aktsionäride ja pikaajalistest kasumiväljavaadetest lähtuva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumist (46). |
| --- | --- |

(205)

Komisjon meenutab seejärel, et „riigiabiks ei saa kvalifitseerida kapitali, mille riik on otseselt või kaudselt andnud ettevõtja käsutusse tavapärastele turutingimustele vastavatel asjaoludel” (45). Antud juhul peab komisjon selle kindlaksmääramiseks, kas Saarbrückeni lennujaama riiklik rahastamine andis FSBesitzG/FSG-le eelise, mida ei oleks tavapärastes turutingimustes saadud, võrdlema rahastamist pakkuvate riiklike aktsionäride ja pikaajalistest kasumiväljavaadetest lähtuva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumist (46).

| (206) | Hindamises tuleks kõrvale jätta kõik lennujaama piirkonna majandusele positiivsed tagajärjed, kuna kohus on selgitanud, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel on asjakohane küsimus, kas „eraaktsionär, arvestades kasumi saamise tõenäosust ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja tööstusharu kaalutlused, sooviks samadel tingimustel osalust kõnealuses kapitalis” (47). |
| --- | --- |

(206)

Hindamises tuleks kõrvale jätta kõik lennujaama piirkonna majandusele positiivsed tagajärjed, kuna kohus on selgitanud, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel on asjakohane küsimus, kas „eraaktsionär, arvestades kasumi saamise tõenäosust ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja tööstusharu kaalutlused, sooviks samadel tingimustel osalust kõnealuses kapitalis” (47).

| (207) | Stardust Marine’i kohtuasjas sätestas kohus, et „uurimaks seda, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku ratsionaalsust ja seega hoiduda hinnangust, mis põhineb hilisemal olukorral” (48). |
| --- | --- |

(207)

Stardust Marine’i kohtuasjas sätestas kohus, et „uurimaks seda, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku ratsionaalsust ja seega hoiduda hinnangust, mis põhineb hilisemal olukorral” (48).

| (208) | Lisaks otsustas kohus EDFi kohtuasjas, et, „kui majandushinnangud koostatakse pärast selle eelise andmist, ei piisa asjaomase liikmesriigi tehtud investeeringu tegeliku kasumlikkuse tagantjärgi tuvastamisest või tegelikult kasutatud menetluse valiku hilisemast põhjendamisest, selleks et tõendada, et liikmesriik tegi enne eelise andmist või eelise andmise ajal niisuguse otsuse aktsionärina” (49). |
| --- | --- |

(208)

Lisaks otsustas kohus EDFi kohtuasjas, et, „kui majandushinnangud koostatakse pärast selle eelise andmist, ei piisa asjaomase liikmesriigi tehtud investeeringu tegeliku kasumlikkuse tagantjärgi tuvastamisest või tegelikult kasutatud menetluse valiku hilisemast põhjendamisest, selleks et tõendada, et liikmesriik tegi enne eelise andmist või eelise andmise ajal niisuguse otsuse aktsionärina” (49).

| (209) | Et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet rakendada, peab komisjon asetama end aega, mil konkreetne meetmete rahastamise otsus vastu võeti. Komisjon peab oma hinnangus samuti tuginema teabele ja eeldustele, mis olid kohalikele omavalitsustele kättesaadavad kõnealuste meetmete rahastamise korraldust käsitleva otsuse vastuvõtmise ajal. |
| --- | --- |

(209)

Et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet rakendada, peab komisjon asetama end aega, mil konkreetne meetmete rahastamise otsus vastu võeti. Komisjon peab oma hinnangus samuti tuginema teabele ja eeldustele, mis olid kohalikele omavalitsustele kättesaadavad kõnealuste meetmete rahastamise korraldust käsitleva otsuse vastuvõtmise ajal.

| (210) | Komisjon võtab teadmiseks Saksamaa väite, et Saarimaa liidumaa huvi, kes Saarbrückeni lennujaama omab ja rahastab, ei ole suunatud investeerimistulule, vaid ta näeb rahastamist pigem olevat seotud põhitaristu pakkumisega. Saksamaa väitel ei ole sel põhjusel olemas ka lennujaama võimaliku sulgemise kulude analüüsi. Komisjon täheldab seejärel, et lennujaam on alates 2000. aastat kannatanud suureneva kahjumi käes ja et positiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasumit, aga mitte üleüldist positiivset tulemust, on oodata alles 2020. aastaks. Nende kaalutluste valguses ei saa FSBesitzG/FSG riiklikku rahastamist pidada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon võtab teadmiseks Saksamaa väite, et Saarimaa liidumaa huvi, kes Saarbrückeni lennujaama omab ja rahastab, ei ole suunatud investeerimistulule, vaid ta näeb rahastamist pigem olevat seotud põhitaristu pakkumisega. Saksamaa väitel ei ole sel põhjusel olemas ka lennujaama võimaliku sulgemise kulude analüüsi. Komisjon täheldab seejärel, et lennujaam on alates 2000. aastat kannatanud suureneva kahjumi käes ja et positiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasumit, aga mitte üleüldist positiivset tulemust, on oodata alles 2020. aastaks. Nende kaalutluste valguses ei saa FSBesitzG/FSG riiklikku rahastamist pidada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas olevaks.

FSBesitzG/FSG: üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstav hüvitis

| (211) | Saksamaa on väitnud, et käesoleval juhul kujutab riiklik rahastamine endast üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstavat hüvitist, mis ei too kaasa majanduslikku eelist. Euroopa Kohtu Altmarki kohtupraktika (50) kohaselt ei anna üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstav hüvitis majanduslikku eelist, kui neli kumulatiivset tingimust on täidetud.






  a) | Esiteks peab hüvitist saav ettevõtja olema tegelikult vastutav avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud (Altmarki esimene kriteerium). |
| --- | --- | --- |

(211)

Saksamaa on väitnud, et käesoleval juhul kujutab riiklik rahastamine endast üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstavat hüvitist, mis ei too kaasa majanduslikku eelist. Euroopa Kohtu Altmarki kohtupraktika (50) kohaselt ei anna üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstav hüvitis majanduslikku eelist, kui neli kumulatiivset tingimust on täidetud.

a)

Esiteks peab hüvitist saav ettevõtja olema tegelikult vastutav avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud (Altmarki esimene kriteerium).

| b) | Teiseks peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud näitajad, mille alusel hüvitis arvutatakse (Altmarki teine kriteerium). |
| --- | --- |

b)

Teiseks peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud näitajad, mille alusel hüvitis arvutatakse (Altmarki teine kriteerium).

| c) | Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit (Altmarki kolmas kriteerium). |
| --- | --- |

c)

Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit (Altmarki kolmas kriteerium).

| d) | Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate teenuse osutamise vahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (Altmarki neljas kriteerium). |
| --- | --- |

d)

Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate teenuse osutamise vahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (Altmarki neljas kriteerium).

| (212) | Altmarki neljanda kriteeriumi kohaselt peab hüvitise summa kindlaks määrama riigihankemenetluse raames või keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja tavakulude analüüsi alusel. Saarbrückeni lennujaama puhul ei korraldatud käitamiseks hanget, vaid usaldati see riigiomandis FSBesitzG/FSG-le. Hüvitise summat ei määratud kindlaks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja tavakulude analüüsi alusel. Rahastamise tingimused olid ja on sellised, et igasugune FSBesitzG/FSG toodetud kahjum kaetakse riigi vahenditest, sõltumata sellest, kas nimetatud kahjum vastab kuludele, mis oleks võinud tekkida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjal. |
| --- | --- |

(212)

Altmarki neljanda kriteeriumi kohaselt peab hüvitise summa kindlaks määrama riigihankemenetluse raames või keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja tavakulude analüüsi alusel. Saarbrückeni lennujaama puhul ei korraldatud käitamiseks hanget, vaid usaldati see riigiomandis FSBesitzG/FSG-le. Hüvitise summat ei määratud kindlaks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja tavakulude analüüsi alusel. Rahastamise tingimused olid ja on sellised, et igasugune FSBesitzG/FSG toodetud kahjum kaetakse riigi vahenditest, sõltumata sellest, kas nimetatud kahjum vastab kuludele, mis oleks võinud tekkida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjal.

| (213) | Altmarki neljanda kriteeriumi täitmiseks ei piisa sellest, et Saarimaa liidumaa ametiasutused, kellel olid ainsa aktsionärina laialdased järelevalve- ja kontrollivolitused, tagasid väidetavalt vahendite tõhusa kasutamise. Kuigi Saksamaa kinnitab, et puudujäägist kaeti ainult tõhusa tegevuse tagajärjel tekkinud kulud, siis kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingus sellist piirangut ei sätestata, selles on pigem kirjas, et kaetakse mis tahes tekkinud kahjum. |
| --- | --- |

(213)

Altmarki neljanda kriteeriumi täitmiseks ei piisa sellest, et Saarimaa liidumaa ametiasutused, kellel olid ainsa aktsionärina laialdased järelevalve- ja kontrollivolitused, tagasid väidetavalt vahendite tõhusa kasutamise. Kuigi Saksamaa kinnitab, et puudujäägist kaeti ainult tõhusa tegevuse tagajärjel tekkinud kulud, siis kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingus sellist piirangut ei sätestata, selles on pigem kirjas, et kaetakse mis tahes tekkinud kahjum.

| (214) | Ei piisa ka Saarbrückeni lennujaama võrdlemisest teiste muudes valdkondades tegutsevate riigiomandis ettevõtjatega, kuna lennujaama käitamise tõhususe osas ei ole võimalik sel viisil mingeid järeldusi teha. Saksamaa sõnul ei püütud võrrelda ka teiste lennujaamadega, kuna oldi seisukohal, et piirkondlikud lennujaamad erinevad oma kulude ja tulude osas sedavõrd suurel määral, et võrdlusel ei oleks mõtet. |
| --- | --- |

(214)

Ei piisa ka Saarbrückeni lennujaama võrdlemisest teiste muudes valdkondades tegutsevate riigiomandis ettevõtjatega, kuna lennujaama käitamise tõhususe osas ei ole võimalik sel viisil mingeid järeldusi teha. Saksamaa sõnul ei püütud võrrelda ka teiste lennujaamadega, kuna oldi seisukohal, et piirkondlikud lennujaamad erinevad oma kulude ja tulude osas sedavõrd suurel määral, et võrdlusel ei oleks mõtet.

| (215) | Oma lõppanalüüsis toetub Saksamaa peamiselt oma kaalutlustele, et puuduvad igasugused viited sellele, et Saarbrückeni lennujaam ei oleks olnud tõhus. Ta kinnitas, et komisjon on osaliselt nõustunud sellega, et Altmarki neljanda kriteeriumi täitmiseks piisab viidete puudumisest ebatõhususele. Komisjon märgib aga, et otsus, millele Saksamaa viitab, ei toetu mingil juhul ainult ebatõhususe viidete puudumisele. Konkreetsel juhul viitas komisjon eri põhjustele, miks Altmarki neljas kriteerium ei ole täidetud, ja rõhutas, et pidas silmas „käesoleva juhtumi nii õiguslikke kui faktilisi piiranguid” (51). |
| --- | --- |

(215)

Oma lõppanalüüsis toetub Saksamaa peamiselt oma kaalutlustele, et puuduvad igasugused viited sellele, et Saarbrückeni lennujaam ei oleks olnud tõhus. Ta kinnitas, et komisjon on osaliselt nõustunud sellega, et Altmarki neljanda kriteeriumi täitmiseks piisab viidete puudumisest ebatõhususele. Komisjon märgib aga, et otsus, millele Saksamaa viitab, ei toetu mingil juhul ainult ebatõhususe viidete puudumisele. Konkreetsel juhul viitas komisjon eri põhjustele, miks Altmarki neljas kriteerium ei ole täidetud, ja rõhutas, et pidas silmas „käesoleva juhtumi nii õiguslikke kui faktilisi piiranguid” (51).

| (216) | Komisjon leiab seega, et käesoleval juhul ei ole Altmarki neljas kriteerium täidetud. Kuna Altmarki neli kriteeriumi on rangelt kumulatiivsed, siis ei ole teiste kriteeriumidega kooskõla hindamine enam vajalik. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon leiab seega, et käesoleval juhul ei ole Altmarki neljas kriteerium täidetud. Kuna Altmarki neli kriteeriumi on rangelt kumulatiivsed, siis ei ole teiste kriteeriumidega kooskõla hindamine enam vajalik.

Valikulisus

| (217) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 käsitatakse meedet ainult siis riigiabina, kui eelistatakse „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Käesoleval juhul märgib komisjon, et riiklikust rahastamisest saab kasu ainult FSBesitzG/FSG. Seega on selgelt tegemist valikulise rahastamisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(217)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 käsitatakse meedet ainult siis riigiabina, kui eelistatakse „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Käesoleval juhul märgib komisjon, et riiklikust rahastamisest saab kasu ainult FSBesitzG/FSG. Seega on selgelt tegemist valikulise rahastamisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine

| (218) | Liikmesriigi antav abi mõjutab liidusisest kaubandust, kui see parandab ettevõtja seisundit võrreldes tema siseturu konkurentidega (52). Kõnealuse meetmega antav majanduslik eelis tugevdab lennujaama käitaja majanduslikku seisundit, sest lennujaama käitaja saab alustada äritegevust ilma investeerimis- ja tegevuskulusid tasumata. |
| --- | --- |

(218)

Liikmesriigi antav abi mõjutab liidusisest kaubandust, kui see parandab ettevõtja seisundit võrreldes tema siseturu konkurentidega (52). Kõnealuse meetmega antav majanduslik eelis tugevdab lennujaama käitaja majanduslikku seisundit, sest lennujaama käitaja saab alustada äritegevust ilma investeerimis- ja tegevuskulusid tasumata.

| (219) | Nagu on hinnatud põhjendustes 178 jj, on lennujaama käitamine majandustegevus. Ühelt poolt on olemas konkurents lennujaamade vahel lennuettevõtjate ja asjaomase lennuliikluse (reisijate- ja kaubavedu) ligimeelitamiseks ja teiselt poolt lennujaamade käitajate vahel, kes võivad omavahel konkureerida konkreetse lennujaama käitamise õiguse nimel. Lisaks võivad lennujaamad, kes ei asu samas teeninduspiirkonnas ja asuvad isegi eri liikmesriikides, omavahel konkureerida, eelkõige odavlennuettevõtjate ja tellimuslendude teostajate ligimeelitamisel. |
| --- | --- |

(219)

Nagu on hinnatud põhjendustes 178 jj, on lennujaama käitamine majandustegevus. Ühelt poolt on olemas konkurents lennujaamade vahel lennuettevõtjate ja asjaomase lennuliikluse (reisijate- ja kaubavedu) ligimeelitamiseks ja teiselt poolt lennujaamade käitajate vahel, kes võivad omavahel konkureerida konkreetse lennujaama käitamise õiguse nimel. Lisaks võivad lennujaamad, kes ei asu samas teeninduspiirkonnas ja asuvad isegi eri liikmesriikides, omavahel konkureerida, eelkõige odavlennuettevõtjate ja tellimuslendude teostajate ligimeelitamisel.

| (220) | Nagu on osutatud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 40 ja kinnitatud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 45, ei ole isegi väikeseid lennujaamu võimalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(220)

Nagu on osutatud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 40 ja kinnitatud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 45, ei ole isegi väikeseid lennujaamu võimalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalast välja jätta.

| (221) | Saarbrückeni lennujaam teenindab praegu umbes 4 25  000 reisijat aastas ja on teenindanud minevikus ligi 5 20  000 reisijat aastas. Saksamaa prognooside kohaselt oodatakse reisijate arvu kasvu 2020. aastaks kuni [...] reisijani aastas. Nagu on märgitud põhjenduses 16, asub lennujaam Zweibrückeni lennujaama vahetus läheduses (39 kilomeetrit) ja kahetunnise autosõidu kaugusel kuuest teisest lennujaamast. Saksamaa esitatud andmete kohaselt pärineb [alla 14 %] Saarbrückeni lennujaama reisijatest mõnest teisest liikmesriigist. Nende asjaolude valguses on komisjon seisukohal, et FSBesitzG/FSG riiklik rahastamine moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ning selles peitub vähemalt võimalik mõju liikmesriikide kaubandusele. |
| --- | --- |

(221)

Saarbrückeni lennujaam teenindab praegu umbes 4 25  000 reisijat aastas ja on teenindanud minevikus ligi 5 20  000 reisijat aastas. Saksamaa prognooside kohaselt oodatakse reisijate arvu kasvu 2020. aastaks kuni [...] reisijani aastas. Nagu on märgitud põhjenduses 16, asub lennujaam Zweibrückeni lennujaama vahetus läheduses (39 kilomeetrit) ja kahetunnise autosõidu kaugusel kuuest teisest lennujaamast. Saksamaa esitatud andmete kohaselt pärineb [alla 14 %] Saarbrückeni lennujaama reisijatest mõnest teisest liikmesriigist. Nende asjaolude valguses on komisjon seisukohal, et FSBesitzG/FSG riiklik rahastamine moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ning selles peitub vähemalt võimalik mõju liikmesriikide kaubandusele.

| (222) | Lisaks neile üldistele kaalutlustele on komisjon seisukohal, et Saarbrückeni lennujaam on või vähemalt oli Zweibrückeni lennujaamaga otseses konkurentsis. Esiteks tuleb märkida, et Saarbrückeni endine suurim klient TUIFly lahkus 2007. aastal Saarbrückeni lennujaamast ja läks Zweibrückenisse. Teiseks pakkusid pikka aega (umbes neli aastat) Berliini lende paralleelselt nii Zweibrückeni (Germanwings) kui ka Saarbrückeni lennujaam (Air Berlin ja Luxair), näidates seega konkurentsi olemasolu nii lennujaamade kui lennuettevõtjate vahel (53). |
| --- | --- |

(222)

Lisaks neile üldistele kaalutlustele on komisjon seisukohal, et Saarbrückeni lennujaam on või vähemalt oli Zweibrückeni lennujaamaga otseses konkurentsis. Esiteks tuleb märkida, et Saarbrückeni endine suurim klient TUIFly lahkus 2007. aastal Saarbrückeni lennujaamast ja läks Zweibrückenisse. Teiseks pakkusid pikka aega (umbes neli aastat) Berliini lende paralleelselt nii Zweibrückeni (Germanwings) kui ka Saarbrückeni lennujaam (Air Berlin ja Luxair), näidates seega konkurentsi olemasolu nii lennujaamade kui lennuettevõtjate vahel (53).

| (223) | Lisaks neile viidetele Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade vahelise konkurentsi kohta, on samuti ilmne, et hoolimata Saksamaa ametlikust teatest, et kaks lennujaama ei ole end ise kunagi otseses konkurentsis olevaks pidanud, on Rheinland-Pfalzi liidumaa ametnikud selgelt märganud konkurentsi olemasolu. Kahes 2003. aastal Rheinland-Pfalzi liidumaa valitsuses kirjutatud siseteates kaitsesid teadete autorid seisukohta, et sel ajal ei olnud Zweibrückeni ja Saarbrückeni lennujaamade koostöö võimalik/mõistlik. Ühes teates selgitati pigem, et niikaua, kui Fraport AG (54) on Saarbrückeni lennujaamaga seotud, saab kahe lennujaama vahel olla vaid konkureeriv suhe (55). Edasi selgitati teadetes, et Rheinland-Pfalzi liidumaa seisukohast on oodata, et selles konkurentsis jääb pikas perspektiivis peale Zweibrückeni lennujaam (56). Need avaldused näitavad, et vähemalt 2003. aastal olid kaks lennujaama konkureerivates suhetes. |
| --- | --- |

(223)

Lisaks neile viidetele Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade vahelise konkurentsi kohta, on samuti ilmne, et hoolimata Saksamaa ametlikust teatest, et kaks lennujaama ei ole end ise kunagi otseses konkurentsis olevaks pidanud, on Rheinland-Pfalzi liidumaa ametnikud selgelt märganud konkurentsi olemasolu. Kahes 2003. aastal Rheinland-Pfalzi liidumaa valitsuses kirjutatud siseteates kaitsesid teadete autorid seisukohta, et sel ajal ei olnud Zweibrückeni ja Saarbrückeni lennujaamade koostöö võimalik/mõistlik. Ühes teates selgitati pigem, et niikaua, kui Fraport AG (54) on Saarbrückeni lennujaamaga seotud, saab kahe lennujaama vahel olla vaid konkureeriv suhe (55). Edasi selgitati teadetes, et Rheinland-Pfalzi liidumaa seisukohast on oodata, et selles konkurentsis jääb pikas perspektiivis peale Zweibrückeni lennujaam (56). Need avaldused näitavad, et vähemalt 2003. aastal olid kaks lennujaama konkureerivates suhetes.

| (224) | Saksamaa asub seisukohale, et 2005. aasta lennundussuuniste punkti 39 kohaselt jääb väikestele piirkondlikele lennujaamadele eraldatava riikliku toetuse „mõju konkurentsi moonutamiseks ning kaubanduse mõjutamiseks vastupidiselt ühisele huvile väheseks”. Ta teatab samuti, et konkurents teiste lennujaamadega on piiratud hulga aspektidega, nagu ärimudel, suurus ja kaugus. Igasugune konkurentsi moonutamine või kaubanduse mõjutamine on igal juhul minimaalne. |
| --- | --- |

(224)

Saksamaa asub seisukohale, et 2005. aasta lennundussuuniste punkti 39 kohaselt jääb väikestele piirkondlikele lennujaamadele eraldatava riikliku toetuse „mõju konkurentsi moonutamiseks ning kaubanduse mõjutamiseks vastupidiselt ühisele huvile väheseks”. Ta teatab samuti, et konkurents teiste lennujaamadega on piiratud hulga aspektidega, nagu ärimudel, suurus ja kaugus. Igasugune konkurentsi moonutamine või kaubanduse mõjutamine on igal juhul minimaalne.

| (225) | Komisjon on siiski seisukohal, et põhjendustes 221–223 kirjeldatud asjaolud näitavad vähemalt võimaliku konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise olemasolu. Komisjon rõhutab, et riigiabi määratluses ei nõuta, et konkurentsi moonutamine või kaubanduse mõjutamine oleks oluline või materiaalne, kuigi ta on seisukohal, et Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade lähedust ja nende otsest konkureerivat suhet silmas pidades (nagu eespool osutatud) on see nii. |
| --- | --- |

(225)

Komisjon on siiski seisukohal, et põhjendustes 221–223 kirjeldatud asjaolud näitavad vähemalt võimaliku konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise olemasolu. Komisjon rõhutab, et riigiabi määratluses ei nõuta, et konkurentsi moonutamine või kaubanduse mõjutamine oleks oluline või materiaalne, kuigi ta on seisukohal, et Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade lähedust ja nende otsest konkureerivat suhet silmas pidades (nagu eespool osutatud) on see nii.

| (226) | Saarbrückenist väljub rahvusvahelisi lende sihtkohtadesse nagu Mallorca või Ankara või muud puhkusesihtkohad. Saarbrückeni lennurada on piisavalt pikk (2  000 m) ja võimaldab lennuettevõtjatel teenindada keskmise pikkusega vahemaade taga asuvaid rahvusvahelisi sihtkohti. |
| --- | --- |

(226)

Saarbrückenist väljub rahvusvahelisi lende sihtkohtadesse nagu Mallorca või Ankara või muud puhkusesihtkohad. Saarbrückeni lennurada on piisavalt pikk (2  000 m) ja võimaldab lennuettevõtjatel teenindada keskmise pikkusega vahemaade taga asuvaid rahvusvahelisi sihtkohti.

| (227) | Selle taustal tuleb FSBesitzG/FSG-le antud riiklikku rahastamist käsitada konkurentsi moonutava ja kaubandust mõjutavana. |
| --- | --- |

(227)

Selle taustal tuleb FSBesitzG/FSG-le antud riiklikku rahastamist käsitada konkurentsi moonutava ja kaubandust mõjutavana.

5.1.2.   OLEMASOLEV ABI JA UUS ABI

| (228) | Komisjon meenutab, et abimeede kujutab endast olemasolevat abi nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (57) artikli 1 lõike b punkti v tähenduses, kui on võimalik tõestada, et ajal, mil abimeede kehtestati, ei olnud tegemist riigiabiga, aga see muutus hiljem ühisturu arenedes abiks, ilma et liikmesriik oleks seda muutnud. Saksamaa väidab, et FSBesitzG/FSG ja vh Saari kasumi ja kahjumi ülekandmise leping, mis oli aastase puudujäägi katmise alus ja mida peeti riigiabiks, sõlmiti siis, kui lennujaamade riiklikku rahastamist ei peetud veel riigiabiks, ning seda ei ole sellest ajast muudetud. |
| --- | --- |

(228)

Komisjon meenutab, et abimeede kujutab endast olemasolevat abi nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (57) artikli 1 lõike b punkti v tähenduses, kui on võimalik tõestada, et ajal, mil abimeede kehtestati, ei olnud tegemist riigiabiga, aga see muutus hiljem ühisturu arenedes abiks, ilma et liikmesriik oleks seda muutnud. Saksamaa väidab, et FSBesitzG/FSG ja vh Saari kasumi ja kahjumi ülekandmise leping, mis oli aastase puudujäägi katmise alus ja mida peeti riigiabiks, sõlmiti siis, kui lennujaamade riiklikku rahastamist ei peetud veel riigiabiks, ning seda ei ole sellest ajast muudetud.

| (229) | Komisjon meenutab, et lennundussektori turujõudude järkjärguline areng ei luba kindlaks määrata täpset kuupäeva, millest alates oleks tulnud lennujaama käitamist kahtlusteta pidada majandustegevuseks. Nagu on nimetatud põhjenduses 180, tuleb Aéroports de Paris’ otsuse kuupäevast (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu käitamist ja rajamist riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana. |
| --- | --- |

(229)

Komisjon meenutab, et lennundussektori turujõudude järkjärguline areng ei luba kindlaks määrata täpset kuupäeva, millest alates oleks tulnud lennujaama käitamist kahtlusteta pidada majandustegevuseks. Nagu on nimetatud põhjenduses 180, tuleb Aéroports de Paris’ otsuse kuupäevast (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu käitamist ja rajamist riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana.

| (230) | Samas võivad ametiasutused enne Aéroports de Paris’ otsust valitsenud ebakindluse tõttu õiguspäraselt olla seisukohal, et lennujaamataristu rahastamine ei kujutanud endast riigiabi. Järelikult ei saa komisjon riigiabieeskirjade alusel nüüd seada kahtluse alla rahastamismeetmeid, mis on võetud enne otsust kohtuasjas Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(230)

Samas võivad ametiasutused enne Aéroports de Paris’ otsust valitsenud ebakindluse tõttu õiguspäraselt olla seisukohal, et lennujaamataristu rahastamine ei kujutanud endast riigiabi. Järelikult ei saa komisjon riigiabieeskirjade alusel nüüd seada kahtluse alla rahastamismeetmeid, mis on võetud enne otsust kohtuasjas Aéroports de Paris.

| (231) | Sellest lähtuvalt ei olnud enne otsust kohtuasjas Aéroports de Paris lennujaama käitajatele eraldatud riigiabi meetmete puhul nende kehtestamise hetkel tegemist riigiabiga ja neist sai alates 12. detsembrist 2000 olemasolev abi. |
| --- | --- |

(231)

Sellest lähtuvalt ei olnud enne otsust kohtuasjas Aéroports de Paris lennujaama käitajatele eraldatud riigiabi meetmete puhul nende kehtestamise hetkel tegemist riigiabiga ja neist sai alates 12. detsembrist 2000 olemasolev abi.

| (232) | Käesoleval juhul sõlmiti FSBesitzG/FSG ja vh Saari vaheline kasumi ja kahjumi ülekandmise leping (mille alusel tehti üksikuid kapitalisüste) 1996. aastal ja Saksamaa väitel ei ole seda sellest ajast muudetud. Seega võib eeldada, et alates 2000. aastast on lepingust tuleneva iga-aastase riikliku rahastamise näol tegemist olemasoleva abiga. |
| --- | --- |

(232)

Käesoleval juhul sõlmiti FSBesitzG/FSG ja vh Saari vaheline kasumi ja kahjumi ülekandmise leping (mille alusel tehti üksikuid kapitalisüste) 1996. aastal ja Saksamaa väitel ei ole seda sellest ajast muudetud. Seega võib eeldada, et alates 2000. aastast on lepingust tuleneva iga-aastase riikliku rahastamise näol tegemist olemasoleva abiga.

| (233) | Komisjon jääb aga ikkagi seisukohale, et olemasolevast abist sai 1. juunil 2007 uus abi. 2005. aasta lennundussuuniste punktis 83 ja ELi toimimise lepingu praeguse artikli 108 lõike 1 kohaselt pakkus komisjon liikmesriikidele asjakohaseid meetmeid, paludes neil kõik oma käesolevate suunistega hõlmatud riigiabiga seotud olemasolevad kavad viia kõnealuste suunistega kooskõlla hiljemalt 1. juuniks 2007. Liikmesriikidel paluti oma nõusolek kinnitada kirjalikult. Kui liikmesriik oma kohustusi ei täida, siis muutub olemasolev abi pärast asjakohastes meetmetes sätestatud kuupäeva õigusvastaseks ja see tuleb sisse nõuda. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon jääb aga ikkagi seisukohale, et olemasolevast abist sai 1. juunil 2007 uus abi. 2005. aasta lennundussuuniste punktis 83 ja ELi toimimise lepingu praeguse artikli 108 lõike 1 kohaselt pakkus komisjon liikmesriikidele asjakohaseid meetmeid, paludes neil kõik oma käesolevate suunistega hõlmatud riigiabiga seotud olemasolevad kavad viia kõnealuste suunistega kooskõlla hiljemalt 1. juuniks 2007. Liikmesriikidel paluti oma nõusolek kinnitada kirjalikult. Kui liikmesriik oma kohustusi ei täida, siis muutub olemasolev abi pärast asjakohastes meetmetes sätestatud kuupäeva õigusvastaseks ja see tuleb sisse nõuda.

| (234) | Saksamaa kiitis asjakohased meetmed heaks 30. mai 2006. aasta kirjaga. Eeldades, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepinguga kehtestati abikava, mis võimaldas aja jooksul korduvaid abimakseid teha, pidi Saksamaa tagama, et abi oleks hiljemalt 1. juuniks 2007 kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistega. Alates sellest kuupäevast ei olnud FSBesitzG/FSG riikliku rahastamise näol enam tegemist olemasoleva abiga. |
| --- | --- |

(234)

Saksamaa kiitis asjakohased meetmed heaks 30. mai 2006. aasta kirjaga. Eeldades, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepinguga kehtestati abikava, mis võimaldas aja jooksul korduvaid abimakseid teha, pidi Saksamaa tagama, et abi oleks hiljemalt 1. juuniks 2007 kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistega. Alates sellest kuupäevast ei olnud FSBesitzG/FSG riikliku rahastamise näol enam tegemist olemasoleva abiga.

5.1.3.   KOKKUVÕTE

| (235) | Seoses põhjendustes 176–225 toodud argumentidega on komisjon seisukohal, et FSBesitzG/FSG-le ajavahemikus 2000–2012 (vt tabelites 3 ja 4 kirjeldatud finantsandmed) aasta puudujäägi katmiseks võimaldatud riikliku rahastamise puhul oli tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses niivõrd, kuivõrd see puudutas avalikes huvides täidetavate ülesannete välist tegevust, ja seega on alates 1. juunist 2007 tegemist uue abiga. |
| --- | --- |

(235)

Seoses põhjendustes 176–225 toodud argumentidega on komisjon seisukohal, et FSBesitzG/FSG-le ajavahemikus 2000–2012 (vt tabelites 3 ja 4 kirjeldatud finantsandmed) aasta puudujäägi katmiseks võimaldatud riikliku rahastamise puhul oli tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses niivõrd, kuivõrd see puudutas avalikes huvides täidetavate ülesannete välist tegevust, ja seega on alates 1. juunist 2007 tegemist uue abiga.

| (236) | Komisjon on seisukohal, eelkõige seoses põhjenduses 203 toodud argumentidega, et vh Saarile tehtud kapitalisüstid ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna vh Saar andis kõik saadud riigi vahendid edasi ja seega ei saanud ta ise mingit majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(236)

Komisjon on seisukohal, eelkõige seoses põhjenduses 203 toodud argumentidega, et vh Saarile tehtud kapitalisüstid ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna vh Saar andis kõik saadud riigi vahendid edasi ja seega ei saanud ta ise mingit majanduslikku eelist.

5.1.4.   ABI ÕIGUSPÄRASUS

| (237) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on vastu võetud lõplik otsus. |
| --- | --- |

(237)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on vastu võetud lõplik otsus.

| (238) | Kuna riiklikud vahendid on juba FSBesitzG/FSG käsutusse antud, siis on komisjon seisukohal, et Saksamaa ei ole kinni pidanud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud keelust (58). |
| --- | --- |

(238)

Kuna riiklikud vahendid on juba FSBesitzG/FSG käsutusse antud, siis on komisjon seisukohal, et Saksamaa ei ole kinni pidanud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud keelust (58).

5.1.5.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

5.1.5.1.   
  2014. ja 2005. aasta lennundussuuniste kohaldatavus

| (239) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 nähakse ette mitu erandit lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldeeskirjast, et riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv. Kõnealust abi, mida saab hinnata vaid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, milles sätestatakse, et: „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”, võib siseturuga kokkusobivaks pidada. |
| --- | --- |

(239)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 nähakse ette mitu erandit lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldeeskirjast, et riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv. Kõnealust abi, mida saab hinnata vaid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, milles sätestatakse, et: „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”, võib siseturuga kokkusobivaks pidada.

| (240) | Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised aluse, mille põhjal võib lennujaamade abi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c lubatavaks kuulutada. |
| --- | --- |

(240)

Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised aluse, mille põhjal võib lennujaamade abi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c lubatavaks kuulutada.

| (241) | 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt on komisjon seisukohal, et komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (59) kehtib ka lennujaamadele osutatava ebaseadusliku investeerimisabi puhul. Seega, kui ebaseaduslikku investeeringuteks ette nähtud abi anti enne 4. aprilli 2014, siis kohaldab komisjon sellisteks investeeringuteks ette nähtud abi andmise kuupäeval kehtinud kokkusobivuseeskirju. Komisjon on põhjenduses 238 juba jõudnud järeldusele, et iga-aastase puudujäägi katmise puhul vh Saari poolt oli tegemist enne 4. aprilli 2014 eraldatud ebaseadusliku riigiabiga. Sellest lähtuvalt kohaldab komisjon lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 eraldatud ebaseadusliku investeerimisabi korral 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud põhimõtteid (60). |
| --- | --- |

(241)

2014. aasta lennundussuuniste kohaselt on komisjon seisukohal, et komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (59) kehtib ka lennujaamadele osutatava ebaseadusliku investeerimisabi puhul. Seega, kui ebaseaduslikku investeeringuteks ette nähtud abi anti enne 4. aprilli 2014, siis kohaldab komisjon sellisteks investeeringuteks ette nähtud abi andmise kuupäeval kehtinud kokkusobivuseeskirju. Komisjon on põhjenduses 238 juba jõudnud järeldusele, et iga-aastase puudujäägi katmise puhul vh Saari poolt oli tegemist enne 4. aprilli 2014 eraldatud ebaseadusliku riigiabiga. Sellest lähtuvalt kohaldab komisjon lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 eraldatud ebaseadusliku investeerimisabi korral 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud põhimõtteid (60).

| (242) | 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt on komisjon seisukohal, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise teatist ei tuleks kohaldada lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 eraldatud ebaseadusliku tegevusabi menetluses olevate juhtumite korral. Selle asemel kohaldab komisjon 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja õigusvastase teatamata abi) suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust (61). |
| --- | --- |

(242)

2014. aasta lennundussuuniste kohaselt on komisjon seisukohal, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise teatist ei tuleks kohaldada lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 eraldatud ebaseadusliku tegevusabi menetluses olevate juhtumite korral. Selle asemel kohaldab komisjon 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja õigusvastase teatamata abi) suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust (61).

5.1.5.2.   
  Investeeringuteks ette nähtud abi ja tegevusabi eristamine

| (243) | Seoses põhjendustes 241 ja 242 viidatud 2014. aasta lennundussuuniste sätetega peab komisjon kindlaks määrama, kas kõnealuse meetme puhul on tegemist ebaseadusliku investeerimisabi või tegevusabiga. |
| --- | --- |

(243)

Seoses põhjendustes 241 ja 242 viidatud 2014. aasta lennundussuuniste sätetega peab komisjon kindlaks määrama, kas kõnealuse meetme puhul on tegemist ebaseadusliku investeerimisabi või tegevusabiga.

| (244) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkti 18 kohaselt määratletakse investeeringuteks ettenähtud abi kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige „kapitalikulude rahastamisvajaku” katmiseks”. Lisaks võib investeeringuteks ette nähtud abi 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 kohaselt eraldada nii ettemaksetena (et katta esialgsed investeerimiskulud) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta kapitalikulud – aastane amortisatsioon ja rahastamiskulud). |
| --- | --- |

(244)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkti 18 kohaselt määratletakse investeeringuteks ettenähtud abi kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige „kapitalikulude rahastamisvajaku” katmiseks”. Lisaks võib investeeringuteks ette nähtud abi 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 kohaselt eraldada nii ettemaksetena (et katta esialgsed investeerimiskulud) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta kapitalikulud – aastane amortisatsioon ja rahastamiskulud).

| (245) | Tegevusabi on aga seotud lennujaama tegevuskulude täieliku või osalise rahastamisega, mis on määratletud kui „lennujaama kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtjatele antav turustamistoetus või muud ergutavad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud” (62). |
| --- | --- |

(245)

Tegevusabi on aga seotud lennujaama tegevuskulude täieliku või osalise rahastamisega, mis on määratletud kui „lennujaama kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtjatele antav turustamistoetus või muud ergutavad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud” (62).

| (246) | Eespool esitatud määratluste valguses võib eeldada, et selle osa puhul iga-aastasest kapitalisüstist, mida kasutati FSBesitzG/FSG iga-aastase tegevuskahjumi (63) katmiseks, millest arvatakse maha põhjenduste 186–197 kohaselt avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelses kasumis sisalduvad kulud, on tegemist FSBesitzG/FSG-le eraldatud tegevusabiga. |
| --- | --- |

(246)

Eespool esitatud määratluste valguses võib eeldada, et selle osa puhul iga-aastasest kapitalisüstist, mida kasutati FSBesitzG/FSG iga-aastase tegevuskahjumi (63) katmiseks, millest arvatakse maha põhjenduste 186–197 kohaselt avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelses kasumis sisalduvad kulud, on tegemist FSBesitzG/FSG-le eraldatud tegevusabiga.

| (247) | Komisjon märgib, et FSBesitzG/FSG sai aastatel 2000–2012 oma puudujäägi katmiseks kokku umbes [...]. Nimetatud ajavahemikul küündis FSBesitzG(FSBG)/FSG kumuleeritud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kogukasum umbes [...] euroni. Sellest summast arvatakse maha avalikes huvides täidetavate ülesannete kulud (64). Sellises olukorras on komisjon seisukohal, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu rakendamisel aastatel 2000–2012 ulatus FSBesitzG/FSG-le eraldatud tegevusabi maksimaalne summa ligikaudu [...] euroni. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon märgib, et FSBesitzG/FSG sai aastatel 2000–2012 oma puudujäägi katmiseks kokku umbes [...]. Nimetatud ajavahemikul küündis FSBesitzG(FSBG)/FSG kumuleeritud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kogukasum umbes [...] euroni. Sellest summast arvatakse maha avalikes huvides täidetavate ülesannete kulud (64). Sellises olukorras on komisjon seisukohal, et kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu rakendamisel aastatel 2000–2012 ulatus FSBesitzG/FSG-le eraldatud tegevusabi maksimaalne summa ligikaudu [...] euroni.

| (248) | Selle osa puhul iga-aastasest kapitalisüstist, mida kasutati FSBesitzG/FSG puudujäägi katmiseks, mida ei olnud veel lisatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsesse kasumisse (st varade iga-aastane amortisatsioon, rahastamiskulud ja muud), miinus avalikes huvides täidetavate ülesannete kulud, nagu on kirjeldatud põhjendustes 186–197, on tegemist FSBesitzG/FSG-le eraldatud investeerimisabiga. |
| --- | --- |

(248)

Selle osa puhul iga-aastasest kapitalisüstist, mida kasutati FSBesitzG/FSG puudujäägi katmiseks, mida ei olnud veel lisatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsesse kasumisse (st varade iga-aastane amortisatsioon, rahastamiskulud ja muud), miinus avalikes huvides täidetavate ülesannete kulud, nagu on kirjeldatud põhjendustes 186–197, on tegemist FSBesitzG/FSG-le eraldatud investeerimisabiga.

| (249) | Seoses põhjendustes 247–248 toodud argumentidega võib järeldada, et investeeringuteks ette nähtud abi maksimaalne summa on umbes [...] eurot (65). |
| --- | --- |

(249)

Seoses põhjendustes 247–248 toodud argumentidega võib järeldada, et investeeringuteks ette nähtud abi maksimaalne summa on umbes [...] eurot (65).

5.1.5.3.   
  Investeeringuteks ettenähtud abi

| (250) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon uurima, kas punktides a–e sätestatud kumulatiivsed tingimused on täidetud:






  a) | taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud ühisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne); |
| --- | --- | --- |

(250)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon uurima, kas punktides a–e sätestatud kumulatiivsed tingimused on täidetud:

a)

taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud ühisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne);

| b) | taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; |
| --- | --- |

b)

taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga;

| c) | taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga; |
| --- | --- |

c)

taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga;

| d) | juurdepääs infrastruktuurile on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning |
| --- | --- |

d)

juurdepääs infrastruktuurile on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning

| e) | kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

e)

kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

| (251) | Peale selle peab lennujaamadele antav riigiabi – nagu mis tahes muu riigiabi meede – olema siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ergutava mõjuga ning vajalik ja proportsionaalne taotletava õiguspärase eesmärgiga. |
| --- | --- |

(251)

Peale selle peab lennujaamadele antav riigiabi – nagu mis tahes muu riigiabi meede – olema siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ergutava mõjuga ning vajalik ja proportsionaalne taotletava õiguspärase eesmärgiga.

Taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne)

| (252) | Hinnatava investeeringuteks ettenähtud abi eesmärk oli rahastada uut terminali, mis suudaks teenindada 7 00  000 reisijat aastas, kuna vana terminal (võimsusega 3 90  000 reisijat aastas) oli juba mitu aastat enne ehitustööde algust ülerahvastatud. Lisaks kasutati kõnealust abi mitmete selliste meetmete rahastamiseks, mis aitasid kohandada lennujaama kaasaegsele lennujaamataristule esitatavate nõuetega, eesmärgiga hoida seda täies töökorras. |
| --- | --- |

(252)

Hinnatava investeeringuteks ettenähtud abi eesmärk oli rahastada uut terminali, mis suudaks teenindada 7 00  000 reisijat aastas, kuna vana terminal (võimsusega 3 90  000 reisijat aastas) oli juba mitu aastat enne ehitustööde algust ülerahvastatud. Lisaks kasutati kõnealust abi mitmete selliste meetmete rahastamiseks, mis aitasid kohandada lennujaama kaasaegsele lennujaamataristule esitatavate nõuetega, eesmärgiga hoida seda täies töökorras.

| (253) | Saksamaa sõnul oli Saarbrückeni lennujaama taristu rahastamise peamine eesmärk parandada piirkonna ligipääsu õhutranspordile, vähendades lennujaama ülerahvastatust ja edendades seeläbi piirkondlikku arengut. |
| --- | --- |

(253)

Saksamaa sõnul oli Saarbrückeni lennujaama taristu rahastamise peamine eesmärk parandada piirkonna ligipääsu õhutranspordile, vähendades lennujaama ülerahvastatust ja edendades seeläbi piirkondlikku arengut.

| (254) | Saarbrückeni lennujaam on piirkondliku arengu seisukohast äärmiselt oluline seoses piirkonnas toimuvate struktuurimuutustega, mille puhul söe ja terase tootmise asemel keskendutakse tehnoloogiale ja teenuste osutamisele, mis nõuab head ühendust Saksamaa peamiste ärikeskustega. Saarbrückeni lennujaam rahuldab edaspidi piirkonna ühendusega seotud vajadusi, eelkõige seoses teadus- ja kõrgharidusasutuste arendamisega. Saarbrückeni lennujaama äriline profiil vastab piirkonna neile vajadustele, pakkudes hästi välja arendatud ja mugavat taristut mitmetele regulaarlendudele Saksamaa peamistesse ärikeskustesse (Berliin, Hamburg ja minevikus ka München). |
| --- | --- |

(254)

Saarbrückeni lennujaam on piirkondliku arengu seisukohast äärmiselt oluline seoses piirkonnas toimuvate struktuurimuutustega, mille puhul söe ja terase tootmise asemel keskendutakse tehnoloogiale ja teenuste osutamisele, mis nõuab head ühendust Saksamaa peamiste ärikeskustega. Saarbrückeni lennujaam rahuldab edaspidi piirkonna ühendusega seotud vajadusi, eelkõige seoses teadus- ja kõrgharidusasutuste arendamisega. Saarbrückeni lennujaama äriline profiil vastab piirkonna neile vajadustele, pakkudes hästi välja arendatud ja mugavat taristut mitmetele regulaarlendudele Saksamaa peamistesse ärikeskustesse (Berliin, Hamburg ja minevikus ka München).

| (255) | Komisjon märgib, et Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade vahetu läheduse tõttu võib lennujaamataristu võimalik dubleerimine mõjutada negatiivselt väidet, et Saarbrückeni lennujaama taristu ehitus ja käitamine vastavad ühise huvi selgelt määratletud eesmärgile. Komisjon märgib aga siiski, et kuni 2006. aastani ei pakkunud Zweibrückeni lennujaam kommertsõhutranspordiga seotud lennujaamateenuseid (66), mis tähendab, et Saarbrückeni lennujaam oli ainus kommertslende pakkuv lennujaam piirkonnas. Pärast 2006. aastat, kui Zweibrückeni lennujaam sisenes kommertslendude turule, hakkas ta Saarbrückeni lennujaama taristut dubleerima (67), samas ei saa järeldada, et Zweibrückeni lennujaama turule sisenemise tõttu muutus Saarbrückeni lennujaama eelnevalt olemas olnud riiklik rahastamine topeltrahastamiseks. |
| --- | --- |

(255)

Komisjon märgib, et Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade vahetu läheduse tõttu võib lennujaamataristu võimalik dubleerimine mõjutada negatiivselt väidet, et Saarbrückeni lennujaama taristu ehitus ja käitamine vastavad ühise huvi selgelt määratletud eesmärgile. Komisjon märgib aga siiski, et kuni 2006. aastani ei pakkunud Zweibrückeni lennujaam kommertsõhutranspordiga seotud lennujaamateenuseid (66), mis tähendab, et Saarbrückeni lennujaam oli ainus kommertslende pakkuv lennujaam piirkonnas. Pärast 2006. aastat, kui Zweibrückeni lennujaam sisenes kommertslendude turule, hakkas ta Saarbrückeni lennujaama taristut dubleerima (67), samas ei saa järeldada, et Zweibrückeni lennujaama turule sisenemise tõttu muutus Saarbrückeni lennujaama eelnevalt olemas olnud riiklik rahastamine topeltrahastamiseks.

| (256) | Komisjon tegi seega järelduse, et Saarbrückeni lennujaama taristu ehitus ja käitamine vastab ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile. |
| --- | --- |

(256)

Komisjon tegi seega järelduse, et Saarbrückeni lennujaama taristu ehitus ja käitamine vastab ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile.

Taristu on vajalik ja püstitatud eesmärgi suhtes proportsionaalne

| (257) | Saarbrückeni lennujaamale investeeringuteks ettenähtud abi peab olema vajalik ja püstitatud eesmärgi suhtes proportsionaalne. Seoses sellega on oluline teada, et investeeringu puhul ei ole tegemist olemasoleva kahjumis taristu dubleerimisega. |
| --- | --- |

(257)

Saarbrückeni lennujaamale investeeringuteks ettenähtud abi peab olema vajalik ja püstitatud eesmärgi suhtes proportsionaalne. Seoses sellega on oluline teada, et investeeringu puhul ei ole tegemist olemasoleva kahjumis taristu dubleerimisega.

| (258) | Esiteks märgib komisjon, et uus terminal, mis suurendas lennujaama aastast läbilaskevõimet 3 90  000 reisijalt kuni 7 00  000 reisijani, ehitati 2000. aastal. Vana terminali aastane läbilaskevõime ületati esimest korda 1996. aastal ja reisijate arv kasvas jätkuvalt kuni 2000. aastani, millal see ulatus 4 84  566 reisijani. Vahemikus 1996–2000 oli vana terminal sageli ülerahvastatud, eriti suveperioodidel, mis tõi endaga kaasa pikad ooteajad, reisijatele mõeldud alade ülerahvastatuse või reisijad, kes pidid ootama väljaspool terminali. Lisaks ei vastanud vana terminal enam ohutusnõuetele. Uus terminal on varustatud uue turvasüsteemiga. Lisaks kohaldati aastatel 2009–2010 täiendavaid julgestusmeetmeid lennuradadel ja turvaalal, eelkõige kohandati lennuraja tulesid, et need annaksid pilootidele paremaid signaale, paigaldati lennuraja valvetuled ning kohandati lennuraja pöördekoha teekatte pealmist osa kaasaegsete õhusõidukite vajadustega. Hooldati ka lennurada, et vältida lennujaama kasutavate õhusõidukite kahjustamist. Komisjon on seega seisukohal, et taristuinvesteeringud olid vajalikud suurenenud reisijate arvuga kohanemiseks ja kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele vastamiseks. Lennujaam saab piirkonna ühendusvõimalustele ja arengule kaasa aidata ainult valmisehitatud taristu abil. |
| --- | --- |

(258)

Esiteks märgib komisjon, et uus terminal, mis suurendas lennujaama aastast läbilaskevõimet 3 90  000 reisijalt kuni 7 00  000 reisijani, ehitati 2000. aastal. Vana terminali aastane läbilaskevõime ületati esimest korda 1996. aastal ja reisijate arv kasvas jätkuvalt kuni 2000. aastani, millal see ulatus 4 84  566 reisijani. Vahemikus 1996–2000 oli vana terminal sageli ülerahvastatud, eriti suveperioodidel, mis tõi endaga kaasa pikad ooteajad, reisijatele mõeldud alade ülerahvastatuse või reisijad, kes pidid ootama väljaspool terminali. Lisaks ei vastanud vana terminal enam ohutusnõuetele. Uus terminal on varustatud uue turvasüsteemiga. Lisaks kohaldati aastatel 2009–2010 täiendavaid julgestusmeetmeid lennuradadel ja turvaalal, eelkõige kohandati lennuraja tulesid, et need annaksid pilootidele paremaid signaale, paigaldati lennuraja valvetuled ning kohandati lennuraja pöördekoha teekatte pealmist osa kaasaegsete õhusõidukite vajadustega. Hooldati ka lennurada, et vältida lennujaama kasutavate õhusõidukite kahjustamist. Komisjon on seega seisukohal, et taristuinvesteeringud olid vajalikud suurenenud reisijate arvuga kohanemiseks ja kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele vastamiseks. Lennujaam saab piirkonna ühendusvõimalustele ja arengule kaasa aidata ainult valmisehitatud taristu abil.

| (259) | Teiseks ei olnud uue investeeringu näol tegemist olemasoleva kahjumis taristu dubleerimisega, kuna kolm lähimat lennujaama – Luksemburg (121 km Saarbrückenist), Metz-Nancy-Lorraine (96 km Saarbrückenist) ja Frankfurt Hahn (128 km Saarbrückenist) – ei asu samas teeninduspiirkonnas ja nende ärimudel erineb olulisel määral Saarbrückeni lennujaama omast. Saarbrücken pakub peamiselt regulaarlende, mis ühendavad Saarbrückenit Saksamaa ärikeskustega (Berliin, Hamburg ja minevikus ka München) ning mõningate puhkusesihtkohtadega. Luksemburg pakub peamiselt regulaarlende Euroopa pealinnadesse, Metz-Nancy-Lorraine on keskendunud regulaarlendudele Prantsusmaa linnadesse ja Põhja-Aafrika sihtkohtadesse ning Frankfurt Hahni ärimudel põhineb odavlennuettevõtjatel, kes pakuvad lende mitmetesse puhkusesihtkohtadesse, aga mitte ühtegi lendu teistesse Saksa linnadesse, ning kaubaveol. |
| --- | --- |

(259)

Teiseks ei olnud uue investeeringu näol tegemist olemasoleva kahjumis taristu dubleerimisega, kuna kolm lähimat lennujaama – Luksemburg (121 km Saarbrückenist), Metz-Nancy-Lorraine (96 km Saarbrückenist) ja Frankfurt Hahn (128 km Saarbrückenist) – ei asu samas teeninduspiirkonnas ja nende ärimudel erineb olulisel määral Saarbrückeni lennujaama omast. Saarbrücken pakub peamiselt regulaarlende, mis ühendavad Saarbrückenit Saksamaa ärikeskustega (Berliin, Hamburg ja minevikus ka München) ning mõningate puhkusesihtkohtadega. Luksemburg pakub peamiselt regulaarlende Euroopa pealinnadesse, Metz-Nancy-Lorraine on keskendunud regulaarlendudele Prantsusmaa linnadesse ja Põhja-Aafrika sihtkohtadesse ning Frankfurt Hahni ärimudel põhineb odavlennuettevõtjatel, kes pakuvad lende mitmetesse puhkusesihtkohtadesse, aga mitte ühtegi lendu teistesse Saksa linnadesse, ning kaubaveol.

| (260) | Ainus täheldatav taristu dubleerimine on Saarbrückeni ja Zweibrückeni (39 km Saarbrückenist) lennujaamade vahel. Samas tuleb märkida, et Saarbrücken on hästi väljakujunenud lennujaam, kes otsustas investeerida uue terminali ehitusse, et likvideerida vana terminali ülerahvastatus, kuna reisijate arv pidevalt kasvas, ning Zweibrückeni lennujaam ei pakkunud siis veel teenuseid seoses ärilise lennutegevusega (68). Saarbrückeni investeerimisotsus oli majanduslikult põhjendatud ja piirkonna ühendusvõimaluste tagamiseks vajalik. Seega hakkas Zweibrückeni lennujaam olemasolevat taristut dubleerima, kui otsustas muutuda sõjaväelennujaamast kommertslennujaamaks (69). |
| --- | --- |

(260)

Ainus täheldatav taristu dubleerimine on Saarbrückeni ja Zweibrückeni (39 km Saarbrückenist) lennujaamade vahel. Samas tuleb märkida, et Saarbrücken on hästi väljakujunenud lennujaam, kes otsustas investeerida uue terminali ehitusse, et likvideerida vana terminali ülerahvastatus, kuna reisijate arv pidevalt kasvas, ning Zweibrückeni lennujaam ei pakkunud siis veel teenuseid seoses ärilise lennutegevusega (68). Saarbrückeni investeerimisotsus oli majanduslikult põhjendatud ja piirkonna ühendusvõimaluste tagamiseks vajalik. Seega hakkas Zweibrückeni lennujaam olemasolevat taristut dubleerima, kui otsustas muutuda sõjaväelennujaamast kommertslennujaamaks (69).

| (261) | Saarbrückeni lennujaamale investeeringuteks eraldatud abi vajalikkus ja proportsionaalsus tulenevad seega terminali ülerahvastatusest ja vajadusest vastata kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele. Ehitatud taristu oli lennujaamale vajalik selleks, et teenindada piirkonna ühendusvõimalusi ja arengut. Komisjon teeb seega järelduse, et kõnealune taristu on vajalik ja püstitatud eesmärgi suhtes proportsionaalne. |
| --- | --- |

(261)

Saarbrückeni lennujaamale investeeringuteks eraldatud abi vajalikkus ja proportsionaalsus tulenevad seega terminali ülerahvastatusest ja vajadusest vastata kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele. Ehitatud taristu oli lennujaamale vajalik selleks, et teenindada piirkonna ühendusvõimalusi ja arengut. Komisjon teeb seega järelduse, et kõnealune taristu on vajalik ja püstitatud eesmärgi suhtes proportsionaalne.

Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga

| (262) | Saksamaa ja Euroopa õhutransporti on märkimisväärse kasvu perioodi järel mõjutanud negatiivselt 2009. aasta majandus- ja finantskriis, mis tõi endaga kaasa 4,6 % reisijate arvu vähenemise Saksamaa õhutranspordis 2009. aastal, mis oli seetõttu üks lennutranspordi hullemaid aastaid. Samas ei olnud üldine kasvutrend siiski peatunud, vaid üksnes edasi lükkunud. Alates 2010. aasta juunist hakkasid Saksamaa lennureisijate arvu igakuised kasvumäärad taas kerkima ja need olid 7 % kõrgemad kui möödunud aasta igakuised kasvumäärad. Arvesse võeti ka seda, et prognooside kohaselt on Saksamaale alates 2009. aastast iseloomulik suur majanduskasv – umbes 3 % aastas. Õhutranspordituru areng on tavaliselt kiirem kui üldine majanduskasv (70). |
| --- | --- |

(262)

Saksamaa ja Euroopa õhutransporti on märkimisväärse kasvu perioodi järel mõjutanud negatiivselt 2009. aasta majandus- ja finantskriis, mis tõi endaga kaasa 4,6 % reisijate arvu vähenemise Saksamaa õhutranspordis 2009. aastal, mis oli seetõttu üks lennutranspordi hullemaid aastaid. Samas ei olnud üldine kasvutrend siiski peatunud, vaid üksnes edasi lükkunud. Alates 2010. aasta juunist hakkasid Saksamaa lennureisijate arvu igakuised kasvumäärad taas kerkima ja need olid 7 % kõrgemad kui möödunud aasta igakuised kasvumäärad. Arvesse võeti ka seda, et prognooside kohaselt on Saksamaale alates 2009. aastast iseloomulik suur majanduskasv – umbes 3 % aastas. Õhutranspordituru areng on tavaliselt kiirem kui üldine majanduskasv (70).

| (263) | Saarbrückeni lennujaama uue terminali rahuldavat vahepealset kasutamist kinnitab asjaolu, et reisijate iga-aastane arv on jätkuvalt kõrgem vana terminali ülempiirist (ehk 3 90  000 reisijat aastas). Ainus järsk reisijate arvu langus oli 2007. aastal, mis langes kokku reisijate arvu järsu suurenemisega Zweibrückeni lennujaamas. Seda saab selgitada asjaoluga, et 2007. aastal lahkus lennuettevõtja Hapag Lloyd/TUIFly Saarbrückeni lennujaamast ja alustas tegutsemist Zweibrückeni lennujaamas. Olukord muutus märgatavalt 2008. aastal, mil Saarbrücken täheldas oma 5 18  288 reisijaga absoluutset kõrghetke reisijate arvus. Saksamaa teatel ei olnud Saksamaa finantskriisi tõttu võimalik seda taset järgnevatel aastatel hoida (71). |
| --- | --- |

(263)

Saarbrückeni lennujaama uue terminali rahuldavat vahepealset kasutamist kinnitab asjaolu, et reisijate iga-aastane arv on jätkuvalt kõrgem vana terminali ülempiirist (ehk 3 90  000 reisijat aastas). Ainus järsk reisijate arvu langus oli 2007. aastal, mis langes kokku reisijate arvu järsu suurenemisega Zweibrückeni lennujaamas. Seda saab selgitada asjaoluga, et 2007. aastal lahkus lennuettevõtja Hapag Lloyd/TUIFly Saarbrückeni lennujaamast ja alustas tegutsemist Zweibrückeni lennujaamas. Olukord muutus märgatavalt 2008. aastal, mil Saarbrücken täheldas oma 5 18  288 reisijaga absoluutset kõrghetke reisijate arvus. Saksamaa teatel ei olnud Saksamaa finantskriisi tõttu võimalik seda taset järgnevatel aastatel hoida (71).

| (264) | Saarbrückeni lennujaama läbilaskevõime kuus ulatus [...] reisijani. Alates hiljemalt 2005. aastast on seda võimsust täielikult ära kasutatud või isegi ületatud suvekuudel (juulist kuni septembrini) (72). Seega võib järeldada, et Saarbrückeni lennujaam kasutab juba praegu suures osas oma uut võimsust ja et selle kasutamise väljavaadete vahekokkuvõte on rahuldav. |
| --- | --- |

(264)

Saarbrückeni lennujaama läbilaskevõime kuus ulatus [...] reisijani. Alates hiljemalt 2005. aastast on seda võimsust täielikult ära kasutatud või isegi ületatud suvekuudel (juulist kuni septembrini) (72). Seega võib järeldada, et Saarbrückeni lennujaam kasutab juba praegu suures osas oma uut võimsust ja et selle kasutamise väljavaadete vahekokkuvõte on rahuldav.

Juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt

| (265) | Saksamaa esitatud teabe (73) kohaselt on taristu olnud alati kõigile võimalikele kasutajatele avatud ilma igasuguse põhjendamatu kommertsliku diskrimineerimiseta. |
| --- | --- |

(265)

Saksamaa esitatud teabe (73) kohaselt on taristu olnud alati kõigile võimalikele kasutajatele avatud ilma igasuguse põhjendamatu kommertsliku diskrimineerimiseta.

Kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega

| (266) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 39 kohaselt võiks lennujaama kategooria olla näitajaks, mis võimaldab teha kindlaks, mil määral võivad lennujaamad üksteisega konkureerida ning mil määral lennujaamal võib olla konkurentsi moonutav mõju. Samas, kui 2005. aasta lennundussuuniste kohaselt peetakse väikestele piirkondlikele lennujaamadele (D kategooria) eraldatud toetuste mõju konkurentsi moonutamiseks ning kaubanduse mõjutamiseks vastupidiselt ühisele huvile väheseks, ei põhine see eeldusel – ja seda ei ole tahetud ka öelda –, et konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine oleksid välistatud. |
| --- | --- |

(266)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 39 kohaselt võiks lennujaama kategooria olla näitajaks, mis võimaldab teha kindlaks, mil määral võivad lennujaamad üksteisega konkureerida ning mil määral lennujaamal võib olla konkurentsi moonutav mõju. Samas, kui 2005. aasta lennundussuuniste kohaselt peetakse väikestele piirkondlikele lennujaamadele (D kategooria) eraldatud toetuste mõju konkurentsi moonutamiseks ning kaubanduse mõjutamiseks vastupidiselt ühisele huvile väheseks, ei põhine see eeldusel – ja seda ei ole tahetud ka öelda –, et konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine oleksid välistatud.

| (267) | Saarbrückeni lennujaama vana terminali läbilaskevõime oli 3 90  000 reisijat aastas. Pärast uue terminali ehitamist tõusis lennujaama läbilaskevõime 7 00  000 reisijani aastas. Sellega paigutub lennujaam D kategooriasse ehk väikeseks piirkondlikuks lennujaamaks, nagu see on kindlaks määratud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 15. Alates 2000. aastast on Saarbrückeni lennujaama aastane reisijate arv jäänud stabiilselt 5 00  000 reisija ümber, mis on pool väikesele piirkondlikule lennujaamale kehtestatud ülempiirist. Lisaks on Saarbrückeni lennujaam tüüpiline piirkondlikult orienteeritud lennujaam, mida peegeldab asjaolu, et oluline osa lennujaama kasutavatest reisijatest on pärit Saarimaalt. Prantsusmaa ja Luksemburgi piirialadelt pärit reisijate arv on piiratud ja ulatub [alla 14 %] ([...] Prantsusmaalt ja [...] Luksemburgist) (74). |
| --- | --- |

(267)

Saarbrückeni lennujaama vana terminali läbilaskevõime oli 3 90  000 reisijat aastas. Pärast uue terminali ehitamist tõusis lennujaama läbilaskevõime 7 00  000 reisijani aastas. Sellega paigutub lennujaam D kategooriasse ehk väikeseks piirkondlikuks lennujaamaks, nagu see on kindlaks määratud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 15. Alates 2000. aastast on Saarbrückeni lennujaama aastane reisijate arv jäänud stabiilselt 5 00  000 reisija ümber, mis on pool väikesele piirkondlikule lennujaamale kehtestatud ülempiirist. Lisaks on Saarbrückeni lennujaam tüüpiline piirkondlikult orienteeritud lennujaam, mida peegeldab asjaolu, et oluline osa lennujaama kasutavatest reisijatest on pärit Saarimaalt. Prantsusmaa ja Luksemburgi piirialadelt pärit reisijate arv on piiratud ja ulatub [alla 14 %] ([...] Prantsusmaalt ja [...] Luksemburgist) (74).

| (268) | Võttes arvesse 100 km teeninduspiirkonna ja 60minutilise reisiteekonna põhimõtet, võib väita, et ükski kolmest Saarbrückeni läheduses asuvast lennujaamast – Luksemburgi lennujaam (121 km Saarbrückenist), Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam (97 km Saarbrückenist) ja Frankfurt Hahni lennujaam (128 km Saarbrückenist) – ei asu samas teeninduspiirkonnas. Ka nende ärimudelid erinevad oluliselt Saarbrückeni lennujaama omast. |
| --- | --- |

(268)

Võttes arvesse 100 km teeninduspiirkonna ja 60minutilise reisiteekonna põhimõtet, võib väita, et ükski kolmest Saarbrückeni läheduses asuvast lennujaamast – Luksemburgi lennujaam (121 km Saarbrückenist), Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam (97 km Saarbrückenist) ja Frankfurt Hahni lennujaam (128 km Saarbrückenist) – ei asu samas teeninduspiirkonnas. Ka nende ärimudelid erinevad oluliselt Saarbrückeni lennujaama omast.

| (269) | Luksemburgi ja Saarbrückeni lennujaama ärimudelid on erinevad. Luksemburgi lennujaam on oma 1,5 miljoni reisijaga aastas oluliselt suurem kui Saarbrückeni lennujaam. Seal pakutakse mitmeid regulaar- ja tellimuslende, viimaseid Euroopa pealinnadesse. Sihtkohtade valik vastab suures osas Luksemburgis asuvate finantsasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate vajadustele. Saarbrückeni lennujaam pakub kontrastina regulaarlende mitmetesse Saksamaa linnadesse, mida peetakse Saksa ärikeskusteks (Berliin, Hamburg, München) ja mitmetesse puhkusesihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(269)

Luksemburgi ja Saarbrückeni lennujaama ärimudelid on erinevad. Luksemburgi lennujaam on oma 1,5 miljoni reisijaga aastas oluliselt suurem kui Saarbrückeni lennujaam. Seal pakutakse mitmeid regulaar- ja tellimuslende, viimaseid Euroopa pealinnadesse. Sihtkohtade valik vastab suures osas Luksemburgis asuvate finantsasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate vajadustele. Saarbrückeni lennujaam pakub kontrastina regulaarlende mitmetesse Saksamaa linnadesse, mida peetakse Saksa ärikeskusteks (Berliin, Hamburg, München) ja mitmetesse puhkusesihtkohtadesse.

| (270) | Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaama puhul võib täheldada, et sellel ja Saarbrückeni lennujaamal kattuvaid lende praktiliselt ei ole, kuna Metz-Nancy-Lorraine pakub peamiselt regulaarlende Prantsusmaa linnadesse ja tellimuslende Põhja-Aafrikasse. |
| --- | --- |

(270)

Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaama puhul võib täheldada, et sellel ja Saarbrückeni lennujaamal kattuvaid lende praktiliselt ei ole, kuna Metz-Nancy-Lorraine pakub peamiselt regulaarlende Prantsusmaa linnadesse ja tellimuslende Põhja-Aafrikasse.

| (271) | Konkurentsi moonutamise võib olulisel määral välistada ka Saarbrückeni ja Frankfurt Hahni lennujaamade vahel, kuna kaht lennujaama lahutab 2tunnine teekond. Lisaks kasutavad Frankfurt Hahni lennujaama peamiselt odavlennuettevõtjad (Ryanair) ja kaubavedu moodustab olulise osa tema ärimudelist, samas kui Saarbrückeni lennujaam pakub peamiselt regulaarlende riiklikesse sihtkohtadesse ja vaid väga piiratud osas kaubalende. |
| --- | --- |

(271)

Konkurentsi moonutamise võib olulisel määral välistada ka Saarbrückeni ja Frankfurt Hahni lennujaamade vahel, kuna kaht lennujaama lahutab 2tunnine teekond. Lisaks kasutavad Frankfurt Hahni lennujaama peamiselt odavlennuettevõtjad (Ryanair) ja kaubavedu moodustab olulise osa tema ärimudelist, samas kui Saarbrückeni lennujaam pakub peamiselt regulaarlende riiklikesse sihtkohtadesse ja vaid väga piiratud osas kaubalende.

| (272) | Asjakohasem on Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade konkurents, mis tuleneb nende vahetust lähedusest (39 km või 34 minutit autosõitu) ja teeninduspiirkonna suurest kattuvusest. Saksamaa toob esile, et kahel lennujaamal on erinevad ärimudelid. Saarbrückeni lennujaam on hästi väljakujunenud lennujaam (avati enam kui 80 aastat tagasi) ja tal on kõrgetasemeline taristu, mis pakub rohkem mugavusi reisijatele (kellest suur osa on ärireisijad). Ta pakub peamiselt regulaarlende Saksamaa peamistesse ärikeskustesse ja mõningatesse puhkusesihtkohtadesse. Zweibrückeni lennujaamal on pigem vähest mugavust pakkuv taristu ja ärimudel põhineb odavlennuettevõtjatel, puhkuselendudel ja kaubaveol. Komisjon märgib, et hoolimata kahe lennujaama ärimudelite teatavast erinevusest on selge, et Zweibrückeni lennujaama peamist äritegevust (puhkuselennud, eelkõige Antalya/Palma de Mallorca) viljeleb ka Saarbrückeni lennujaam. On tõsi, et Saarbrücken keskendub muus osas regulaarlendudele suurtesse linnadesse nagu Luksemburg, Hamburg ja Berliin. See ei muuda aga asjaolu, et Zweibrückeni lennujaamal näib olevat ainult väike osa tegevusest selline, mida Saarbrücken teenindada ei saaks. |
| --- | --- |

(272)

Asjakohasem on Saarbrückeni ja Zweibrückeni lennujaamade konkurents, mis tuleneb nende vahetust lähedusest (39 km või 34 minutit autosõitu) ja teeninduspiirkonna suurest kattuvusest. Saksamaa toob esile, et kahel lennujaamal on erinevad ärimudelid. Saarbrückeni lennujaam on hästi väljakujunenud lennujaam (avati enam kui 80 aastat tagasi) ja tal on kõrgetasemeline taristu, mis pakub rohkem mugavusi reisijatele (kellest suur osa on ärireisijad). Ta pakub peamiselt regulaarlende Saksamaa peamistesse ärikeskustesse ja mõningatesse puhkusesihtkohtadesse. Zweibrückeni lennujaamal on pigem vähest mugavust pakkuv taristu ja ärimudel põhineb odavlennuettevõtjatel, puhkuselendudel ja kaubaveol. Komisjon märgib, et hoolimata kahe lennujaama ärimudelite teatavast erinevusest on selge, et Zweibrückeni lennujaama peamist äritegevust (puhkuselennud, eelkõige Antalya/Palma de Mallorca) viljeleb ka Saarbrückeni lennujaam. On tõsi, et Saarbrücken keskendub muus osas regulaarlendudele suurtesse linnadesse nagu Luksemburg, Hamburg ja Berliin. See ei muuda aga asjaolu, et Zweibrückeni lennujaamal näib olevat ainult väike osa tegevusest selline, mida Saarbrücken teenindada ei saaks.

| (273) | Lisaks võib täheldada, et Zweibrückeni lennujaama reisijate arvu märkimisväärne suurenemine 2007. aastal langes kokku Saarbrückeni lennujaama reisijate arvu suhteliselt sügava langusega samal aastal. Seega ilmneb, et kuigi kahe lennujaama ärimudelid mingis osas teineteist täiendavad, on nad omavahel ka konkurentsis. |
| --- | --- |

(273)

Lisaks võib täheldada, et Zweibrückeni lennujaama reisijate arvu märkimisväärne suurenemine 2007. aastal langes kokku Saarbrückeni lennujaama reisijate arvu suhteliselt sügava langusega samal aastal. Seega ilmneb, et kuigi kahe lennujaama ärimudelid mingis osas teineteist täiendavad, on nad omavahel ka konkurentsis.

| (274) | Samas tuleb märkida, et Saarbrücken on juba üle 80 aasta vana hästi väljakujunenud lennujaam. Pärast uue terminali ehitamist 2000. aastal suurenes selle läbilaskevõime 3 90  000 reisijalt 7 00  000 reisijani aastas. Seda võimsust ei hakata aga kunagi täismahus kasutama, kuna 2006. aastal hakkas ka Zweibrückeni lennujaam kommertslendudega tegelema ja tema reisijate arv suureneb järk-järgult. Võttes arvesse kahe lennujaama ajaloolist arengut (Saarbrücken on kuulunud Saksamaa lennujaamade hulka üle 80 aasta), nende geograafilist asukohta (teeninduspiirkondade kattumine) ja Saarbrückeni lennujaama kasutamata võimsust hetkel, mil Zweibrückeni lennujaam 2006. aastal kommertslendude turule sisenes, asub komisjon seisukohale, et Zweibrückeni lennujaama avamise puhul on tegemist taristu tarbetu dubleerimisega, mis moonutab konkurentsi, ja mitte vastupidi. |
| --- | --- |

(274)

Samas tuleb märkida, et Saarbrücken on juba üle 80 aasta vana hästi väljakujunenud lennujaam. Pärast uue terminali ehitamist 2000. aastal suurenes selle läbilaskevõime 3 90  000 reisijalt 7 00  000 reisijani aastas. Seda võimsust ei hakata aga kunagi täismahus kasutama, kuna 2006. aastal hakkas ka Zweibrückeni lennujaam kommertslendudega tegelema ja tema reisijate arv suureneb järk-järgult. Võttes arvesse kahe lennujaama ajaloolist arengut (Saarbrücken on kuulunud Saksamaa lennujaamade hulka üle 80 aasta), nende geograafilist asukohta (teeninduspiirkondade kattumine) ja Saarbrückeni lennujaama kasutamata võimsust hetkel, mil Zweibrückeni lennujaam 2006. aastal kommertslendude turule sisenes, asub komisjon seisukohale, et Zweibrückeni lennujaama avamise puhul on tegemist taristu tarbetu dubleerimisega, mis moonutab konkurentsi, ja mitte vastupidi.

| (275) | Selle alusel jõuab komisjon järeldusele, et Saarbrückenile investeeringuteks eraldatud abi ei moonuta konkurentsi ja selle mõju kaubandusele ei ole vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(275)

Selle alusel jõuab komisjon järeldusele, et Saarbrückenile investeeringuteks eraldatud abi ei moonuta konkurentsi ja selle mõju kaubandusele ei ole vastuolus ühiste huvidega.

Abi on vajalik ja proportsionaalne; ergutav mõju

| (276) | Komisjon peab välja uurima, kas Saarbrückeni lennujaamale eraldatud abi muutis selle saaja käitumist selliselt, et hakati tegelema tegevusega, mis aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, mida i) ta ilma abita ei oleks ellu viinud või ii) mida ta oleks ellu viinud piiratumal või erineval moel. Lisaks peetakse abi proportsionaalseks ainult juhul, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada vähema ja vähem moonutava abiga. See tähendab, et abi summa ja osatähtsus peab piirduma vähimaga, mis on abi saava tegevuse elluviimiseks vajalik. |
| --- | --- |

(276)

Komisjon peab välja uurima, kas Saarbrückeni lennujaamale eraldatud abi muutis selle saaja käitumist selliselt, et hakati tegelema tegevusega, mis aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, mida i) ta ilma abita ei oleks ellu viinud või ii) mida ta oleks ellu viinud piiratumal või erineval moel. Lisaks peetakse abi proportsionaalseks ainult juhul, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada vähema ja vähem moonutava abiga. See tähendab, et abi summa ja osatähtsus peab piirduma vähimaga, mis on abi saava tegevuse elluviimiseks vajalik.

| (277) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt ei oleks ilma abita investeeringut ellu viia saadud. Tabelist 3 nähtub, et lennujaam on siiani kahjumis. Seega võib järeldada, et abi oli vajalik investeeringuteks, et lennujaamataristu ülerahvastatust vähendada ning saavutada vastavus kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele. Ilma abita ei oleks Saarbrückeni lennujaam suutnud vastata lennuettevõtjate ja teeninduspiirkonna reisijate ootustele ning lennujaama majandustegevuse tase oleks langenud. Komisjon on seega seisukohal, et kõnealusel abimeetmel on ergutav mõju ja abi summa piirdub abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga ja on seega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(277)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt ei oleks ilma abita investeeringut ellu viia saadud. Tabelist 3 nähtub, et lennujaam on siiani kahjumis. Seega võib järeldada, et abi oli vajalik investeeringuteks, et lennujaamataristu ülerahvastatust vähendada ning saavutada vastavus kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele. Ilma abita ei oleks Saarbrückeni lennujaam suutnud vastata lennuettevõtjate ja teeninduspiirkonna reisijate ootustele ning lennujaama majandustegevuse tase oleks langenud. Komisjon on seega seisukohal, et kõnealusel abimeetmel on ergutav mõju ja abi summa piirdub abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga ja on seega proportsionaalne.

Kokkuvõte

| (278) | Seega jõuab komisjon järeldusele, et Saarbrückeni lennujaamale investeeringuteks eraldatud abi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv abi, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(278)

Seega jõuab komisjon järeldusele, et Saarbrückeni lennujaamale investeeringuteks eraldatud abi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv abi, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud tingimustega.

| (279) | Seejärel jõuab komisjon järeldusele, et kuna ta leidis, et FSBesitzG/FSG-le eraldatud riigiabi oli 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 kohaselt siseturuga kokkusobiv abi, siis ei pea ta enam hindama Saksamaa esitatud muid võimaliku kokkusobivusargumente. |
| --- | --- |

(279)

Seejärel jõuab komisjon järeldusele, et kuna ta leidis, et FSBesitzG/FSG-le eraldatud riigiabi oli 2005. aasta lennundussuuniste punkti 4.1 kohaselt siseturuga kokkusobiv abi, siis ei pea ta enam hindama Saksamaa esitatud muid võimaliku kokkusobivusargumente.

5.1.5.4.   
  Tegevusabi

| (280) | 2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1.2 sätestatakse kriteeriumid, mida komisjon kohaldab tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt. Komisjon kohaldab 2014. aasta lennundussuuniste punkti 172 alusel neid kriteeriume kõigi lennujaamade tegevusabi puudutavate juhtumite puhul, sealhulgas menetluses olevate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi juhtumite korral. |
| --- | --- |

(280)

2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1.2 sätestatakse kriteeriumid, mida komisjon kohaldab tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt. Komisjon kohaldab 2014. aasta lennundussuuniste punkti 172 alusel neid kriteeriume kõigi lennujaamade tegevusabi puudutavate juhtumite puhul, sealhulgas menetluses olevate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi juhtumite korral.

| (281) | Enne 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kuupäeva antud õigusvastane tegevusabi võidakse kuulutada katmata tegevuskulude osas täies ulatuses siseturuga kokkusobivaks, kui täidetud on järgmised tingimused (75). |
| --- | --- |

(281)

Enne 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kuupäeva antud õigusvastane tegevusabi võidakse kuulutada katmata tegevuskulude osas täies ulatuses siseturuga kokkusobivaks, kui täidetud on järgmised tingimused (75).

| (282) | Tegevusabi, mida võib anda 10aastaseks üleminekuperioodiks alates 2014. aasta lennundussuuniste avaldamise kuupäevast; siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid on järgmised:






  a) | meetmega aidatakse kaasa täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele
  : see tingimus on muu hulgas täidetud siis, kui abi suurendab liidu kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või hõlbustab piirkondlikku arengut (76); |
| --- | --- | --- |

(282)

Tegevusabi, mida võib anda 10aastaseks üleminekuperioodiks alates 2014. aasta lennundussuuniste avaldamise kuupäevast; siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid on järgmised:

a)

meetmega aidatakse kaasa täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele
  : see tingimus on muu hulgas täidetud siis, kui abi suurendab liidu kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või hõlbustab piirkondlikku arengut (76);

| b) | vajadus riigi sekkumiseks
  : abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (77); |
| --- | --- |

b)

vajadus riigi sekkumiseks
  : abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (77);

| c) | ergutava mõju olemasolu
  : see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeeringuteks ette nähtud abi ja õhuliikluse mahtu, langeks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (78); |
| --- | --- |

c)

ergutava mõju olemasolu
  : see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeeringuteks ette nähtud abi ja õhuliikluse mahtu, langeks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (78);

| d) | abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)
  : selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (79); |
| --- | --- |

d)

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)
  : selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (79);

| e) | konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

   (80). |
| --- | --- |

e)

konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

   (80).

Tegevusabi aitab kaasa ühise huvi selgelt määratletud eesmärgi saavutamisele

| (283) | Hinnatava tegevusabi – mis sisaldab FSBesitzG/FSG kahjumit alates 2000. aastast ja vastab vh Saari tehtud kapitalisüstidele, mida rahastati Saarimaalt saadud kapitalisüstidest, nagu on näidatud tabelis 3 – eesmärk oli säilitada Saarbrückeni lennujaama käitamise nõuetekohane tase. |
| --- | --- |

(283)

Hinnatava tegevusabi – mis sisaldab FSBesitzG/FSG kahjumit alates 2000. aastast ja vastab vh Saari tehtud kapitalisüstidele, mida rahastati Saarimaalt saadud kapitalisüstidest, nagu on näidatud tabelis 3 – eesmärk oli säilitada Saarbrückeni lennujaama käitamise nõuetekohane tase.

| (284) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 113 kohaselt peetakse lennujaamadele antud tegevusabi täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele kaasa aitavaks, kui abi suurendab liidu kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või aitab kaasa regionaalarengule. |
| --- | --- |

(284)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 113 kohaselt peetakse lennujaamadele antud tegevusabi täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele kaasa aitavaks, kui abi suurendab liidu kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või aitab kaasa regionaalarengule.

| (285) | Nagu on selgitatud põhjenduses 235, aitas Saarbrückeni lennujaamale antud tegevusabi kaasa piirkonna ühendusvõimalustele ja arengule seoses piirkonna käimasolevate struktuurimuutustega, mis seisnevad söe ja terase tootmise asemel keskendumises tehnoloogiale ja teenuste osutamisele, ning piirkonna arenemisega piirkondlikuks teadus- ja arenduskeskuseks. Saarbrückeni lennujaama areng põhines ka reisijate arvu usaldusväärsel prognoosil, kuna lennujaama suurendatud võimsust kasutatakse juba praegu suures osas täielikult ära. |
| --- | --- |

(285)

Nagu on selgitatud põhjenduses 235, aitas Saarbrückeni lennujaamale antud tegevusabi kaasa piirkonna ühendusvõimalustele ja arengule seoses piirkonna käimasolevate struktuurimuutustega, mis seisnevad söe ja terase tootmise asemel keskendumises tehnoloogiale ja teenuste osutamisele, ning piirkonna arenemisega piirkondlikuks teadus- ja arenduskeskuseks. Saarbrückeni lennujaama areng põhines ka reisijate arvu usaldusväärsel prognoosil, kuna lennujaama suurendatud võimsust kasutatakse juba praegu suures osas täielikult ära.

| (286) | Probleemi võib endast siiski kujutada asjaolu, et Saarbrückeni lennujaama taristut dubleerib sarnane taristu Zweibrückeni lennujaamas. 2014. aasta lennundussuuniste punktis 114 eeldatakse, et dubleerimise puhul ei aita abi kaasa ühistes huvides oleva eesmärgi saavutamisele. Vaadates sündmuste jada seoses Saarbrückeni lennujaama laiendamise ja Zweibrückeni lennujaama muutumisega sõjaväelennujaamast tsiviillennujaamaks, on selgelt näha, et kasumi ja kahjumi ülekandmise leping, mille raames Saarbrückeni lennujaama kahjusid kaeti, sõlmiti ajal, mil Zweibrückeni lennujaam veel kommertslendude turule ei olnud sisenenud, ja Saarbrückeni lennujaam oli olnud ülerahvastatud juba aastaid. Seega kehtib dubleerimise argument pigem Zweibrückenile antud riigiabi kohta (81). |
| --- | --- |

(286)

Probleemi võib endast siiski kujutada asjaolu, et Saarbrückeni lennujaama taristut dubleerib sarnane taristu Zweibrückeni lennujaamas. 2014. aasta lennundussuuniste punktis 114 eeldatakse, et dubleerimise puhul ei aita abi kaasa ühistes huvides oleva eesmärgi saavutamisele. Vaadates sündmuste jada seoses Saarbrückeni lennujaama laiendamise ja Zweibrückeni lennujaama muutumisega sõjaväelennujaamast tsiviillennujaamaks, on selgelt näha, et kasumi ja kahjumi ülekandmise leping, mille raames Saarbrückeni lennujaama kahjusid kaeti, sõlmiti ajal, mil Zweibrückeni lennujaam veel kommertslendude turule ei olnud sisenenud, ja Saarbrückeni lennujaam oli olnud ülerahvastatud juba aastaid. Seega kehtib dubleerimise argument pigem Zweibrückenile antud riigiabi kohta (81).

| (287) | Komisjon järeldab seega, et Saarbrückeni lennujaamale eraldatud tegevusabi aitas kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, parandades ühendusvõimalusi ning Saarimaa piirkonna arengut turvalise transporditaristu käitamise abil, et vastata piirkonna transpordivajadustele. |
| --- | --- |

(287)

Komisjon järeldab seega, et Saarbrückeni lennujaamale eraldatud tegevusabi aitas kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, parandades ühendusvõimalusi ning Saarimaa piirkonna arengut turvalise transporditaristu käitamise abil, et vastata piirkonna transpordivajadustele.

Riigi sekkumise vajadus

| (288) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 116 jj kohaselt peetakse lennujaamadele eraldatavat tegevusabi vajalikuks, kui abi on suunatud olukorrale, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. Seejärel tunnistatakse suunistes, et tegevuskulude rahastamisel on vajadus riigi vahendite järele väiksemate lennujaamade puhul kõrgete püsikulude tõttu tavaliselt proportsionaalselt suurem ning et aastas 2 00  000–7 00  000 reisijat teenindavad lennujaamad ei pruugi suuta katta märkimisväärset osa oma tegevuskuludest. |
| --- | --- |

(288)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 116 jj kohaselt peetakse lennujaamadele eraldatavat tegevusabi vajalikuks, kui abi on suunatud olukorrale, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. Seejärel tunnistatakse suunistes, et tegevuskulude rahastamisel on vajadus riigi vahendite järele väiksemate lennujaamade puhul kõrgete püsikulude tõttu tavaliselt proportsionaalselt suurem ning et aastas 2 00  000–7 00  000 reisijat teenindavad lennujaamad ei pruugi suuta katta märkimisväärset osa oma tegevuskuludest.

| (289) | Alates uue terminali ehitamisest on Saarbrückeni lennujaama reisijate arv aastas stabiliseerunud 5 00  000 reisija ümber, jäädes kõvasti alla 7 00  000 reisija, mis on 2014. aasta lennundussuunistes kehtestatud selle kategooria piirkondlike lennujaamade ülempiir. Kuigi lennujaama läbilaskevõimet kasutatakse täielikult ära vähemalt [...], ei ole lennujaam suuteline tootma piisavalt tulusid, et rahastada oma tegevuskulusid, mis on 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt sellise suurusega lennujaama puhul tavaline. |
| --- | --- |

(289)

Alates uue terminali ehitamisest on Saarbrückeni lennujaama reisijate arv aastas stabiliseerunud 5 00  000 reisija ümber, jäädes kõvasti alla 7 00  000 reisija, mis on 2014. aasta lennundussuunistes kehtestatud selle kategooria piirkondlike lennujaamade ülempiir. Kuigi lennujaama läbilaskevõimet kasutatakse täielikult ära vähemalt [...], ei ole lennujaam suuteline tootma piisavalt tulusid, et rahastada oma tegevuskulusid, mis on 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt sellise suurusega lennujaama puhul tavaline.

| (290) | Seega on komisjon seisukohal, et Saarbrückeni lennujaama tegevusabi on vajalik. |
| --- | --- |

(290)

Seega on komisjon seisukohal, et Saarbrückeni lennujaama tegevusabi on vajalik.

Riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus

| (291) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 120 kohaselt peab abi olema asjakohane poliitikavahend taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste probleemide lahendamiseks. Kuna Saarbrückeni lennujaam on tegevustasandil kahjumit tootev, siis ainus asjakohane vahend on tegevusabi, mis võimaldab lennujaamal tegevust jätkata, tagades Saarimaa piirkonna ühendusvõimalused. Muud vahendid, nagu investeeringuteks ettenähtud abi või regulatiivsed meetmed, ei tundu Saarbrückeni lennujaama finantsprobleemidega tegevustasandil tegelemiseks asjakohased. Seega on komisjon seisukohal, et Saarbrückeni lennujaamale antud tegevusabi on asjakohane vahend. |
| --- | --- |

(291)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 120 kohaselt peab abi olema asjakohane poliitikavahend taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste probleemide lahendamiseks. Kuna Saarbrückeni lennujaam on tegevustasandil kahjumit tootev, siis ainus asjakohane vahend on tegevusabi, mis võimaldab lennujaamal tegevust jätkata, tagades Saarimaa piirkonna ühendusvõimalused. Muud vahendid, nagu investeeringuteks ettenähtud abi või regulatiivsed meetmed, ei tundu Saarbrückeni lennujaama finantsprobleemidega tegevustasandil tegelemiseks asjakohased. Seega on komisjon seisukohal, et Saarbrückeni lennujaamale antud tegevusabi on asjakohane vahend.

Ergutava mõju olemasolu ja abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

| (292) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 124 kohaselt on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeeringuteks ettenähtud abi ja liikluse mahtu, väheneks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(292)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 124 kohaselt on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeeringuteks ettenähtud abi ja liikluse mahtu, väheneks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt.

| (293) | Saarbrückeni lennujaamale anti investeeringuteks ettenähtud abi uue terminali ehitamiseks ja kaasaegsele lennujaamataristule esitatavate nõuete rakendamiseks. See võimaldas lennujaamal rahuldada Saarimaa piirkonna ühendusvõimaluste ja transpordivajadusi, mis väljendus reisijate arvu stabiliseerumises 5 00  000 reisija tasemel aastas. Hoolimata suhteliselt stabiilsest reisijate arvust ei ole lennujaam võimeline rahastama oma tegevuskulusid. Ilma tegevusabita ei saaks lennujaam oma õhutranspordi taset hoida ja ta peaks oma majandustegevust vähendama. Samas ei ületa abi summat, mis on vajalik tegevuskahjumi katmiseks ja seega piirdub abi summa minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(293)

Saarbrückeni lennujaamale anti investeeringuteks ettenähtud abi uue terminali ehitamiseks ja kaasaegsele lennujaamataristule esitatavate nõuete rakendamiseks. See võimaldas lennujaamal rahuldada Saarimaa piirkonna ühendusvõimaluste ja transpordivajadusi, mis väljendus reisijate arvu stabiliseerumises 5 00  000 reisija tasemel aastas. Hoolimata suhteliselt stabiilsest reisijate arvust ei ole lennujaam võimeline rahastama oma tegevuskulusid. Ilma tegevusabita ei saaks lennujaam oma õhutranspordi taset hoida ja ta peaks oma majandustegevust vähendama. Samas ei ületa abi summat, mis on vajalik tegevuskahjumi katmiseks ja seega piirdub abi summa minimaalselt vajalikuga.

| (294) | Seega on komisjon seisukohal, et Saarbrückeni lennujaama tegevusabil on ergutav mõju ja see on proportsionaalne. |
| --- | --- |

(294)

Seega on komisjon seisukohal, et Saarbrückeni lennujaama tegevusabil on ergutav mõju ja see on proportsionaalne.

Konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (295) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 131 kohaselt võtab komisjon lennujaamale eraldatava tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele. Võimaliku konkurentsi moonutamise või kaubanduse mõjutamise näitaja on asjaolu, et lennujaam asub mõne teise kasutamata võimsusega lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas |
| --- | --- |

(295)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 131 kohaselt võtab komisjon lennujaamale eraldatava tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele. Võimaliku konkurentsi moonutamise või kaubanduse mõjutamise näitaja on asjaolu, et lennujaam asub mõne teise kasutamata võimsusega lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas

| (296) | Põhjendustes 237 jj osutatu kohaselt ning võttes arvesse 100 km teeninduspiirkonna ja 60 minutilise reisiteekonna põhimõtet, võib väita, et ükski kolmest Saarbrückeni läheduses asuvast lennujaamast – Luksemburgi lennujaam (121 km Saarbrückenist), Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam (96 km Saarbrückenist) ja Frankfurt Hahni lennujaam (128 km Saarbrückenist) – ei asu samas teeninduspiirkonnas ning neil on Saarbrückeni lennujaamast täiesti erinevad ärimudelid. Saarbrücken pakub peamiselt regulaarlende, mis ühendavad Saarbrückenit Saksamaa ärikeskustega (Berliin, Hamburg ja minevikus ka München) ja mõningate puhkusesihtkohtadega. Luksemburg pakub peamiselt regulaarlende Euroopa pealinnadesse, Metz-Nancy-Lorraine on keskendunud regulaarlendudele Prantsusmaa linnadesse ja Põhja-Aafrika sihtkohtadesse ning Frankfurt Hahni ärimudel põhineb odavlennuettevõtjatel ja kaubaveol. |
| --- | --- |

(296)

Põhjendustes 237 jj osutatu kohaselt ning võttes arvesse 100 km teeninduspiirkonna ja 60 minutilise reisiteekonna põhimõtet, võib väita, et ükski kolmest Saarbrückeni läheduses asuvast lennujaamast – Luksemburgi lennujaam (121 km Saarbrückenist), Metz-Nancy-Lorraine’i lennujaam (96 km Saarbrückenist) ja Frankfurt Hahni lennujaam (128 km Saarbrückenist) – ei asu samas teeninduspiirkonnas ning neil on Saarbrückeni lennujaamast täiesti erinevad ärimudelid. Saarbrücken pakub peamiselt regulaarlende, mis ühendavad Saarbrückenit Saksamaa ärikeskustega (Berliin, Hamburg ja minevikus ka München) ja mõningate puhkusesihtkohtadega. Luksemburg pakub peamiselt regulaarlende Euroopa pealinnadesse, Metz-Nancy-Lorraine on keskendunud regulaarlendudele Prantsusmaa linnadesse ja Põhja-Aafrika sihtkohtadesse ning Frankfurt Hahni ärimudel põhineb odavlennuettevõtjatel ja kaubaveol.

| (297) | Samas teeninduspiirkonnas kerkib lennujaamataristu dubleerimise küsimus ainult seoses Zweibrückeni lennujaamaga. Aga nagu on selgitatud põhjenduses 252 ja võttes arvesse sündmuste järgnevust seoses Saarbrückeni lennujaama laiendamise ja Zweibrückeni lennujaama muutumisega sõjaväelennujaamast tsiviillennujaamaks, mis tekitas Saarimaa piirkonnas juurde kasutamata võimsust, siis võib järeldada, et Zweibrückeni lennujaam, mitte Saarbrückeni oma, on dubleerinud tarbetult taristut, millel on konkurentsi moonutav mõju. |
| --- | --- |

(297)

Samas teeninduspiirkonnas kerkib lennujaamataristu dubleerimise küsimus ainult seoses Zweibrückeni lennujaamaga. Aga nagu on selgitatud põhjenduses 252 ja võttes arvesse sündmuste järgnevust seoses Saarbrückeni lennujaama laiendamise ja Zweibrückeni lennujaama muutumisega sõjaväelennujaamast tsiviillennujaamaks, mis tekitas Saarimaa piirkonnas juurde kasutamata võimsust, siis võib järeldada, et Zweibrückeni lennujaam, mitte Saarbrückeni oma, on dubleerinud tarbetult taristut, millel on konkurentsi moonutav mõju.

Kokkuvõte

| (298) | Eespool toodu põhjal jõuab komisjon järeldusele, et Saarbrückeni lennujaamale eraldatud tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv abi 2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1.2 sätestatud tingimuste valguses. |
| --- | --- |

(298)

Eespool toodu põhjal jõuab komisjon järeldusele, et Saarbrückeni lennujaamale eraldatud tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv abi 2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1.2 sätestatud tingimuste valguses.

| (299) | Seejärel jõuab komisjon järeldusele, et kuna ta leidis, et FSBesitzG/FSG-le eraldatud tegevusabi oli 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt siseturuga kokkusobiv abi, siis ei pea ta enam hindama Saksamaa esitatud muid võimaliku kokkusobivusargumente. |
| --- | --- |

(299)

Seejärel jõuab komisjon järeldusele, et kuna ta leidis, et FSBesitzG/FSG-le eraldatud tegevusabi oli 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt siseturuga kokkusobiv abi, siis ei pea ta enam hindama Saksamaa esitatud muid võimaliku kokkusobivusargumente.

5.2.   MITMESUGUSTE KRUNTIDE ANDMINE FSBESITZG-LE

5.2.1.   ABI OLEMASOLU

| (300) | Põhjendustes 179–182 sätestatud põhjustel tuleb FSBesitzGd käsitada alates 2000. aastast ettevõtjana.
  Seoses algatamisotsuses nimetatud mitmesuguste kruntide üleandmistega on käesoleva otsuse puhul seega olulised ainult need, mis toimusid pärast 2000. aastat. Enne 2000. aastat üleantud kruntidest ei saanud kasu ettevõtja, seega ei liigitu need riigiabiks. Seoses pärast 2000. aastat aset leidnud üleandmistega toob Saksamaa esile, et need olid julgeoleku seisukohast vajalikud ja seega seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega, mis tuleks riigiabijuhtumite uurimisest vabastada. Saksamaa arvates kuuluvad üleandmised lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 reguleerimisalasse. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 186–194, on komisjon seisukohal, et Saksamaa lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaseid meetmeid võib põhimõtteliselt pidada avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud tegevuseks. Kui aga FSBesitzG-le või FSG-le üle antud krundid vabastasid nad kuludest, mida nad oleksid pidanud lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt muidu ise kandma, siis ei ole see kruntide andmine vabastatud liidu riigiabieeskirjade raames läbivaatamisest. |
| --- | --- |

(300)

Põhjendustes 179–182 sätestatud põhjustel tuleb FSBesitzGd käsitada alates 2000. aastast ettevõtjana.

Seoses algatamisotsuses nimetatud mitmesuguste kruntide üleandmistega on käesoleva otsuse puhul seega olulised ainult need, mis toimusid pärast 2000. aastat. Enne 2000. aastat üleantud kruntidest ei saanud kasu ettevõtja, seega ei liigitu need riigiabiks. Seoses pärast 2000. aastat aset leidnud üleandmistega toob Saksamaa esile, et need olid julgeoleku seisukohast vajalikud ja seega seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega, mis tuleks riigiabijuhtumite uurimisest vabastada. Saksamaa arvates kuuluvad üleandmised lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 reguleerimisalasse. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 186–194, on komisjon seisukohal, et Saksamaa lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 kohaseid meetmeid võib põhimõtteliselt pidada avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud tegevuseks. Kui aga FSBesitzG-le või FSG-le üle antud krundid vabastasid nad kuludest, mida nad oleksid pidanud lennuohutuse seaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt muidu ise kandma, siis ei ole see kruntide andmine vabastatud liidu riigiabieeskirjade raames läbivaatamisest.

| (301) | Pärast 2000. aastat leidis aset kolm krundi üleandmist, kaks neist [...] (2002. ja 2003. aastal) ja kolmas tasu eest (2004). Krundid andis üle Saarimaa liidumaa. Sellest lähtuvalt võib komisjon järeldada, et FSBesitzG-le üle antud krundid sisaldavad riigiabi otsetoetuste näol riigieelarvest ja neid saab seega riigiga seostada. |
| --- | --- |

(301)

Pärast 2000. aastat leidis aset kolm krundi üleandmist, kaks neist [...] (2002. ja 2003. aastal) ja kolmas tasu eest (2004). Krundid andis üle Saarimaa liidumaa. Sellest lähtuvalt võib komisjon järeldada, et FSBesitzG-le üle antud krundid sisaldavad riigiabi otsetoetuste näol riigieelarvest ja neid saab seega riigiga seostada.

| (302) | Kaht tasuta üleandmist tuleb käsitada FSBesitzG-le eelise andmisena, mida ta muul viisil ei oleks turul saanud. Saksamaa esitas nende kahe krundi väärtuse sisehindamise, mille kohaselt ulatub nende turuväärtuse summa umbes [...] euroni. Kolmas krunt müüdi hinnaga [...] eurot. Saksamaa edastas teabe 2002. aastal üleantud kruntide hindamise kohta. Selle hindamise kohaselt oli väljaspool esialgset tara asunud kruntide väärtus [...] eurot, lennujaama all olevate kruntide väärtus oli [...] eurot. Saksamaa väidab, et seda hindamist võib kasutada ka 2004. aastal müüdud kruntide väärtuse kindlakstegemiseks. Selle põhjal on Saksamaa seisukohal, et 2004. aastal müüdud kruntide väärtus oli tehingu hetkel [...] eurot, mis võrdub FSBesitzG makstud müügihinnaga. Sellega seoses märgib komisjon kõigepealt, et hindamist, millele Saksamaa viitab, ei ole teostanud sõltumatu ekspert, vaid müügi eest vastutav Saarimaa finantsministeerium. Lisaks ei ole Saksamaa esitanud mingit selgitust selle kohta, kuidas ta sellisele järeldusele jõudis. Eelkõige jääb segaseks, millised krundid asusid lennujaama territooriumil ja millised lennujaamast väljaspool. Komisjon ei saa seega välistada, et makstud hind oli turuhinnast madalam ja seega andis FSBesitzG-le eelise. Kuna kolmest kruntide üleandmisest sai kasu ainult FSBesitzG, siis tuleb järeldada ka, et üleandmised olid valikulised. Lisaks, sarnaselt põhjendustes 218–225 kirjeldatule, moonutasid need üleandmised konkurentsi ja mõjutasid kaubandust. Sellest lähtuvalt on kolme krundi üleandmise näol tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(302)

Kaht tasuta üleandmist tuleb käsitada FSBesitzG-le eelise andmisena, mida ta muul viisil ei oleks turul saanud. Saksamaa esitas nende kahe krundi väärtuse sisehindamise, mille kohaselt ulatub nende turuväärtuse summa umbes [...] euroni. Kolmas krunt müüdi hinnaga [...] eurot. Saksamaa edastas teabe 2002. aastal üleantud kruntide hindamise kohta. Selle hindamise kohaselt oli väljaspool esialgset tara asunud kruntide väärtus [...] eurot, lennujaama all olevate kruntide väärtus oli [...] eurot. Saksamaa väidab, et seda hindamist võib kasutada ka 2004. aastal müüdud kruntide väärtuse kindlakstegemiseks. Selle põhjal on Saksamaa seisukohal, et 2004. aastal müüdud kruntide väärtus oli tehingu hetkel [...] eurot, mis võrdub FSBesitzG makstud müügihinnaga. Sellega seoses märgib komisjon kõigepealt, et hindamist, millele Saksamaa viitab, ei ole teostanud sõltumatu ekspert, vaid müügi eest vastutav Saarimaa finantsministeerium. Lisaks ei ole Saksamaa esitanud mingit selgitust selle kohta, kuidas ta sellisele järeldusele jõudis. Eelkõige jääb segaseks, millised krundid asusid lennujaama territooriumil ja millised lennujaamast väljaspool. Komisjon ei saa seega välistada, et makstud hind oli turuhinnast madalam ja seega andis FSBesitzG-le eelise. Kuna kolmest kruntide üleandmisest sai kasu ainult FSBesitzG, siis tuleb järeldada ka, et üleandmised olid valikulised. Lisaks, sarnaselt põhjendustes 218–225 kirjeldatule, moonutasid need üleandmised konkurentsi ja mõjutasid kaubandust. Sellest lähtuvalt on kolme krundi üleandmise näol tegemist riigiabiga.

| (303) | Komisjon on lisaks seisukohal, et kuna kolm üleandmist on seotud põhivara üleandmisega, siis tuleb seda abi käsitada investeeringuteks ettenähtud abina. |
| --- | --- |

(303)

Komisjon on lisaks seisukohal, et kuna kolm üleandmist on seotud põhivara üleandmisega, siis tuleb seda abi käsitada investeeringuteks ettenähtud abina.

5.2.2.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (304) | Investeeringuteks ettenähtud abi kasutati rajalõpu ohutusala laiendamiseks. Nagu on sätestatud punktis 5.1.5.3, tehti see investeering eesmärgiga hoida lennujaam täies töökorras, edendades seeläbi piirkondlikku arengut. Komisjon on seisukohal, et kruntide üleandmise vormis investeeringuteks antud abi vastab kõigile teistele 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud siseturuga kokkusobivuse määratlemise tingimustele, kuna kohaldatakse ka punktis 5.1.5.3 kirjeldatud põhjusi. Seega saab järeldada, et kruntide üleandmise vormis investeeringuteks antud abi on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(304)

Investeeringuteks ettenähtud abi kasutati rajalõpu ohutusala laiendamiseks. Nagu on sätestatud punktis 5.1.5.3, tehti see investeering eesmärgiga hoida lennujaam täies töökorras, edendades seeläbi piirkondlikku arengut. Komisjon on seisukohal, et kruntide üleandmise vormis investeeringuteks antud abi vastab kõigile teistele 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud siseturuga kokkusobivuse määratlemise tingimustele, kuna kohaldatakse ka punktis 5.1.5.3 kirjeldatud põhjusi. Seega saab järeldada, et kruntide üleandmise vormis investeeringuteks antud abi on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

5.3.   LAENUTAGATISED VH SAARILE JA FSBESITZG-LE

5.3.1.   ABI OLEMASOLU

| (305) | Komisjon märgib, et Saarimaa liidumaa tagas ilma mingit hüvitist saamata kolm FSBesitzG laenu. Samas märgib ta samuti, et kõik tagatised anti enne 2000. aastat. Kuna FSBesitzG sai ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses pidada ettevõtjaks alles alates 2000. aastast, siis leiab komisjon, et tagatis ei toonud eelist ettevõtjale ja seega ei ole tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(305)

Komisjon märgib, et Saarimaa liidumaa tagas ilma mingit hüvitist saamata kolm FSBesitzG laenu. Samas märgib ta samuti, et kõik tagatised anti enne 2000. aastat. Kuna FSBesitzG sai ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses pidada ettevõtjaks alles alates 2000. aastast, siis leiab komisjon, et tagatis ei toonud eelist ettevõtjale ja seega ei ole tegemist riigiabiga.

| (306) | Komisjon meenutab seoses vh Saarile antud kinnituskirjadega oma varasemaid järeldusi põhjenduses 203, et vh Saar kasutab saadud vahendeid oma finantskohutuste täitmiseks Saarbrückeni lennujaama ees. Ka kinnituskirjade abil vh Saari võetud laenud anti edasi Saarbrückeni lennujaamale. Seega võib järeldada, et neis kinnituskirjades seisnevast eelisest ei saanud kasu vh Saar, vaid see eelis (kui see oli olemas) anti edasi Saarbrückeni lennujaamale. |
| --- | --- |

(306)

Komisjon meenutab seoses vh Saarile antud kinnituskirjadega oma varasemaid järeldusi põhjenduses 203, et vh Saar kasutab saadud vahendeid oma finantskohutuste täitmiseks Saarbrückeni lennujaama ees. Ka kinnituskirjade abil vh Saari võetud laenud anti edasi Saarbrückeni lennujaamale. Seega võib järeldada, et neis kinnituskirjades seisnevast eelisest ei saanud kasu vh Saar, vaid see eelis (kui see oli olemas) anti edasi Saarbrückeni lennujaamale.

| (307) | Mis puudutab eelist lennujaama jaoks, siis anti kinnituskirjadega tagatud laenud edasi investeerimiseks taristusse. Kui kinnituskirjad hõlmasid riigiabi, siis oleks see siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses, põhjustel, mis on sätestatud punktis 5.1.5.3. |
| --- | --- |

(307)

Mis puudutab eelist lennujaama jaoks, siis anti kinnituskirjadega tagatud laenud edasi investeerimiseks taristusse. Kui kinnituskirjad hõlmasid riigiabi, siis oleks see siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses, põhjustel, mis on sätestatud punktis 5.1.5.3.

5.4.   FSBESITZG JA FSBG VAHELINE RENDILEPING

5.4.1.   ABI OLEMASOLU

| (308) | Komisjon tegi juba põhjenduses 181 kindlaks, et FSBG oli ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtja. Seega tuleb hinnata ainult, kas rendileping andis FSBG-le eelise, kas see eelis anti riigi vahenditest ning kas see moonutas konkurentsi ja mõjutas liikmesriikide kaubandust. |
| --- | --- |

(308)

Komisjon tegi juba põhjenduses 181 kindlaks, et FSBG oli ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtja. Seega tuleb hinnata ainult, kas rendileping andis FSBG-le eelise, kas see eelis anti riigi vahenditest ning kas see moonutas konkurentsi ja mõjutas liikmesriikide kaubandust.

Olemasoleva ja uue abi eristamine

| (309) | Komisjon märgib kõigepealt, et eristada tuleb enne 7. juulit 1997 sõlmitud ja kuni 1. juulini 2006 kehtinud rendilepingut („1997. aasta leping”) ja alates 1. juulist 2006 kehtivat lepingut („2006. aasta leping”). Nagu eespool on esile toodud, ei käsitatud lennujaama ehitamist ja käitamist kuni 2000. aastani majandustegevusena, mistõttu enne seda kuupäeva kehtestatud riigiabikava, kui seda peetakse riigiabiks, kujutab endast pärast kõnealust kuupäeva olemasolevat abi (vt punkt 5.1.2). Seega ei ole vaja edasi uurida, kas 1997. aasta lepingu (millega kehtestati iga-aastased fikseeritud rendimaksed) puhul oli tegelikult tegemist riigiabiga, arvestades, et see liigitub igal juhul olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(309)

Komisjon märgib kõigepealt, et eristada tuleb enne 7. juulit 1997 sõlmitud ja kuni 1. juulini 2006 kehtinud rendilepingut („1997. aasta leping”) ja alates 1. juulist 2006 kehtivat lepingut („2006. aasta leping”). Nagu eespool on esile toodud, ei käsitatud lennujaama ehitamist ja käitamist kuni 2000. aastani majandustegevusena, mistõttu enne seda kuupäeva kehtestatud riigiabikava, kui seda peetakse riigiabiks, kujutab endast pärast kõnealust kuupäeva olemasolevat abi (vt punkt 5.1.2). Seega ei ole vaja edasi uurida, kas 1997. aasta lepingu (millega kehtestati iga-aastased fikseeritud rendimaksed) puhul oli tegelikult tegemist riigiabiga, arvestades, et see liigitub igal juhul olemasolevaks abiks.

| (310) | Teisest küljest, FSBG uue rendilepingu sõlmimist 2006. aastal, mil muudeti iga-aastase rendimakse kindlaksmääramise tingimusi (eelkõige kehtestati uus hinnaelement – FSBG aastakasumist teatud protsendi ülekandmine), ei saa käsitada kui vaid „muutust, välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta toetusmeetme ühisturule vastavuse hindamist” (82). 2006. aasta lepingut ei saa seega pidada, kui ta liigitub riigiabiks, olemasolevaks abiks, vaid pigem uueks abiks. |
| --- | --- |

(310)

Teisest küljest, FSBG uue rendilepingu sõlmimist 2006. aastal, mil muudeti iga-aastase rendimakse kindlaksmääramise tingimusi (eelkõige kehtestati uus hinnaelement – FSBG aastakasumist teatud protsendi ülekandmine), ei saa käsitada kui vaid „muutust, välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta toetusmeetme ühisturule vastavuse hindamist” (82). 2006. aasta lepingut ei saa seega pidada, kui ta liigitub riigiabiks, olemasolevaks abiks, vaid pigem uueks abiks.

Riigi vahendid ja riigiga seostatavus

| (311) | Selleks et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, peab selle rahastamine toimuma riigi vahenditest ja otsuse meedet toetada peab tegema riik. |
| --- | --- |

(311)

Selleks et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, peab selle rahastamine toimuma riigi vahenditest ja otsuse meedet toetada peab tegema riik.

| (312) | 2006. aastal sõlmiti FSBesitzG ja FSBG vahel leping. FSBesitzG oli (kaudselt) 100 % riigi omandis, kes omas seega kontrolli äriühingu üle. Nõustudes sõlmima rendilepingut, millega kehtestatav rendihind on turuhinnast madalam, toob see kaasa saamata jäänud tulu selle äriühingu ja tema omaniku jaoks, kes oli lõppkokkuvõttes Saarimaa, ja seega oleks puudujääki rahastatud riigi vahenditest. Riigiga seostatavusega seoses märgib komisjon, et FSBesitzG põhikirja järgi nimetab FSBesitzG järelevalvenõukogu liikmed ametisse Saarimaa valitsus ja esimehe nimetab ametisse lennundussektori eest vastutav ministeerium. 2006. aasta lepingu sõlmimiseks oli vaja Saarimaa valitsust esindava järelevalvenõukogu (83) nõusolekut. Seega teeb komisjon järelduse, et kõnealune meede on riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(312)

2006. aastal sõlmiti FSBesitzG ja FSBG vahel leping. FSBesitzG oli (kaudselt) 100 % riigi omandis, kes omas seega kontrolli äriühingu üle. Nõustudes sõlmima rendilepingut, millega kehtestatav rendihind on turuhinnast madalam, toob see kaasa saamata jäänud tulu selle äriühingu ja tema omaniku jaoks, kes oli lõppkokkuvõttes Saarimaa, ja seega oleks puudujääki rahastatud riigi vahenditest. Riigiga seostatavusega seoses märgib komisjon, et FSBesitzG põhikirja järgi nimetab FSBesitzG järelevalvenõukogu liikmed ametisse Saarimaa valitsus ja esimehe nimetab ametisse lennundussektori eest vastutav ministeerium. 2006. aasta lepingu sõlmimiseks oli vaja Saarimaa valitsust esindava järelevalvenõukogu (83) nõusolekut. Seega teeb komisjon järelduse, et kõnealune meede on riigiga seostatav.

Majanduslik eelis

| (313) | Et määrata kindlaks, kas 2006. aasta leping andis FSBG-le majandusliku eelise, tuleb kas võrrelda selle lepingu tingimusi sel hetkel turul sama liiki lepingu tüüptingimistega või, kui see ei ole võimalik, siis kaaluda, kas kasumile orienteeritud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks end sellise tehinguga sidunud. |
| --- | --- |

(313)

Et määrata kindlaks, kas 2006. aasta leping andis FSBG-le majandusliku eelise, tuleb kas võrrelda selle lepingu tingimusi sel hetkel turul sama liiki lepingu tüüptingimistega või, kui see ei ole võimalik, siis kaaluda, kas kasumile orienteeritud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks end sellise tehinguga sidunud.

| (314) | Saksamaa ei ole esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et 2006. aasta leping oleks vastanud tolle aja harilikele turutingimustele. Seega tuleb analüüsida, kas ettevaatlik ja mõistlikust kasumist huvitatud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks 2006. aasta lepingu sõlminud. |
| --- | --- |

(314)

Saksamaa ei ole esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et 2006. aasta leping oleks vastanud tolle aja harilikele turutingimustele. Seega tuleb analüüsida, kas ettevaatlik ja mõistlikust kasumist huvitatud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks 2006. aasta lepingu sõlminud.

| (315) | Komisjon täheldab, et FSBesitzG oli alates 2000. aastast pidevas kahjumis (vt tabel 3). Arvestades, et FSBGga sõlmitud rendileping oli praktiliselt tema ainus sissetulekuallikas (välja arvatud aasta kahjumi katmine vh Saari poolt), siis oleks turumajanduse tingimustes tegutsev mõistlik ettevõtja FSBesitzG asemel püüdnud oma kulusid rahastada kõnealusest rendilepingust tulenevast tulust. FSBesitzG kulud oli FSBG-le lennujaama rentimise lepingu tuludest suuremad. Samuti ei ilmne, et FSBesitzG oleks 2006. aasta lepingut sõlmides järginud mõnda konkreetset pikaajalist kasumlikkuse strateegiat. |
| --- | --- |

(315)

Komisjon täheldab, et FSBesitzG oli alates 2000. aastast pidevas kahjumis (vt tabel 3). Arvestades, et FSBGga sõlmitud rendileping oli praktiliselt tema ainus sissetulekuallikas (välja arvatud aasta kahjumi katmine vh Saari poolt), siis oleks turumajanduse tingimustes tegutsev mõistlik ettevõtja FSBesitzG asemel püüdnud oma kulusid rahastada kõnealusest rendilepingust tulenevast tulust. FSBesitzG kulud oli FSBG-le lennujaama rentimise lepingu tuludest suuremad. Samuti ei ilmne, et FSBesitzG oleks 2006. aasta lepingut sõlmides järginud mõnda konkreetset pikaajalist kasumlikkuse strateegiat.

| (316) | Nimetatud kaalutluste valguses ei saa 2006. aasta lepingu sõlmimist pidada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas olevaks ja seega andis see leping FSBG-le eelise. |
| --- | --- |

(316)

Nimetatud kaalutluste valguses ei saa 2006. aasta lepingu sõlmimist pidada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas olevaks ja seega andis see leping FSBG-le eelise.

Valikulisus

| (317) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 käsitatakse meedet ainult siis riigiabina, kui soodustatakse „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Kuna 2006. aasta lepingust sai kasu ainult FSBG, siis võib seda meedet pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses valikuliseks. |
| --- | --- |

(317)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 käsitatakse meedet ainult siis riigiabina, kui soodustatakse „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Kuna 2006. aasta lepingust sai kasu ainult FSBG, siis võib seda meedet pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses valikuliseks.

Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse mõjutamine

| (318) | Meede moonutas konkurentsi ja mõjutas kaubandust põhjustel, mida on kirjeldatud punktis 5.1.1. |
| --- | --- |

(318)

Meede moonutas konkurentsi ja mõjutas kaubandust põhjustel, mida on kirjeldatud punktis 5.1.1.

Kokkuvõte

| (319) | Komisjon on seega seisukohal, et 2006. aasta lepingu puhul oli tegemist FSBG-le antud riigiabiga. Seda tuleb hinnata tegevusabina. |
| --- | --- |

(319)

Komisjon on seega seisukohal, et 2006. aasta lepingu puhul oli tegemist FSBG-le antud riigiabiga. Seda tuleb hinnata tegevusabina.

5.4.2.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (320) | Nagu on kirjeldatud punktis 5.1.5.4, võidakse enne 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kuupäeva antud tegevusabi kuulutada katmata tegevuskulude osas täies ulatuses siseturuga kokkusobivaks, kui täidetud on järgmised tingimused (84):






  — | panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse; |
| --- | --- | --- |

(320)

Nagu on kirjeldatud punktis 5.1.5.4, võidakse enne 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kuupäeva antud tegevusabi kuulutada katmata tegevuskulude osas täies ulatuses siseturuga kokkusobivaks, kui täidetud on järgmised tingimused (84):

—

panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse;

| — | riigi sekkumise vajadus; |
| --- | --- |

—

riigi sekkumise vajadus;

| — | ergutava mõju olemasolu; |
| --- | --- |

—

ergutava mõju olemasolu;

| — | abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga); |
| --- | --- |

—

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga);

| (321) | Hinnatava tegevusabi, mis puudutab lennujaamataristu rentimist turuhinnast madalama hinnaga, eesmärk oli Saarbrückeni lennujaama käitamise nõuetekohasel tasemel hoidmine. |
| --- | --- |

(321)

Hinnatava tegevusabi, mis puudutab lennujaamataristu rentimist turuhinnast madalama hinnaga, eesmärk oli Saarbrückeni lennujaama käitamise nõuetekohasel tasemel hoidmine.

| (322) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 113 kohaselt peetakse lennujaamadele antud tegevusabi täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele kaasa aitavaks, kui abi suurendab liidu kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, võitleb õhuliikluse ummikutega liidu sõlmlennujaamades või hõlbustab piirkondlikku arengut. |
| --- | --- |

(322)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 113 kohaselt peetakse lennujaamadele antud tegevusabi täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele kaasa aitavaks, kui abi suurendab liidu kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, võitleb õhuliikluse ummikutega liidu sõlmlennujaamades või hõlbustab piirkondlikku arengut.

| (323) | Nagu on selgitatud põhjenduses 254, aitas Saarbrückeni lennujaamale eraldatud tegevusabi kaasa piirkonna ühendusvõimalustele ja arengule. Põhjenduses 284 toodud põhjustel kehtib dubleerimise argument pigem Zweibrückeni lennujaamale eraldatud riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(323)

Nagu on selgitatud põhjenduses 254, aitas Saarbrückeni lennujaamale eraldatud tegevusabi kaasa piirkonna ühendusvõimalustele ja arengule. Põhjenduses 284 toodud põhjustel kehtib dubleerimise argument pigem Zweibrückeni lennujaamale eraldatud riigiabi kohta.

| (324) | Komisjon jõuab seega järeldusele, et FSBG-le eraldatud tegevusabi aitas kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, parandades ühendusvõimalusi ning Saarimaa piirkonna arengut transporditaristu käitamise abil, et vastata piirkonna transpordivajadustele. |
| --- | --- |

(324)

Komisjon jõuab seega järeldusele, et FSBG-le eraldatud tegevusabi aitas kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, parandades ühendusvõimalusi ning Saarimaa piirkonna arengut transporditaristu käitamise abil, et vastata piirkonna transpordivajadustele.

| (325) | 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt võib väiksematel lennujaamadel olla raskusi oma tegevuse rahastamisel ilma riigi vahenditeta. 2014. aasta lennundussuuniste punkti 118 kohaselt ei pruugi aastas alla 7 00  000 reisija teenindavad lennujaamad suuta katta suurt osa oma tegevuskuludest. Saarbrückeni lennujaama liiklusmaht oli püsivalt alla 7 00  000 reisija. Seetõttu arvab komisjon, et abi oli vajalik, kuna see võimaldas suurendada piirkonna ühendusvõimalusi, mida tavapärastes turutingimustes ei oleks olnud võimalik saavutada. |
| --- | --- |

(325)

2014. aasta lennundussuuniste kohaselt võib väiksematel lennujaamadel olla raskusi oma tegevuse rahastamisel ilma riigi vahenditeta. 2014. aasta lennundussuuniste punkti 118 kohaselt ei pruugi aastas alla 7 00  000 reisija teenindavad lennujaamad suuta katta suurt osa oma tegevuskuludest. Saarbrückeni lennujaama liiklusmaht oli püsivalt alla 7 00  000 reisija. Seetõttu arvab komisjon, et abi oli vajalik, kuna see võimaldas suurendada piirkonna ühendusvõimalusi, mida tavapärastes turutingimustes ei oleks olnud võimalik saavutada.

| (326) | Nagu eespool on osutatud, sai Saarbrückeni lennujaam investeeringuteks ettenähtud abi, mis võimaldas lennujaamal rahuldada Saarimaa piirkonna ühendus- ja transpordivajadusi (vt põhjendus 285). Hoolimata suhteliselt stabiilsest reisijate arvust ei ole lennujaam võimeline rahastama oma tegevuskulusid. Seoses sellega märgib komisjon, et ka FSBG oli kahjumis aastatel 2006 ja 2007, ajal, mil 2006. aasta leping kehtis (registreeritud kahjum ulatus 2006. aastal –2 14  709 euroni ja 2007. aastal –2 7 37  773 euroni). Kahjum tekkis isegi hoolimata asjaolust, et FSBG neil aastail makstud rent oli madalam kui 1997. aasta lepingu raames makstud rent (vt tabel 7). Seega võib järeldada, et 2006. aasta lepingus sisalduval abil oli ergutav mõju ja see ei ületanud tegevuskahjumi katmiseks vajalikku summat ning oli seega piiratud abi saavaks tegevuseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(326)

Nagu eespool on osutatud, sai Saarbrückeni lennujaam investeeringuteks ettenähtud abi, mis võimaldas lennujaamal rahuldada Saarimaa piirkonna ühendus- ja transpordivajadusi (vt põhjendus 285). Hoolimata suhteliselt stabiilsest reisijate arvust ei ole lennujaam võimeline rahastama oma tegevuskulusid. Seoses sellega märgib komisjon, et ka FSBG oli kahjumis aastatel 2006 ja 2007, ajal, mil 2006. aasta leping kehtis (registreeritud kahjum ulatus 2006. aastal –2 14  709 euroni ja 2007. aastal –2 7 37  773 euroni). Kahjum tekkis isegi hoolimata asjaolust, et FSBG neil aastail makstud rent oli madalam kui 1997. aasta lepingu raames makstud rent (vt tabel 7). Seega võib järeldada, et 2006. aasta lepingus sisalduval abil oli ergutav mõju ja see ei ületanud tegevuskahjumi katmiseks vajalikku summat ning oli seega piiratud abi saavaks tegevuseks minimaalselt vajalikuga.

| (327) | Selle alusel jõuab komisjon järeldusele, et 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud siseturuga kokkusobivuse tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(327)

Selle alusel jõuab komisjon järeldusele, et 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud siseturuga kokkusobivuse tingimused on täidetud.

5.5.   SOODUSTUSED LENNUETTEVÕTJATELE/TURUSTAMISLEPINGUD

5.5.1.   ABI OLEMASOLU

| (328) | Õhutranspordi teenuseid pakkudes tegelevad lennuettevõtjad majandustegevusega ja seega on nende näol tegemist ettevõtjatega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tuleb analüüsida, kas lennuettevõtjate ja lennujaama kokkulepped andsid lennujaamale majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(328)

Õhutranspordi teenuseid pakkudes tegelevad lennuettevõtjad majandustegevusega ja seega on nende näol tegemist ettevõtjatega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tuleb analüüsida, kas lennuettevõtjate ja lennujaama kokkulepped andsid lennujaamale majandusliku eelise.

Majanduslik eelis

| (329) | Kui lennujaama käsutuses on riigi vahendid, siis võib lennuettevõtjale abi andmise põhimõtteliselt välistada, kui lennujaama ja lennuettevõtja suhted on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Eelise olemasolu võib harilikult välistada, kui a) teenuste eest võetav tasu vastab turuhinnale või b) eelneva analüüsi abil on võimalik tõendada, et lennujaama ja lennuettevõtja kokkulepe toob lennujaama jaoks kaasa positiivse täiendava kasumi ja see moodustab osa üleüldisest pikaajalise kasumlikkuseni viivast strateegiast. |
| --- | --- |

(329)

Kui lennujaama käsutuses on riigi vahendid, siis võib lennuettevõtjale abi andmise põhimõtteliselt välistada, kui lennujaama ja lennuettevõtja suhted on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Eelise olemasolu võib harilikult välistada, kui a) teenuste eest võetav tasu vastab turuhinnale või b) eelneva analüüsi abil on võimalik tõendada, et lennujaama ja lennuettevõtja kokkulepe toob lennujaama jaoks kaasa positiivse täiendava kasumi ja see moodustab osa üleüldisest pikaajalise kasumlikkuseni viivast strateegiast.

| (330) | Selleks et hinnata, kas lennujaama ja lennuettevõtja vahel sõlmitud leping on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, tuleks lisaks lennujaamatasudele arvesse võtta lennuettevõtja tegevusest tulenevat prognoositavat tulu lennundusvälise tegevuse eest, millest on maha arvatud kõik allahindlused, turustustoetus ja ergutavad kavad. Samamoodi tuleks arvesse võtta lennujaama kõiki täiendavaid prognoositavaid kulusid seoses lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. Sellised täiendavad kulud hõlmaksid kõiki kulu- ja investeeringuliike, näiteks täiendavad personali-, varustuse ja investeeringukulud, mis tulenevad lennujaama kasutamisest lennuettevõtja poolt. Näiteks kui lennujaam peab laienema või ehitama uue terminali või muid rajatisi peamiselt selleks, et rahuldada konkreetse lennuettevõtja vajadusi, tuleks sellist kulu täiendava kulu arvutamisel arvesse võtta. Seevastu kulusid, mida lennujaam peaks tegema ka ilma lennuettevõtjaga sõlmitud lepinguta, ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte paikapidavuse uurimisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(330)

Selleks et hinnata, kas lennujaama ja lennuettevõtja vahel sõlmitud leping on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, tuleks lisaks lennujaamatasudele arvesse võtta lennuettevõtja tegevusest tulenevat prognoositavat tulu lennundusvälise tegevuse eest, millest on maha arvatud kõik allahindlused, turustustoetus ja ergutavad kavad. Samamoodi tuleks arvesse võtta lennujaama kõiki täiendavaid prognoositavaid kulusid seoses lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. Sellised täiendavad kulud hõlmaksid kõiki kulu- ja investeeringuliike, näiteks täiendavad personali-, varustuse ja investeeringukulud, mis tulenevad lennujaama kasutamisest lennuettevõtja poolt. Näiteks kui lennujaam peab laienema või ehitama uue terminali või muid rajatisi peamiselt selleks, et rahuldada konkreetse lennuettevõtja vajadusi, tuleks sellist kulu täiendava kulu arvutamisel arvesse võtta. Seevastu kulusid, mida lennujaam peaks tegema ka ilma lennuettevõtjaga sõlmitud lepinguta, ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte paikapidavuse uurimisel arvesse võtta.

| (331) | Lisaks peab lennujaamataristu olema kõigile lennuettevõtjatele avatud, mitte mõeldud konkreetsele lennuettevõtjale, välistamaks, et lennujaama käitajale siseturuga kokkusobiva abi kaudu osaks saav eelis antakse konkreetsele lennuettevõtjale. |
| --- | --- |

(331)

Lisaks peab lennujaamataristu olema kõigile lennuettevõtjatele avatud, mitte mõeldud konkreetsele lennuettevõtjale, välistamaks, et lennujaama käitajale siseturuga kokkusobiva abi kaudu osaks saav eelis antakse konkreetsele lennuettevõtjale.

| (332) | Seoses sellega hindab komisjon Saarbrückeni lennujaama kehtivat lennujaamatasude üldist kava ning lennujaama individuaalseid lepinguid lennuettevõtjatega, mis tulenevad Saarbrückeni lennujaamatasude kavast või jäävad sellest välja. |
| --- | --- |

(332)

Seoses sellega hindab komisjon Saarbrückeni lennujaama kehtivat lennujaamatasude üldist kava ning lennujaama individuaalseid lepinguid lennuettevõtjatega, mis tulenevad Saarbrückeni lennujaamatasude kavast või jäävad sellest välja.

Lennuettevõtjatele tehtud soodustused

| (333) | 1. aprillil 207 kehtestati Saarbückeni lennujaamas uued tasumäärad („2007. aasta tasumäärad”). Neis tasumäärades olid ette nähtud soodustused lennuettevõtjatele, kes täidavad teatud tingimused. 2007. aasta tasumäärad pakkusid eelkõige soodustusi uutele lennuettevõtjatele, uutele sihtkohtadele ja reisijate arvu suurendamise eest. Senini ei olnud tasumäärades kunagi soodustusi pakutud. Saarbrückeni lennujaam võttis uued tasumäärad vastu ja need jõustusid 1. septembril 2013, asendades 2007. aasta tasumäärad. 2013. aasta tasumäärasid käesolevas otsuses ei käsitleta. |
| --- | --- |

(333)

1. aprillil 207 kehtestati Saarbückeni lennujaamas uued tasumäärad („2007. aasta tasumäärad”). Neis tasumäärades olid ette nähtud soodustused lennuettevõtjatele, kes täidavad teatud tingimused. 2007. aasta tasumäärad pakkusid eelkõige soodustusi uutele lennuettevõtjatele, uutele sihtkohtadele ja reisijate arvu suurendamise eest. Senini ei olnud tasumäärades kunagi soodustusi pakutud. Saarbrückeni lennujaam võttis uued tasumäärad vastu ja need jõustusid 1. septembril 2013, asendades 2007. aasta tasumäärad. 2013. aasta tasumäärasid käesolevas otsuses ei käsitleta.

| (334) | Soovides kohaldada kõnealuse meetme suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet, peab komisjon kõigepealt tegema kindlaks, kas küsitud hind vastas turuhinnale. Sellega seoses on komisjonil kahtlusi, kas praegu on võimalik välja selgitada asjakohaseid kriteeriume lennujaamade osutatud teenuste tegeliku turuhinna väljaselgitamiseks. Kuna puudub tuvastatav turupõhine võrdlusalus, peab komisjon hindama 2007. aasta tasumäärade eelnevat täiendavat kasumlikkust. |
| --- | --- |

(334)

Soovides kohaldada kõnealuse meetme suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet, peab komisjon kõigepealt tegema kindlaks, kas küsitud hind vastas turuhinnale. Sellega seoses on komisjonil kahtlusi, kas praegu on võimalik välja selgitada asjakohaseid kriteeriume lennujaamade osutatud teenuste tegeliku turuhinna väljaselgitamiseks. Kuna puudub tuvastatav turupõhine võrdlusalus, peab komisjon hindama 2007. aasta tasumäärade eelnevat täiendavat kasumlikkust.

| (335) | 2007. aasta tasumäärad kehtestati selleks, et suurendada Saarbrückeni lennujaama konkurentsivõimet. 2007. aasta tasumäärade koostamisel analüüsis Saarbrückeni lennujaama käitaja reisijate arvu, lennujaamaga seotud liikumisi ning aastate 1997–2006 finantstulemusi. Saksamaa väitel näitas tol ajal läbi viidud turuanalüüs, et Saarbrücken oli üks kalleimatest Saksamaa lennujaamadest. Komisjon täheldab, et TUIFly lahkus Saarbrückeni lennujaamast 2006. aasta lõpus. Lisaks oli Saarbrückeni lennujaam alates 2006. aastast silmitsi uue konkurendi Zweibrückeniga. Kõik need tegurid kokku panid Saarbrückeni lennujaama oma hinnapoliitikat üle vaatama ja kehtestama läbivaadatud tasumäärad, pakkudes soodustuste vormis stiimuleid oma tulevase elujõulisuse ja kasumlikkuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(335)

2007. aasta tasumäärad kehtestati selleks, et suurendada Saarbrückeni lennujaama konkurentsivõimet. 2007. aasta tasumäärade koostamisel analüüsis Saarbrückeni lennujaama käitaja reisijate arvu, lennujaamaga seotud liikumisi ning aastate 1997–2006 finantstulemusi. Saksamaa väitel näitas tol ajal läbi viidud turuanalüüs, et Saarbrücken oli üks kalleimatest Saksamaa lennujaamadest. Komisjon täheldab, et TUIFly lahkus Saarbrückeni lennujaamast 2006. aasta lõpus. Lisaks oli Saarbrückeni lennujaam alates 2006. aastast silmitsi uue konkurendi Zweibrückeniga. Kõik need tegurid kokku panid Saarbrückeni lennujaama oma hinnapoliitikat üle vaatama ja kehtestama läbivaadatud tasumäärad, pakkudes soodustuste vormis stiimuleid oma tulevase elujõulisuse ja kasumlikkuse tagamiseks.

| (336) | Kuigi kättesaadava teabe kohaselt ei ole 2007. aasta tasumäärade kohta teostatud ühtegi kasumlikkuse eeluuringut, teatas Saksamaa, et Saarbrückeni lennujaam eeldas, et lennuettevõtjatele täiendavate lennujaamateenuste osutamine ei nõua praktiliselt mitte mingeid täiendavaid investeeringuid ja mitte mingisuguseid täiendavaid tegevuskulusid ei vajata. Seetõttu ei olnud Saksamaa arvates kasumlikkuse eeluuringut vaja. Seega piirdusid täiendavad kulud pakutud stiimulitega. Seoses sellega täheldab komisjon, et 2007. aasta tasumäärad pakkusid tõesti soodustusi ainult uutele lennuettevõtjatele, uutele sihtkohtadele või reisijate arvu suurenemise korral, mistõttu ei olnud neil lennujaama hetkeseisule negatiivset mõju. Komisjon täheldab, et enne 2007. aasta tasumäärade kehtestamist kasutati lennujaama võimsust ainult 50 % ulatuses. Reisijate arv langes 2005. aasta 4 87  000 reisijalt 2007. aastal 3 50  000 reisijani, samas kui lennujaama võimalik läbilaskevõime oli 7 00  000 reisijat aastas. Komisjon märgib, et pärast TUIFly lahkumist oli Saarbrückeni lennujaamal kasutamata võimsust, mis tähendab, et seal sai täiendavat liiklust teenindada ilma vajaduseta uuendada taristut või osta täiendavaid seadmeid või värvata uut personali. Saksamaa kinnitas, et puudus vajadus värvata uut personali või laiendada olemasolevat taristut või muid seadmeid, et teenindada uusi lennuettevõtjaid või sihtkohti (näiteks piisab olemasolevatest pagasilintidest ja personalist). |
| --- | --- |

(336)

Kuigi kättesaadava teabe kohaselt ei ole 2007. aasta tasumäärade kohta teostatud ühtegi kasumlikkuse eeluuringut, teatas Saksamaa, et Saarbrückeni lennujaam eeldas, et lennuettevõtjatele täiendavate lennujaamateenuste osutamine ei nõua praktiliselt mitte mingeid täiendavaid investeeringuid ja mitte mingisuguseid täiendavaid tegevuskulusid ei vajata. Seetõttu ei olnud Saksamaa arvates kasumlikkuse eeluuringut vaja. Seega piirdusid täiendavad kulud pakutud stiimulitega. Seoses sellega täheldab komisjon, et 2007. aasta tasumäärad pakkusid tõesti soodustusi ainult uutele lennuettevõtjatele, uutele sihtkohtadele või reisijate arvu suurenemise korral, mistõttu ei olnud neil lennujaama hetkeseisule negatiivset mõju. Komisjon täheldab, et enne 2007. aasta tasumäärade kehtestamist kasutati lennujaama võimsust ainult 50 % ulatuses. Reisijate arv langes 2005. aasta 4 87  000 reisijalt 2007. aastal 3 50  000 reisijani, samas kui lennujaama võimalik läbilaskevõime oli 7 00  000 reisijat aastas. Komisjon märgib, et pärast TUIFly lahkumist oli Saarbrückeni lennujaamal kasutamata võimsust, mis tähendab, et seal sai täiendavat liiklust teenindada ilma vajaduseta uuendada taristut või osta täiendavaid seadmeid või värvata uut personali. Saksamaa kinnitas, et puudus vajadus värvata uut personali või laiendada olemasolevat taristut või muid seadmeid, et teenindada uusi lennuettevõtjaid või sihtkohti (näiteks piisab olemasolevatest pagasilintidest ja personalist).

| (337) | Iga uus lennuettevõtja või sihtkoht toodaks uut lennundustegevusega seotud või mitteseotud tulu. Arvestades, et kulude tase on jäänud stabiilseks, siis annaks iga uus lennuettevõtja või sihtkoht Saksamaa kinnitusel positiivse panuse lennujaama kasumlikkusesse. Asjaolu, et Saarbrücken suutis tõesti pärast 2007. aasta tasumäärade kehtestamist ligi meelitada mõned uued lennuettevõtjad (nagu Air Berlin, kes alustas Saarbrückeni kasutamist 2007. aasta lõpus) ja tekitada uusi sihtkohti, näitab, et soodustustepõhine strateegia äri suurendamiseks oli edukas. Kättesaadav teave näitab, et 2007. aasta tasumäärade tulemusel kerkisid lennujaama tulud järk-järgult ([...] 2007. aastal kuni [...] 2010. aastal). |
| --- | --- |

(337)

Iga uus lennuettevõtja või sihtkoht toodaks uut lennundustegevusega seotud või mitteseotud tulu. Arvestades, et kulude tase on jäänud stabiilseks, siis annaks iga uus lennuettevõtja või sihtkoht Saksamaa kinnitusel positiivse panuse lennujaama kasumlikkusesse. Asjaolu, et Saarbrücken suutis tõesti pärast 2007. aasta tasumäärade kehtestamist ligi meelitada mõned uued lennuettevõtjad (nagu Air Berlin, kes alustas Saarbrückeni kasutamist 2007. aasta lõpus) ja tekitada uusi sihtkohti, näitab, et soodustustepõhine strateegia äri suurendamiseks oli edukas. Kättesaadav teave näitab, et 2007. aasta tasumäärade tulemusel kerkisid lennujaama tulud järk-järgult ([...] 2007. aastal kuni [...] 2010. aastal).

| (338) | Komisjon märgib seejärel, et lennujaama ja lennuettevõtjate kokkuleppe hindamisel tuleb ka arvesse võtta, mil määral võib kokkuleppeid pidada osaks vähemalt pikaajalises perspektiivis kasumlikkuseni viiva üleüldise strateegia rakendamisest. Sellega seoses peab komisjon võtma arvesse kättesaadavaid faktilisi tõendeid ja arengut, mida võis mõistlikkuse piires oodata ajal, mis 2007. aasta tasumäärad kehtestati, eelkõige valitsevaid turutingimusi, konkreetsemalt õhutranspordi liberaliseerimisest tekkinud turumuutused, odavlennuettevõtjate ja teiste punktist punkti lendavate lennuettevõtjate turule sisenemine ja nende areng, lennujaamatööstuse organisatsioonilise ja majandusliku ülesehituse muutused ning lennujaamade ülesannete mitmekesisuse ja keerukuse aste, lennuettevõtjate ja lennujaamade vahelise konkurentsi edendamine, majanduskeskkonna ebakindlus, mis tuleneb valitsevate turutingimuste muutustest, või majanduskeskkonna muu ebakindlus, millega tuleb arvestada. Komisjon märgib, et nagu põhjenduses 335 kirjeldatud, viisid mitmed põhjused (nagu uus konkurents Zweibrückeniga pärast 2006. aastat ja TUIFly lahkumine 2006. aasta lõpus) Saarbrückeni lennujaama mõttele, et läbivaadatud soodustusi pakkuvad tasumäärad on vajalik samm oma tulevase elujõulisuse ja kasumlikkuse tagamisel. |
| --- | --- |

(338)

Komisjon märgib seejärel, et lennujaama ja lennuettevõtjate kokkuleppe hindamisel tuleb ka arvesse võtta, mil määral võib kokkuleppeid pidada osaks vähemalt pikaajalises perspektiivis kasumlikkuseni viiva üleüldise strateegia rakendamisest. Sellega seoses peab komisjon võtma arvesse kättesaadavaid faktilisi tõendeid ja arengut, mida võis mõistlikkuse piires oodata ajal, mis 2007. aasta tasumäärad kehtestati, eelkõige valitsevaid turutingimusi, konkreetsemalt õhutranspordi liberaliseerimisest tekkinud turumuutused, odavlennuettevõtjate ja teiste punktist punkti lendavate lennuettevõtjate turule sisenemine ja nende areng, lennujaamatööstuse organisatsioonilise ja majandusliku ülesehituse muutused ning lennujaamade ülesannete mitmekesisuse ja keerukuse aste, lennuettevõtjate ja lennujaamade vahelise konkurentsi edendamine, majanduskeskkonna ebakindlus, mis tuleneb valitsevate turutingimuste muutustest, või majanduskeskkonna muu ebakindlus, millega tuleb arvestada. Komisjon märgib, et nagu põhjenduses 335 kirjeldatud, viisid mitmed põhjused (nagu uus konkurents Zweibrückeniga pärast 2006. aastat ja TUIFly lahkumine 2006. aasta lõpus) Saarbrückeni lennujaama mõttele, et läbivaadatud soodustusi pakkuvad tasumäärad on vajalik samm oma tulevase elujõulisuse ja kasumlikkuse tagamisel.

| (339) | Komisjon märgib viimaks, et lennujaamataristu on kõigile lennuettevõtjatele avatud, mitte mõeldud konkreetsele ettevõtjale. |
| --- | --- |

(339)

Komisjon märgib viimaks, et lennujaamataristu on kõigile lennuettevõtjatele avatud, mitte mõeldud konkreetsele ettevõtjale.

| (340) | Nende kaalutluste valguses, nõustudes, et tegevuse laiendamisega ei kaasne praktiliselt mitte mingeid täiendavaid kulusid, kuid sellega seoses võib oodata täiendava tulu tootmist, nõustub komisjon, et Saarbrückeni lennujaam käitus 2007. aasta soodustusi sisaldavaid tasumäärasid kehtestades nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja. Seega ei andnud kõnealune meede asjaomastele lennuettevõtjatele majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(340)

Nende kaalutluste valguses, nõustudes, et tegevuse laiendamisega ei kaasne praktiliselt mitte mingeid täiendavaid kulusid, kuid sellega seoses võib oodata täiendava tulu tootmist, nõustub komisjon, et Saarbrückeni lennujaam käitus 2007. aasta soodustusi sisaldavaid tasumäärasid kehtestades nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja. Seega ei andnud kõnealune meede asjaomastele lennuettevõtjatele majanduslikku eelist.

Turustamisleping Air Berliniga

| (341) | Air Berlini ja Saarbrückeni lennujaama 6. aprillil 2011 sõlmitud lepingus leppisid kaks poolt kokku, et Air Berlin suurendab oma lendude sagedust Berliini ja Berliinist viie täiendava edasi-tagasilennu võrra nädalas ning oma lendude sagedust [...] ja [...] kolme täiendava edasi-tagasilennu võrra nädalas kuni 2014. aasta aprilli lõpuni. Vastutasuks nende sageduste suurendamise eest ja Air Berlini kohustuse eest uusi sagedusi reklaamida võttis Saarbrücken endale kohustuse maksta Air Berlinile 2011. ja 2012. aastal kokku [8 00  000–1 7 00  000 eurot]. |
| --- | --- |

(341)

Air Berlini ja Saarbrückeni lennujaama 6. aprillil 2011 sõlmitud lepingus leppisid kaks poolt kokku, et Air Berlin suurendab oma lendude sagedust Berliini ja Berliinist viie täiendava edasi-tagasilennu võrra nädalas ning oma lendude sagedust [...] ja [...] kolme täiendava edasi-tagasilennu võrra nädalas kuni 2014. aasta aprilli lõpuni. Vastutasuks nende sageduste suurendamise eest ja Air Berlini kohustuse eest uusi sagedusi reklaamida võttis Saarbrücken endale kohustuse maksta Air Berlinile 2011. ja 2012. aastal kokku [8 00  000–1 7 00  000 eurot].

| (342) | Saksamaa esitas FSG tehtud analüüsi lepingu kasumlikkuse kohta, mida võis oodata lepingu sõlmimise ajal. Saksamaa teatas, et kui turustamisega seotud otsemaksed välja jätta, siis ei tekitanud sageduste suurendamine mitte mingeid lisakulusid (85) lennujaama jaoks, kes võib täiendavat liiklust teenindada olemasoleva taristu ja personaliga. Analüüs põhines järgmistel ootustel.

  Tabel 10


  Air Berliniga sõlmitud turustamislepingu eeldatav kasumlikkus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2011–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Täiendavad tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Täiendavad kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulemus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(342)

Saksamaa esitas FSG tehtud analüüsi lepingu kasumlikkuse kohta, mida võis oodata lepingu sõlmimise ajal. Saksamaa teatas, et kui turustamisega seotud otsemaksed välja jätta, siis ei tekitanud sageduste suurendamine mitte mingeid lisakulusid (85) lennujaama jaoks, kes võib täiendavat liiklust teenindada olemasoleva taristu ja personaliga. Analüüs põhines järgmistel ootustel.

Tabel 10

Air Berliniga sõlmitud turustamislepingu eeldatav kasumlikkus

2011

2012

2013

2014

2011–2014

Täiendavad tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Täiendavad kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulemus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (343) | Kuigi FSG läbiviidud ja Saksamaa esitatud eeluuringus ei kajastunud lepingu sõlmimise päevast edasised maksed, on selge, et lepingust oodati kasumlikkust. Saksamaa kinnitas, et praeguseni ei ole turustamislepingus ette nähtud lendude sageduste suurendamised nõudnud uue personali värbamist või konkreetsete investeeringute tegemist. Üldjoontes on lennujaama ootused täitunud ja leping on olnud kasumlik. Seoses sellega esitas Saksamaa lepinguperioodi esimese 8 kuu (2011. aasta aprillist kuni 2012. aasta jaanuarini) kasumil põhinevad prognoosid kogu lepingu kestuse ajaks; nende järgi näib leping olevat kasumlik. |
| --- | --- |

(343)

Kuigi FSG läbiviidud ja Saksamaa esitatud eeluuringus ei kajastunud lepingu sõlmimise päevast edasised maksed, on selge, et lepingust oodati kasumlikkust. Saksamaa kinnitas, et praeguseni ei ole turustamislepingus ette nähtud lendude sageduste suurendamised nõudnud uue personali värbamist või konkreetsete investeeringute tegemist. Üldjoontes on lennujaama ootused täitunud ja leping on olnud kasumlik. Seoses sellega esitas Saksamaa lepinguperioodi esimese 8 kuu (2011. aasta aprillist kuni 2012. aasta jaanuarini) kasumil põhinevad prognoosid kogu lepingu kestuse ajaks; nende järgi näib leping olevat kasumlik.

| (344) | Olles analüüsinud lepingut ja FSG ootusi lepingu sõlmimise ajal, on komisjon rahul, et leping on kaasa aidanud Saarbrückeni lennujaama kasumlikkusele ning oodatavad lisatulud olid suuremad kui oodatavad lisakulud. Kuna leping oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, siis ei andnud see Air Berlinile eelist. |
| --- | --- |

(344)

Olles analüüsinud lepingut ja FSG ootusi lepingu sõlmimise ajal, on komisjon rahul, et leping on kaasa aidanud Saarbrückeni lennujaama kasumlikkusele ning oodatavad lisatulud olid suuremad kui oodatavad lisakulud. Kuna leping oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, siis ei andnud see Air Berlinile eelist.

Kokkuvõte

| (345) | Leides, et 2007. aasta tasumäärad ja neis sisaldunud soodustused ning Air Berlini ja Saarbrückeni lennujaama 2011. aasta turustamisleping ei andnud vastavatele lennuettevõtjatele eelist, siis ei ole vaja hinnata muid abi olemasolu kriteeriume. Võib järeldada, et kõnealustele lennuettevõtjatele ei eraldatud riigiabi. |
| --- | --- |

(345)

Leides, et 2007. aasta tasumäärad ja neis sisaldunud soodustused ning Air Berlini ja Saarbrückeni lennujaama 2011. aasta turustamisleping ei andnud vastavatele lennuettevõtjatele eelist, siis ei ole vaja hinnata muid abi olemasolu kriteeriume. Võib järeldada, et kõnealustele lennuettevõtjatele ei eraldatud riigiabi.

5.6.   STARDIABI CIRRUS AIRLINESILE

| (346) | Komisjon täheldas, et Cirrus Airlines, kes sai FSBesitzG-lt 2005. ja 2006. aastal otsemakseid, kuulutati jaanuaris 2012 maksejõuetuks ja pankrotimenetlus algatati aprillis 2012. Sellest tulenevalt katkestas Cirrus Airlines oma majandustegevuse. Kuna pankrotimenetluse tulemused ei ole selged, siis ei ole komisjonil võimalik võtta praegu seisukohta selles kohta, kas Cirrus AirLinesile tehtud maksete uurimine võib muutuda kasutuks. Seega ei käsitleta käesolevas otsuses Cirrus Airlinesile tehtud makseid. |
| --- | --- |

(346)

Komisjon täheldas, et Cirrus Airlines, kes sai FSBesitzG-lt 2005. ja 2006. aastal otsemakseid, kuulutati jaanuaris 2012 maksejõuetuks ja pankrotimenetlus algatati aprillis 2012. Sellest tulenevalt katkestas Cirrus Airlines oma majandustegevuse. Kuna pankrotimenetluse tulemused ei ole selged, siis ei ole komisjonil võimalik võtta praegu seisukohta selles kohta, kas Cirrus AirLinesile tehtud maksete uurimine võib muutuda kasutuks. Seega ei käsitleta käesolevas otsuses Cirrus Airlinesile tehtud makseid.

6.   KOKKUVÕTE

| (347) | Seega on komisjon jõudnud järeldusele, et FSBesitzG/FSG rahastamine kapitalisüstide kaudu, et katta aastatel 2000–2012 kantud kahjusid, kujutab endast riigiabi niivõrd, kuivõrd see hõlmas tegevust, mis ei kuulunud avalikes huvides täidetavate ülesannete hulka. Abi puhul on alates 1. juunist 2007 tegemist uue abiga. Osa abist kujutab endast siseturuga kokkusobivat investeeringuteks ettenähtud abi 2005. aasta lennundussuuniste tähenduses ja osa abist on siseturuga kokkusobiv tegevusabi 2014. aasta lennundussuuniste tähenduses. Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et vh Saarile tehtud kapitalisüstid ei kujuta endast riigiabi, kuna vh Saar andis kõik riigi antud rahalised vahendid edasi ega saanud ise majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(347)

Seega on komisjon jõudnud järeldusele, et FSBesitzG/FSG rahastamine kapitalisüstide kaudu, et katta aastatel 2000–2012 kantud kahjusid, kujutab endast riigiabi niivõrd, kuivõrd see hõlmas tegevust, mis ei kuulunud avalikes huvides täidetavate ülesannete hulka. Abi puhul on alates 1. juunist 2007 tegemist uue abiga. Osa abist kujutab endast siseturuga kokkusobivat investeeringuteks ettenähtud abi 2005. aasta lennundussuuniste tähenduses ja osa abist on siseturuga kokkusobiv tegevusabi 2014. aasta lennundussuuniste tähenduses. Lisaks jõudis komisjon järeldusele, et vh Saarile tehtud kapitalisüstid ei kujuta endast riigiabi, kuna vh Saar andis kõik riigi antud rahalised vahendid edasi ega saanud ise majanduslikku eelist.

| (348) | Kruntide tasuta või turuhinnast madalama hinnaga üleandmine aastatel 2002, 2003 ja 2004 kujutab endast riigiabi niivõrd, kuivõrd see hõlmas tegevust, mis ei kuulunud avalikes huvides täidetavate ülesannete hulka. Abi on siseturuga kokkusobiv investeeringuteks ettenähtud abina 2005. aasta lennundussuuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(348)

Kruntide tasuta või turuhinnast madalama hinnaga üleandmine aastatel 2002, 2003 ja 2004 kujutab endast riigiabi niivõrd, kuivõrd see hõlmas tegevust, mis ei kuulunud avalikes huvides täidetavate ülesannete hulka. Abi on siseturuga kokkusobiv investeeringuteks ettenähtud abina 2005. aasta lennundussuuniste tähenduses.

| (349) | Laenude tagatised anti kõik enne 2000. aastat ja seega ei kujuta need endast riigiabi. Kinnituskirjade eelis, kui see olemas oli, anti vh Saari poolt edasi FSBesitzG/FSG-le. |
| --- | --- |

(349)

Laenude tagatised anti kõik enne 2000. aastat ja seega ei kujuta need endast riigiabi. Kinnituskirjade eelis, kui see olemas oli, anti vh Saari poolt edasi FSBesitzG/FSG-le.

| (350) | 2006. aasta rendileping sisaldas FSBG jaoks riigiabi, mis oli siseturuga kokkusobiv tegevusabi 2014. aasta lennundussuuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(350)

2006. aasta rendileping sisaldas FSBG jaoks riigiabi, mis oli siseturuga kokkusobiv tegevusabi 2014. aasta lennundussuuniste tähenduses.

| (351) | 2007. aasta tasumäärade ja Air Berliniga sõlmitud turustamislepingu kaudu ei antud lennuettevõtjatele riigiabi. Cirrus Airlinesile antud stardiabi käesolevas otsuses ei käsitleta. |
| --- | --- |

(351)

2007. aasta tasumäärade ja Air Berliniga sõlmitud turustamislepingu kaudu ei antud lennuettevõtjatele riigiabi. Cirrus Airlinesile antud stardiabi käesolevas otsuses ei käsitleta.

| (352) | Lõpetuseks märgib komisjon, et 17. juunil 2014 teatas Saksamaa komisjonile, et ta on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles, |
| --- | --- |

(352)

Lõpetuseks märgib komisjon, et 17. juunil 2014 teatas Saksamaa komisjonile, et ta on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Saksamaa on andnud Saarbrückeni lennujaamale, on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

Meetmed, mida Saksamaa on rakendanud lennuettevõtjate suhtes (2007. aasta tasumäärad, Air Berliniga sõlmitud turustamisleping), ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses:

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 1. oktoober 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikliteks 107 ja 108. Sätted on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti terminoloogiasse teatavaid muudatusi: „ühendus” asendati „liiduga” ja „ühisturg”„siseturuga”. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt Euroopa Liidu toimimise lepingu terminoloogiat.

1

(2)  ELT C 213, 19.7.2012, lk 1.

2

(3)  E-3778/08, 8. juuli 2008.

3

(4)  Vt joonealune märkus nr 2.

4

(5)  Komisjoni teatis „Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta” (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3).

5

(6)  Vt joonealune märkus 5.

6

(7)  ELT C 113, 15.4.2014, lk 30.

7

(8)  Vt joonealune märkus 7

8

(9)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=372

9

(10)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=daten_fakten

10

(11)  Ärisaladus.

11

(12)  Allikas: Google Mapsi kohaselt kiireim tee.

12

(13)  Intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum sisaldab avaliku sektori ülesannete hulka kuuluva tegevuse või üldist majandushuvi pakkuva teenusena käsitletava tegevuse riiklikku rahastamist ja kompenseerimist, vt Saksamaa 5. mail 2012 esitatud teabe II lisa.

13

(14)  Kuna neil aastatel olid omanik ja käitaja kaks eri äriühingut (FSBesitzG ja FSBG), siis on esitatud mõlema äriühingu intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumi summa.

14

(15)  Saksamaa teatas, et kasutatud raamatupidamissüsteemi tõttu ei ole võimalik eraldi välja tuua ohutusele/julgeolekule või muule taristule tehtud kulusid.

15

(16)  Saksamaa esitas teabe 17. jaanuaril 2011, manus 6, ja 16. aprillil 2012, lk 9.

16

(17)  Saksamaa esitas teabe 16. aprillil 2012, lk 9.

17

(18)  Komisjoni otsus 2005/842/EÜ, 28. november 2005, EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

18

(19)  Komisjoni teatis „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (2004) (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

19

(20)  Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (ELT C 155, 20.6.2008, lk 10).

20

(21)  Saksamaa 5. mail 2012 esitatud teave, II lisa.

21

(22)  Otsus kohtuasjas C-222/04: Ministero dell'Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al, punkt 111.

22

vs

(23)  2005. aasta lennundussektori suuniste punkt 34.

23

(24)  2005. aasta lennundussektori suuniste punkti 39 alapunkt 2.

24

(25)  Otsus kohtuasjas C-35/96: Euroopa Komisjon vs. Itaalia Vabariik (EKL 1998, lk I-3851); otsus kohtuasjas C-41/90: Klaus Höfner ja Fritz Elser vs. Macrotron GmbH, (EKL 1991, lk I-1979); otsus kohtuasjas C-244/94: Fédération Française des Sociétés d'Assurances vs. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche (EKL 1995, lk I-4013); otsus kohtuasjas C-55/96: Job Centre (EKL 1997, lk I-7119).

25

vs

vs

vs

(26)  Otsus kohtuasjas 118/85: Euroopa Komisjon vs. Itaalia Vabariik (EKL 1987, lk 2599); otsus kohtuasjas 35/96: Euroopa Komisjon vs. Itaalia Vabariik, (EKL 1998, lk I-3851).

26

vs

vs

(27)  Liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08: Mitteldeutsche Flughafen AG, Flughafen Leipzig/Halle GmbH vs. Euroopa Komisjon (Leipzig-Halle lennujaama kohtuasi), (EKL 2011, lk II-1311), eelkõige punktid 93 ja 94, mida kinnitab ka otsus kohtuasjas C-288/11 P: Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH vs. Euroopa Komisjon, [2012] veel avaldamata.

27

vs

vs

(28)  Kohtuasjad C-159/91: Poucet vs. AGV ja C-160/9: Pistre vs. Cancave (EKL 1993, lk I-637).

28

vs

vs

(29)  Otsus kohtuasjas C-222/04: Ministero dell'Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al, (EKL 2006, lk I-289), punkt 111.

29

vs

(30)  Otsus kohtuasjas C-364/92: SAT Fluggesellschaft vs. Eurocontrol (EKL 1994, lk I-43).

30

vs

(31)  Komisjoni otsus N 309/2002, 19. märts 2003, lennundusjulgestus – kulude hüvitamine pärast rünnakuid 11. septembril 2001.

31

(32)  Otsus kohtuasjas C-343/95: Cali & Figli vs..Servizi ecologici porto di Genova (EKL 1997, lk I-1547); komisjoni otsus N309/02, 19. märts 2003; komisjoni otsus N438/2002, 16. oktoober 2002, abi sadamavaldajatele ametiülesannete täitmiseks.

32

vs..

(33)  Komisjoni otsus N309/02, 19. märts 2003.

33

(34)  Vt eelkõige otsus kohtuasjas C-364/92: SAT/Eurocontro (EKL 1994, lk I-43), punkt 30; ning otsus kohtuasjas C-113/07: P Selex Sistemi Integrati vs. komisjon (EKL 2009, lk I-2207), punkt 71.

34

vs

(35)  Vt muu hulgas otsus kohtuasjas C-172/03: Wolfgang Heiser vs. Finanzamt Innsbruck, (EKL 2005, lk I-01627), punkt 36, ja viidatud kohtuasjad.

35

vs

(36)  Saksamaa lennuohutuse seaduse artikli 8 kohased meetmed hõlmavad muu hulgas piisavat turvakontrolli võimaldava lennujaamataristu ehitamist; teatud pagasi ja kaubaveoga seotud meetmeid; julgestuspiirangualasid; piiratud alale pääseva personali ja kaupade kontrollimist; julgeolekutöötajate koolitamist; julgeolekuohuga lennukite kõrvaldamist ja tühjaks laadimist.

36

(37)  Komisjoni 20. veebruari 2014. aasta otsus riigiabi SA.35847 kohta (2012/N) – Tšehhi Vabariik – Ostrava lennujaam, ei ole veel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, põhjendus 16.

37

Euroopa Liidu Teatajas

(38)  Lennuliiklusseaduse paragrahvi 27 lõike d punktis 1 sätestatakse: „Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt”.

38

Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt

(39)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine) (EKL 2002, lk I-4397).

39

vs

(40)  12. mai 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-267/08 ja T-279/08: Nord-Pas-de-Calais, veel avaldamata, punkt 108.

40

(41)  Vh Saarit ja FSBesitzG/FSGd võib pidada Saksa äriseadustiku paragrahvi 290 tähenduses seotud äriühinguteks.

41

(42)  Leping, mille alusel üks äriühing annab äriühingu juhtimise teisele ettevõttele.

42

(43)  Otsus kohtuasjas C-39/94: Syndicat français de l'Express international (SFEI) jt vs. La Poste jt (EKL 1996, lk I-3547), punkt 60; otsus kohtuasjas C-342/96, Hispaania Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL1999, lk I-2459), punkt 41.

43

(44)  Otsus kohtuasjas 173/73: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1974, lk 709), punkt 13.

44

(45)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon, (Stardust Marine’i kohtuasi) (EKL 2002, lk I-4397), punkt 69.

45

(46)  Otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia vs. komisjon (Alfa Romeo kohtuasi) (EKL 1991, lk I-1603); otsus kohtuasjas T-296/97 Alitalia vs. komisjon (EKL 2000, lk II-3871).

46

vs

(47)  Otsus kohtuasjas C-40/85: Belgia vs. komisjon (EKL 1986, lk I-2321).

47

vs

(48)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 2002, lk I-04397).

48

(49)  Otsus kohtuasjas C-124/10P: Euroopa Komisjon vs. Électricité de France (EDF) [2012], EKLis veel avaldamata (EDFi kohtuotsus), punkt 85.

49

(50)  Otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EKL 2003, lk I-7747), punktid 87–93.

50

vs.

(51)  Vt ELT L 219, 24.8.2007, lk 9, punktid 111 jj.

51

(52)  Otsus kohtuasjas T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. komisjon (EKL 1998, lk II-717).

52

(53)  Vt komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsus riigiabi SA.27339 kohta – Saksamaa – Zweibrückeni lennujaam, Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata.

53

Euroopa Liidu Teatajas

(54)  50 % FSBG aktsiatest oli kuni 30. juunini 2007 Fraport AG omanduses.

54

(55)  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003, Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau, 15. mai 2003.

55

Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003

(56)  Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums, 15. mai 2003.

56

Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums

(57)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

57

(58)  Otsus kohtuasjas T 109/01: Fleuren Compost vs. komisjon (EKL 2004, lk II-127).

58

(59)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

59

(60)  2014. aasta lennundussektori suuniste punkt 173.

60

(61)  2014. aasta lennundussektori suuniste punkt 172.

61

(62)  2014. aasta lennundussektori suuniste punkti 25 alapunkt 22.

62

(63)  Väljendatakse intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumina.

63

(64)  Aastatel 2000–2012 avalike huvidega seotud ülesannete täitmist puudutavate kulude osas ei ole aga täpsed andmed kättesaadavad.

64

(65)  Komisjon nendib, et avalikes huvides täidetavate ülesannete kulude kohta ei ole täpsed arvud kättesaadavad. Seoses sellega ei ole komisjonil võimalik kindlaks teha FSBesitzG/FSG-le investeeringuteks eraldatud abi täpset summat.

65

(66)  Vt joonealune märkus 46.

66

(67)  Vt joonealune märkus 46.

67

(68)  Vt joonealune märkus 46.

68

(69)  Vt joonealune märkus 46.

69

(70)  Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden, Intraplan Consult GmbH, 12. märts 2012, punkt 8.

70

(71)  Saksamaa 16. aprillil 2012 esitatud teave, lk 65.

71

(72)  Saksamaa 16. aprillil 2012 esitatud teave, lk 9 ja manus 2.

72

(73)  Saksamaa 16. aprillil 2012 esitatud teave, lk 66.

73

(74)  Saksamaa 16. aprillil 2012 esitatud teave, lk 33.

74

(75)  2014. aasta lennundussektori suuniste punkti 137 kohaselt ei kohaldata minevikus eraldatud tegevusabi suhtes kõiki suuniste 5.1 jaos sätestatud tingimusi.

75

(76)  2014. aasta lennundussektori suuniste punktid 113 ja 137.

76

(77)  2014. aasta lennundussektori suuniste punktid 116 ja 137.

77

(78)  2014. aasta lennundussektori suuniste punktid 124 ja 137.

78

(79)  2014. aasta lennundussektori suuniste punktid 125 ja 137.

79

(80)  2014. aasta lennundussektori suuniste punktid 131 ja 137.

80

(81)  Vt joonealune märkus 46.

81

(82)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, artikli 4 lõige 1 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

82

(83)  Vt FSBesitzG põhikirja paragrahvi 10 punkt i, mille kohaselt peab FSBesitzG ja FSBG rendilepingu iga muudatuse kiitma heaks FSBesitzG järelevalvenõukogu.

83

(84)  2014. aasta lennundussektori suuniste punkti 137 kohaselt ei kohaldata minevikus eraldatud tegevusabi suhtes kõiki suuniste 5.1 jaos sätestatud tingimusi.

84

(85)  Tabelis 10 esitatud täiendavad kulud puudutavad turustamisega seotud makseid.

85

---

| 8.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/54

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1072,

1. oktoober 2014,

Saksamaa meetmete kohta ettevõtja Propapier PM2 GmbH toetuseks – riigiabi SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07)

(teatavaks tehtud numbri C(2014)6837 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 8. oktoobri 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis samal päeval, teatas Saksamaa Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt toetusest, mida on kavas anda ettevõtjale Propapier PM2 GmbH (vt punkt 2.2 „Abisaaja”) suure investeerimisprojekti jaoks Eisenhüttenstadtis (Brandenburg-Nordost, Saksamaa) vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 (1) (edaspidi „regionaalabi suunised”). Kavandatud abi registreeriti numbri N 582/07 all. |
| --- | --- |

(1)

8. oktoobri 2007. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis samal päeval, teatas Saksamaa Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt toetusest, mida on kavas anda ettevõtjale Propapier PM2 GmbH (vt punkt 2.2 „Abisaaja”) suure investeerimisprojekti jaoks Eisenhüttenstadtis (Brandenburg-Nordost, Saksamaa) vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 (1) (edaspidi „regionaalabi suunised”). Kavandatud abi registreeriti numbri N 582/07 all.

| (2) | Pärast lisateabe edastamist, mitme ametliku kaebuse laekumist (2) ning kohtumist Saksamaa ja abisaaja esindajatega võttis komisjon 2. aprillil 2008 vastu otsuse (3) mitte esitada teatatud abi kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(2)

Pärast lisateabe edastamist, mitme ametliku kaebuse laekumist (2) ning kohtumist Saksamaa ja abisaaja esindajatega võttis komisjon 2. aprillil 2008 vastu otsuse (3) mitte esitada teatatud abi kohta vastuväiteid.

| (3) | Pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist 2. aprillil 2008 sai komisjon kaebuste esitajatelt uut teavet, milles vaidlustati komisjoni antud hinnang ja otsus mitte esitada abimeetme kohta vastuväiteid. 24. juunil 2008 edastas ka Smurfit Kappa Group plc (edaspidi „Smurfit Kappa”) teavet ja palus komisjonil otsus tühistada põhjusel, et Propapier PM2 GmbH & Co. KG oli saanud taristuabina muid toetusi. Eelnimetatud väidetega tegelemiseks algatas komisjon eraldi uurimise numbri SA.36147 (C 30/10) (4) all. |
| --- | --- |

(3)

Pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist 2. aprillil 2008 sai komisjon kaebuste esitajatelt uut teavet, milles vaidlustati komisjoni antud hinnang ja otsus mitte esitada abimeetme kohta vastuväiteid. 24. juunil 2008 edastas ka Smurfit Kappa Group plc (edaspidi „Smurfit Kappa”) teavet ja palus komisjonil otsus tühistada põhjusel, et Propapier PM2 GmbH & Co. KG oli saanud taristuabina muid toetusi. Eelnimetatud väidetega tegelemiseks algatas komisjon eraldi uurimise numbri SA.36147 (C 30/10) (4) all.

| (4) | 5. augustil 2008 esitas Smurfit Kappa Euroopa Liidu Kohtule hagi komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse tühistamiseks. |
| --- | --- |

(4)

5. augustil 2008 esitas Smurfit Kappa Euroopa Liidu Kohtule hagi komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse tühistamiseks.

| (5) | 7. novembri 2008. aasta kirjaga teavitas Saksamaa komisjoni toetatud investeeringu tegemisest. 22. detsembri 2008. aasta ja 13. jaanuari 2010. aasta kirjadega andis Saksamaa komisjonile teada mõnest muudatusest teatatud projektis. |
| --- | --- |

(5)

7. novembri 2008. aasta kirjaga teavitas Saksamaa komisjoni toetatud investeeringu tegemisest. 22. detsembri 2008. aasta ja 13. jaanuari 2010. aasta kirjadega andis Saksamaa komisjonile teada mõnest muudatusest teatatud projektis.

| (6) | Kohtu 10. juuli 2012. aasta otsusega T-304/08: Smurfit Kappa Group plc vs. komisjon tühistati komisjoni eespool nimetatud 2. aprilli 2008. aasta otsus (edaspidi „komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsus”). Sel põhjusel pidi komisjon abimeedet uuesti hindama ja tegema uue otsuse; seega on ta samas olukorras nagu 2. aprillil 2008 (5). |
| --- | --- |

(6)

Kohtu 10. juuli 2012. aasta otsusega T-304/08: Smurfit Kappa Group plc vs. komisjon tühistati komisjoni eespool nimetatud 2. aprilli 2008. aasta otsus (edaspidi „komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsus”). Sel põhjusel pidi komisjon abimeedet uuesti hindama ja tegema uue otsuse; seega on ta samas olukorras nagu 2. aprillil 2008 (5).

| (7) | 14. augustil 2012 toimus komisjoni ja Saksamaa esindajate kohtumine, kus viibisid kohal ka abisaaja esindajad. Saksamaa edastas märkused 24. augusti 2012. aasta ja 5. veebruari 2013. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(7)

14. augustil 2012 toimus komisjoni ja Saksamaa esindajate kohtumine, kus viibisid kohal ka abisaaja esindajad. Saksamaa edastas märkused 24. augusti 2012. aasta ja 5. veebruari 2013. aasta kirjadega.

| (8) | Tuleb märkida, et enne kui Saksamaa tohtis abi anda, pidi komisjon kõnealuse abi esmalt heaks kiitma. Saksamaa oli alustanud abi väljamaksmist alles pärast seda, kui komisjon oli vastu võtnud 2. aprilli 2008. aasta otsuse, mis lõpuks tühistati. Kohtus tühistamise tõttu tuleb aga toimida nii, nagu ei oleks komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsust kunagi vastu võetud ja Saksamaa kavandatud abi komisjonilt nõuetekohast heakskiitu saanud. Komisjon kandis selle juhtumi seetõttu numbri SA.23827 (2012/NN-46) all teatamata abi registrisse. |
| --- | --- |

(8)

Tuleb märkida, et enne kui Saksamaa tohtis abi anda, pidi komisjon kõnealuse abi esmalt heaks kiitma. Saksamaa oli alustanud abi väljamaksmist alles pärast seda, kui komisjon oli vastu võtnud 2. aprilli 2008. aasta otsuse, mis lõpuks tühistati. Kohtus tühistamise tõttu tuleb aga toimida nii, nagu ei oleks komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsust kunagi vastu võetud ja Saksamaa kavandatud abi komisjonilt nõuetekohast heakskiitu saanud. Komisjon kandis selle juhtumi seetõttu numbri SA.23827 (2012/NN-46) all teatamata abi registrisse.

| (9) | 15. mai 2013. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ettevõtjale Propapier PM2 GmbH antud regionaalabi suhtes menetlus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (edaspidi „algatamisotsus”). Komisjoni algatamisotsus avaldati 8. augustil 2013Euroopa Liidu Teatajas
   (6). Huvitatud isikutel paluti esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(9)

15. mai 2013. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ettevõtjale Propapier PM2 GmbH antud regionaalabi suhtes menetlus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (edaspidi „algatamisotsus”). Komisjoni algatamisotsus avaldati 8. augustil 2013Euroopa Liidu Teatajas
   (6). Huvitatud isikutel paluti esitada oma märkused.

| (10) | Saksamaa esitas oma märkused 15. juuli 2013. aasta kirjaga (2013/073407). |
| --- | --- |

(10)

Saksamaa esitas oma märkused 15. juuli 2013. aasta kirjaga (2013/073407).

| (11) | Komisjon palus 20. septembri 2013. aasta e-kirjaga (2013/092832) ja 20. novembri 2013. aasta kirjaga (2013/113552) lisateavet, mille Saksamaa edastas 16. oktoobri 2013. aasta (2013/102801), 9. detsembri 2013. aasta (2013/123872) ja 21. jaanuari 2014. aasta (2014/007118) kirjadega. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon palus 20. septembri 2013. aasta e-kirjaga (2013/092832) ja 20. novembri 2013. aasta kirjaga (2013/113552) lisateavet, mille Saksamaa edastas 16. oktoobri 2013. aasta (2013/102801), 9. detsembri 2013. aasta (2013/123872) ja 21. jaanuari 2014. aasta (2014/007118) kirjadega.

| (12) | Smurfit Kappa edastas huvitatud isikuna märkused 6. septembri 2013. aasta kirjaga (2013/090228) (need saadeti 13. septembri 2013. aasta kirjaga (2013/091012) edasi Saksamaale) ja teatas võimalike lisamärkuste esitamisest. 30. septembri 2013. aasta kirjaga (2013/095929) palus komisjon esitada Smurfit Kappal oma märkused 30. oktoobriks 2013. 30. oktoobri 2013. aasta e-kirjaga (2013/107610) teatas Smurfit Kappa, et ei soovi lisamärkusi esitada, kuid palus menetluse kohta teavet. Komisjon vastas sellele 29. novembri 2013. aasta kirjaga (2013/119741). 14. oktoobri 2013. aasta kirjaga (2013/101451) vastas Smurfit Kappa märkustele Saksamaa. |
| --- | --- |

(12)

Smurfit Kappa edastas huvitatud isikuna märkused 6. septembri 2013. aasta kirjaga (2013/090228) (need saadeti 13. septembri 2013. aasta kirjaga (2013/091012) edasi Saksamaale) ja teatas võimalike lisamärkuste esitamisest. 30. septembri 2013. aasta kirjaga (2013/095929) palus komisjon esitada Smurfit Kappal oma märkused 30. oktoobriks 2013. 30. oktoobri 2013. aasta e-kirjaga (2013/107610) teatas Smurfit Kappa, et ei soovi lisamärkusi esitada, kuid palus menetluse kohta teavet. Komisjon vastas sellele 29. novembri 2013. aasta kirjaga (2013/119741). 14. oktoobri 2013. aasta kirjaga (2013/101451) vastas Smurfit Kappa märkustele Saksamaa.

| (13) | 30. septembri 2013. aasta kirjadega (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) teavitas komisjon ametliku uurimismenetluse algatamisest varasemaid kaebuse esitajaid (Swedish Forest Industries Federation ja Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken ja Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), kes olid esitanud kaebuse esialgse uurimise raames enne komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist (vt põhjendus 2), ja palus neil esitada märkused. Ükski nendest kaebuse esitajatest märkusi ei edastanud. |
| --- | --- |

(13)

30. septembri 2013. aasta kirjadega (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) teavitas komisjon ametliku uurimismenetluse algatamisest varasemaid kaebuse esitajaid (Swedish Forest Industries Federation ja Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken ja Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), kes olid esitanud kaebuse esialgse uurimise raames enne komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist (vt põhjendus 2), ja palus neil esitada märkused. Ükski nendest kaebuse esitajatest märkusi ei edastanud.

2.   ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   EESMÄRK

| (14) | Saksamaa soovis edendada piirkondlikku arengut, andes ettevõtjale Propapier PM 2 GmbH & Co. KG investeeringuteks ettenähtud regionaalabi uue paberivabriku rajamiseks Eisenhüttenstadtis; Eisenhüttenstadt asub Brandenburg-Nordostis, mis on abistatav piirkond vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a, kus piirkondlik abi ülemmäär on vastavalt Saksamaa regionaalabi kaardile 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 2013. aasta 31. detsembrini 30 % brutotoetusekvivalendist (7). |
| --- | --- |

(14)

Saksamaa soovis edendada piirkondlikku arengut, andes ettevõtjale Propapier PM 2 GmbH & Co. KG investeeringuteks ettenähtud regionaalabi uue paberivabriku rajamiseks Eisenhüttenstadtis; Eisenhüttenstadt asub Brandenburg-Nordostis, mis on abistatav piirkond vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a, kus piirkondlik abi ülemmäär on vastavalt Saksamaa regionaalabi kaardile 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 2013. aasta 31. detsembrini 30 % brutotoetusekvivalendist (7).

2.2.   ABISAAJA

| (15) | Komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuses märgitud abisaaja oli Propapier PM2 GmbH & Co. KG, mis on Progroup AG-le (edaspidi „Progroup”) kuuluv suurettevõte. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuses märgitud abisaaja oli Propapier PM2 GmbH & Co. KG, mis on Progroup AG-le (edaspidi „Progroup”) kuuluv suurettevõte.

| (16) | Abisaaja ja kontserni suhe ettevõtjatena on järgmine: Propapier PM2 GmbH & Co. KG kapitalis osaleb usaldusühingu isiklikult vastutava osanikuna Propapier PM2 Beteiligungs GmbH [...] (8) %ga. Ettevõtjas Propapier PM2 Beteiligungs GmbH osalevad [...] %ga Propapier Papiererzeugung GmbH ja [...] %ga Jürgen Heindl. Propapier Papiererzeugung GmbH ainuosanik oli Progroup, mille aktsiatest [...] % kuulus JH-Holding GmbH kaudu Jürgen Heindlile. Ülejäänud [...] % Progroupi aktsiatest jagunesid järgmiselt: kahele osanikule kuulus kummalegi [...] % suurune osalus ja ühele osanikule [...] % suurune osa. Ühelgi nendest osanikest ei olnud erihääleõigust. |
| --- | --- |

(16)

Abisaaja ja kontserni suhe ettevõtjatena on järgmine: Propapier PM2 GmbH & Co. KG kapitalis osaleb usaldusühingu isiklikult vastutava osanikuna Propapier PM2 Beteiligungs GmbH [...] (8) %ga. Ettevõtjas Propapier PM2 Beteiligungs GmbH osalevad [...] %ga Propapier Papiererzeugung GmbH ja [...] %ga Jürgen Heindl. Propapier Papiererzeugung GmbH ainuosanik oli Progroup, mille aktsiatest [...] % kuulus JH-Holding GmbH kaudu Jürgen Heindlile. Ülejäänud [...] % Progroupi aktsiatest jagunesid järgmiselt: kahele osanikule kuulus kummalegi [...] % suurune osalus ja ühele osanikule [...] % suurune osa. Ühelgi nendest osanikest ei olnud erihääleõigust.

| (17) | Progroup toodab ja müüb oma tütarettevõtjate kaudu lainepaberit ja -pappi. 2007. aastal, teatamise ajal, toodeti lainepappi Euroopa tehastes ja seda tegid Prowell GmbH & Co. KG ja tema tütarettevõtjad Prowell S.A. Prantsusmaal, Prowell s.r.o. Tšehhis ja alates 2008. aasta lõpust Prowell Sp. z.o.o. Poolas. Lainepaberit tootis Propapier Papiererzeugung GmbH. Progroupi ülejäänud ettevõtted pakuvad lainepapi müügiga seotud teenuseid. |
| --- | --- |

(17)

Progroup toodab ja müüb oma tütarettevõtjate kaudu lainepaberit ja -pappi. 2007. aastal, teatamise ajal, toodeti lainepappi Euroopa tehastes ja seda tegid Prowell GmbH & Co. KG ja tema tütarettevõtjad Prowell S.A. Prantsusmaal, Prowell s.r.o. Tšehhis ja alates 2008. aasta lõpust Prowell Sp. z.o.o. Poolas. Lainepaberit tootis Propapier Papiererzeugung GmbH. Progroupi ülejäänud ettevõtted pakuvad lainepapi müügiga seotud teenuseid.

| (18) | Nagu 2007. aasta esialgses teates on kirjeldatud, hõlmas projekt elektrijaama ehitamist uue paberitehase varustamiseks. Investeerimisprojekti põhiosa moodustas rajatav paberitehas, mille pidi ehitama ja mida pidi käitama hakkama Propapier PM2 GmbH & Co. KG ise. Paberitehase tootmisprotsessi tarbeks auru ja elektrit tootva elektrijaama pidi aga ehitama ja seda rahastama samuti Progroupi kuuluv Propower GmbH (edaspidi „Propower”); Propower kuulub samasse kontserni ja talle kuulub ülejäänud [...] % Propapier PM2 GmbH & Co. KGst. Pooltevahelise rendilepingu raames oli ette nähtud elektrijaama kasutusõiguse üleandmine Propapier PM2 GmbH & Co. KG-le. |
| --- | --- |

(18)

Nagu 2007. aasta esialgses teates on kirjeldatud, hõlmas projekt elektrijaama ehitamist uue paberitehase varustamiseks. Investeerimisprojekti põhiosa moodustas rajatav paberitehas, mille pidi ehitama ja mida pidi käitama hakkama Propapier PM2 GmbH & Co. KG ise. Paberitehase tootmisprotsessi tarbeks auru ja elektrit tootva elektrijaama pidi aga ehitama ja seda rahastama samuti Progroupi kuuluv Propower GmbH (edaspidi „Propower”); Propower kuulub samasse kontserni ja talle kuulub ülejäänud [...] % Propapier PM2 GmbH & Co. KGst. Pooltevahelise rendilepingu raames oli ette nähtud elektrijaama kasutusõiguse üleandmine Propapier PM2 GmbH & Co. KG-le.

| (19) | Saksamaa selgitas, et Saksa maksuõiguse kohaselt arvatakse isikuühingu (siinsel juhul Propapier PM2 GmbH & Co. KG) osaniku (siinsel juhul Propoweri) ettevõttega seotud erivara osaks olevad varad maksueesmärkidel isikuühingu, mitte osaniku vara hulka, isegi kui osanik on tsiviilõiguse tähenduses vara omanik. See on isikuühingute maksuõigusliku läbipaistvuse tagamise tulemus. Järelikult võiks Propapier PM2 GmbH & Co. KG taotleda riigiabi kogu investeerimisprojekti jaoks, kaasa arvatud Propoweri käitatava elektrijaama ehitamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Saksamaa selgitas, et Saksa maksuõiguse kohaselt arvatakse isikuühingu (siinsel juhul Propapier PM2 GmbH & Co. KG) osaniku (siinsel juhul Propoweri) ettevõttega seotud erivara osaks olevad varad maksueesmärkidel isikuühingu, mitte osaniku vara hulka, isegi kui osanik on tsiviilõiguse tähenduses vara omanik. See on isikuühingute maksuõigusliku läbipaistvuse tagamise tulemus. Järelikult võiks Propapier PM2 GmbH & Co. KG taotleda riigiabi kogu investeerimisprojekti jaoks, kaasa arvatud Propoweri käitatava elektrijaama ehitamiseks.

| (20) | Pärast komisjoni tühistatud otsuse vastuvõtmist teatas Saksamaa komisjonile, et elektrijaam ei ole enam toetust saanud investeerimisprojekti osa ning et elektrijaama ehitamiseks abi ei taotletud ja seda heaks ei kiideta. Propower oli kavas müüa EnBW Energie Baden-Württemberg AG tütarettevõtjale EnBW Energy Solutions GmbH (ESG). |
| --- | --- |

(20)

Pärast komisjoni tühistatud otsuse vastuvõtmist teatas Saksamaa komisjonile, et elektrijaam ei ole enam toetust saanud investeerimisprojekti osa ning et elektrijaama ehitamiseks abi ei taotletud ja seda heaks ei kiideta. Propower oli kavas müüa EnBW Energie Baden-Württemberg AG tütarettevõtjale EnBW Energy Solutions GmbH (ESG).

| (21) | Kuna Saksa ühinguõiguse kohaselt peab usaldusühing koosnema vähemalt kahest osanikust, kellest üks on piiratud vastutusega osanik, lõpetati Propapier PM2 GmbH & Co. KG pärast Propoweri lahkumist. Teine osanik Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kujundati investeerimisühingust ümber tegutsevaks ettevõtteks nimega Propapier PM2 GmbH (edaspidi „Propapier”) ja sellest alates oli ta abisaaja. |
| --- | --- |

(21)

Kuna Saksa ühinguõiguse kohaselt peab usaldusühing koosnema vähemalt kahest osanikust, kellest üks on piiratud vastutusega osanik, lõpetati Propapier PM2 GmbH & Co. KG pärast Propoweri lahkumist. Teine osanik Propapier PM2 Beteiligungs GmbH kujundati investeerimisühingust ümber tegutsevaks ettevõtteks nimega Propapier PM2 GmbH (edaspidi „Propapier”) ja sellest alates oli ta abisaaja.

| (22) | Saksamaa andis teada, et Propapier Papiererzeugung GmbH kannab nüüd nime Propapier PM1 GmbH ja talle kuuluvad kõik Propapier PM2 GmbH osad. |
| --- | --- |

(22)

Saksamaa andis teada, et Propapier Papiererzeugung GmbH kannab nüüd nime Propapier PM1 GmbH ja talle kuuluvad kõik Propapier PM2 GmbH osad.

2.3.   INVESTEERIMISPROJEKT

2.3.1.   TOOTED JA TEHNOLOOGIA

| (23) | Lainepaber on paber, mida toodetakse lainepapi valmistamiseks. See mõiste hõlmab nii silekihipaberit (kattepaber) kui ka lainekihipaberit. Silekihipaber moodustab sileda sise- või väliskatte, lainekihipaberit kasutatakse aga lainestatud kihi jaoks. Lainepaber koosneb looduslikust puidukiust või teiseskiust. Puidukiust (edaspidi „esmaskiud”) silekihipaberit nimetatakse kraftlaineriks, teiseskiust silekihipaberit testlaineriks. Esmaskiust lainekihipaberit nimetatakse pooltselluloospaberiks, teiseskiust lainekihipaberit vanapaberipõhiseks lainekihipaberiks. Vanapaberist lainepaber hõlmab kogu teiseskiust lainepaberit, st testlainerit ja vanapaberipõhist lainekihipaberit. Joonisel 1 on esitatud lainepaberi erinevad liigid.

  Joonis 1 |
| --- | --- |

(23)

Lainepaber on paber, mida toodetakse lainepapi valmistamiseks. See mõiste hõlmab nii silekihipaberit (kattepaber) kui ka lainekihipaberit. Silekihipaber moodustab sileda sise- või väliskatte, lainekihipaberit kasutatakse aga lainestatud kihi jaoks. Lainepaber koosneb looduslikust puidukiust või teiseskiust. Puidukiust (edaspidi „esmaskiud”) silekihipaberit nimetatakse kraftlaineriks, teiseskiust silekihipaberit testlaineriks. Esmaskiust lainekihipaberit nimetatakse pooltselluloospaberiks, teiseskiust lainekihipaberit vanapaberipõhiseks lainekihipaberiks. Vanapaberist lainepaber hõlmab kogu teiseskiust lainepaberit, st testlainerit ja vanapaberipõhist lainekihipaberit. Joonisel 1 on esitatud lainepaberi erinevad liigid.

Joonis 1

| (24) | Lainepaberil põhineb lainepapi tootmine (sealjuures ühendatakse kattekihid lainekihipaberiga). Lainepapp töödeldakse edasi lainepapist karpideks, mida kasutatakse pakendamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Lainepaberil põhineb lainepapi tootmine (sealjuures ühendatakse kattekihid lainekihipaberiga). Lainepapp töödeldakse edasi lainepapist karpideks, mida kasutatakse pakendamiseks.

| (25) | Paberitehas oli ette nähtud kahte liiki lainepaberi, nimelt kuni 150 g/m2 testlaineri ja teiseskiust lainekihipaberi (vanapaberipõhine lainekihipaber) tootmiseks. |
| --- | --- |

(25)

Paberitehas oli ette nähtud kahte liiki lainepaberi, nimelt kuni 150 g/m2 testlaineri ja teiseskiust lainekihipaberi (vanapaberipõhine lainekihipaber) tootmiseks.

| (26) | Teatamise ajal esitatud äriplaani kohaselt pidi suurt osa (ligikaudu 75 %) abiga käivitatud tehases toodetavast lainepaberist kasutatama Progroupis endas järgmise etapi toote – lainepapi – saamiseks. Progroup müüb lainepappi lõpptootena. Lainepaber, mida ettevõttes ei kasutata, on ette nähtud müügiks kolmandatele isikutele. Progroup ei osalenud lõppklientide jaoks lainepapist karpide tootmises. |
| --- | --- |

(26)

Teatamise ajal esitatud äriplaani kohaselt pidi suurt osa (ligikaudu 75 %) abiga käivitatud tehases toodetavast lainepaberist kasutatama Progroupis endas järgmise etapi toote – lainepapi – saamiseks. Progroup müüb lainepappi lõpptootena. Lainepaber, mida ettevõttes ei kasutata, on ette nähtud müügiks kolmandatele isikutele. Progroup ei osalenud lõppklientide jaoks lainepapist karpide tootmises.

| (27) | Ehitatav paberitehas pidi hõlmama vanapaberi töötlemist, paberimasinat lainepaberi tootmiseks, tootmishoonet, varuosade ladu, töökodade hoonet ja paberirullide ladu. |
| --- | --- |

(27)

Ehitatav paberitehas pidi hõlmama vanapaberi töötlemist, paberimasinat lainepaberi tootmiseks, tootmishoonet, varuosade ladu, töökodade hoonet ja paberirullide ladu.

| (28) | Elektrijaam oli ette nähtud tootmiseks vajaliku auru saamiseks. Soojusenergia tõhusaks kasutamiseks oli kavas toota elektrijaamas ühtlasi piisavalt elektrit, et katta ligikaudu [< 60] % Propapieri elektrivajadusest. |
| --- | --- |

(28)

Elektrijaam oli ette nähtud tootmiseks vajaliku auru saamiseks. Soojusenergia tõhusaks kasutamiseks oli kavas toota elektrijaamas ühtlasi piisavalt elektrit, et katta ligikaudu [< 60] % Propapieri elektrivajadusest.

2.3.2.   PROJEKTI TEOSTAMINE

| (29) | Investeerimisprojektiga alustati 2007. aasta detsembris ja tehas pidi valmima 2010. aasta keskpaigaks. Tehase koguvõimsus 6 15  000 tonni lainepaberit aastas oli plaanis saavutada järk-järgult 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(29)

Investeerimisprojektiga alustati 2007. aasta detsembris ja tehas pidi valmima 2010. aasta keskpaigaks. Tehase koguvõimsus 6 15  000 tonni lainepaberit aastas oli plaanis saavutada järk-järgult 2015. aastaks.

2.4.   RAHASTAMISKÕLBLIKUD KULUD

| (30) | Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud arvutati alginvesteeringu kulude alusel. Esialgse teate järgi moodustasid regionaalabi suunistele vastavad rahastamiskõlblikud kulud hoonete, seadmete ja varustuse ning muude kulude jaoks 64 3 8 62  500 eurot (nimiväärtus) ehk 58 6 7 22  900 eurot (diskonteeritud summa) (9). |
| --- | --- |

(30)

Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud arvutati alginvesteeringu kulude alusel. Esialgse teate järgi moodustasid regionaalabi suunistele vastavad rahastamiskõlblikud kulud hoonete, seadmete ja varustuse ning muude kulude jaoks 64 3 8 62  500 eurot (nimiväärtus) ehk 58 6 7 22  900 eurot (diskonteeritud summa) (9).

| (31) | Muude kulude kategooriasse liigitati muu hulgas kulud sisustusele, IT-le ja tarkvaralitsentsidele. Saksamaa kinnitas, et tarkvaralitsentse [...] euro väärtuses kasutatakse ainult tootmisüksuses, millele antakse toetust, et neid käsitletakse amortiseeruva varana, et need ostavad kolmandad isikud ja et need jäävad sellesse tootmisüksusesse viieks aastaks. |
| --- | --- |

(31)

Muude kulude kategooriasse liigitati muu hulgas kulud sisustusele, IT-le ja tarkvaralitsentsidele. Saksamaa kinnitas, et tarkvaralitsentse [...] euro väärtuses kasutatakse ainult tootmisüksuses, millele antakse toetust, et neid käsitletakse amortiseeruva varana, et need ostavad kolmandad isikud ja et need jäävad sellesse tootmisüksusesse viieks aastaks.

| (32) | Pärast komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist teatas Saksamaa komisjonile, et kuna elektrijaam jäeti toetust saava projekti kulude hulgast välja, on rahastamiskõlblikke kulusid sellevõrra vähendatud. Muudetud projekti rahastamiskõlblikud kulud kokku moodustavad 38 5 9 44  683 eurot (nimiväärtus) ehk 35 2 9 74  825 eurot (diskonteeritud summa). |
| --- | --- |

(32)

Pärast komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist teatas Saksamaa komisjonile, et kuna elektrijaam jäeti toetust saava projekti kulude hulgast välja, on rahastamiskõlblikke kulusid sellevõrra vähendatud. Muudetud projekti rahastamiskõlblikud kulud kokku moodustavad 38 5 9 44  683 eurot (nimiväärtus) ehk 35 2 9 74  825 eurot (diskonteeritud summa).

2.5.   PROJEKTI RAHASTAMINE

| (33) | Saksamaa esialgse teate järgi oli kavas rahastada ligikaudu 73 % projekti kogukuludest abi mittesisaldavate pangalaenudega (esmajoones ei oleks need laenud olnud kaetud riiklike garantiidega). Veel 14 % kogukuludest oli ette nähtud tasuda omavahenditest ja ülejäänud summat rahastada abi kaudu. |
| --- | --- |

(33)

Saksamaa esialgse teate järgi oli kavas rahastada ligikaudu 73 % projekti kogukuludest abi mittesisaldavate pangalaenudega (esmajoones ei oleks need laenud olnud kaetud riiklike garantiidega). Veel 14 % kogukuludest oli ette nähtud tasuda omavahenditest ja ülejäänud summat rahastada abi kaudu.

| (34) | Saksamaa kinnitas, et ka pärast elektrijaama investeeringu äralangemist on endiselt täidetud tingimus, et abisaaja kannab abi mittesisaldava omapanuse, mis ületab 25 % kõikidest rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(34)

Saksamaa kinnitas, et ka pärast elektrijaama investeeringu äralangemist on endiselt täidetud tingimus, et abisaaja kannab abi mittesisaldava omapanuse, mis ületab 25 % kõikidest rahastamiskõlblikest kuludest.

2.6.   ÕIGUSLIK ALUS

| (35) | Esialgses teates esitati abi andmise järgmine õiguslik alus:






  a) | 2007. aasta investeeringutoetuse seadus, 15. juuli 2006, 23. veebruaril 2007 teatavaks tehtud versioonis (BGBl. 2007 I, lk 282) (teatamiskohustusest vabastatud abikava XR 6/2007) (10); |
| --- | --- | --- |

(35)

Esialgses teates esitati abi andmise järgmine õiguslik alus:

a)

2007. aasta investeeringutoetuse seadus, 15. juuli 2006, 23. veebruaril 2007 teatavaks tehtud versioonis (BGBl. 2007 I, lk 282) (teatamiskohustusest vabastatud abikava XR 6/2007) (10);

| b) | piirkonna majandusstruktuuride parandamise ühiskava käsitlev seadus, 6. oktoober 1969 (BGBl. I, lk 1861), viimati muudetud 25. novembri 2003. aasta määruse artikliga 102 (BGBl. I, lk 2304), koostoimes piirkonna majandusstruktuuride parandamise ühiskava 36. raamkavaga perioodiks 2007–2010 (BT-Drs. 16/5215, 27. aprill 2007) (teatamiskohustusest vabastatud abikava XR 31/2007) (11); |
| --- | --- |

b)

piirkonna majandusstruktuuride parandamise ühiskava käsitlev seadus, 6. oktoober 1969 (BGBl. I, lk 1861), viimati muudetud 25. novembri 2003. aasta määruse artikliga 102 (BGBl. I, lk 2304), koostoimes piirkonna majandusstruktuuride parandamise ühiskava 36. raamkavaga perioodiks 2007–2010 (BT-Drs. 16/5215, 27. aprill 2007) (teatamiskohustusest vabastatud abikava XR 31/2007) (11);

| c) | majandusministeeriumi suunis ettevõtlusmajanduse toetamiseks piirkonna majandusstruktuuride parandamise ühiskava raames – GA – (GA-G), 7. detsember 2006 (Brandenburgi ametlik teataja nr 51, 27. detsember 2006, lk 798); |
| --- | --- |

c)

majandusministeeriumi suunis ettevõtlusmajanduse toetamiseks piirkonna majandusstruktuuride parandamise ühiskava raames – GA – (GA-G), 7. detsember 2006 (Brandenburgi ametlik teataja nr 51, 27. detsember 2006, lk 798);

| d) | liidumaa eelarveseadus (LHO), 21. aprill 1999 (GVBl. I/99, lk 106), koos juurdekuuluvate halduseeskirjadega (VV-LHO). |
| --- | --- |

d)

liidumaa eelarveseadus (LHO), 21. aprill 1999 (GVBl. I/99, lk 106), koos juurdekuuluvate halduseeskirjadega (VV-LHO).

| (36) | Pärast komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist teatas Saksamaa, et kogu abi antakse eranditult 2007. aasta investeeringutoetuse seaduse alusel, st vastavalt grupierandi määrusele teatamiskohustusest vabastatud abikavale XR 6/2007. |
| --- | --- |

(36)

Pärast komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist teatas Saksamaa, et kogu abi antakse eranditult 2007. aasta investeeringutoetuse seaduse alusel, st vastavalt grupierandi määrusele teatamiskohustusest vabastatud abikavale XR 6/2007.

2.7.   ABIMEEDE

| (37) | Abisaaja taotles abi 15. mail 2007, st enne tööde algust 2007. aasta detsembris, mille järel Saksamaa kinnitas kirjalikult ja tingimusel, et esitatakse üksikasjaliku kontrollimise tulemus, et rahastamiskõlblikkuse tingimused on täidetud (Investitionsbank des Landes Brandenburgi 24. mai 2007. aasta kiri). |
| --- | --- |

(37)

Abisaaja taotles abi 15. mail 2007, st enne tööde algust 2007. aasta detsembris, mille järel Saksamaa kinnitas kirjalikult ja tingimusel, et esitatakse üksikasjaliku kontrollimise tulemus, et rahastamiskõlblikkuse tingimused on täidetud (Investitionsbank des Landes Brandenburgi 24. mai 2007. aasta kiri).

| (38) | Saksamaa teatatud abisumma oli kokku 8 2 5 09  500 eurot (nimiväärtus) ehk 7 2 1 45  700 eurot (diskonteeritud summa). Saksamaa kinnitas, et seda abi ei kumuleerita samade rahastamiskõlblike kulude katmiseks antava muu abiga. |
| --- | --- |

(38)

Saksamaa teatatud abisumma oli kokku 8 2 5 09  500 eurot (nimiväärtus) ehk 7 2 1 45  700 eurot (diskonteeritud summa). Saksamaa kinnitas, et seda abi ei kumuleerita samade rahastamiskõlblike kulude katmiseks antava muu abiga.

| (39) | Hiljem teatas Saksamaa, et vähendatud investeerimisprojekti eest maksti Propapierile välja 5 0 5 59  153 euro (nimiväärtus) ehk 4 4 1 72  973 euro (diskonteeritud summa) suurune abi. Saksamaa selgitas lisaks, et väljamakstud abi osakaal oli komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuses kindlaks määratud abi osakaalust (12,30 % brutotoetusekvivalendist) suurem ja vähendatud rahastamiskõlblike kulude alusel arvutatud diskonteeritud summa oli 4 3 4 15  903 eurot. |
| --- | --- |

(39)

Hiljem teatas Saksamaa, et vähendatud investeerimisprojekti eest maksti Propapierile välja 5 0 5 59  153 euro (nimiväärtus) ehk 4 4 1 72  973 euro (diskonteeritud summa) suurune abi. Saksamaa selgitas lisaks, et väljamakstud abi osakaal oli komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuses kindlaks määratud abi osakaalust (12,30 % brutotoetusekvivalendist) suurem ja vähendatud rahastamiskõlblike kulude alusel arvutatud diskonteeritud summa oli 4 3 4 15  903 eurot.

| (40) | Saksamaa oli esialgses teates lubanud järgida abi ülemmäära 12,30 % brutotoetusekvivalendist. Seetõttu kinnitas Saksamaa 21. jaanuari 2014. aasta kirjas, et oli saavutanud Propapierilt kokku 1 0 99  539 euro tagastamise, mis vastab üleliia makstud abi summale koos intressidega. |
| --- | --- |

(40)

Saksamaa oli esialgses teates lubanud järgida abi ülemmäära 12,30 % brutotoetusekvivalendist. Seetõttu kinnitas Saksamaa 21. jaanuari 2014. aasta kirjas, et oli saavutanud Propapierilt kokku 1 0 99  539 euro tagastamise, mis vastab üleliia makstud abi summale koos intressidega.

| (41) | Investeeringutoetuse luba väljastav asutus on Oderi-äärse Frankfurti maksuamet. |
| --- | --- |

(41)

Investeeringutoetuse luba väljastav asutus on Oderi-äärse Frankfurti maksuamet.

2.8.   PANUS REGIONAALARENGUSSE

| (42) | Brandenburg-Nordost oli suurte majandus- ja sotsiaalprobleemidega piirkond, kus SKP elaniku kohta oli 2004. aastal 76,3 % EL 27 keskmisest (12) ja 2005. aasta töötuse määr oli 19,8 %, mis vastas 220 %le EL 27 keskmisest ja 178 %-le Saksamaa keskmisest. |
| --- | --- |

(42)

Brandenburg-Nordost oli suurte majandus- ja sotsiaalprobleemidega piirkond, kus SKP elaniku kohta oli 2004. aastal 76,3 % EL 27 keskmisest (12) ja 2005. aasta töötuse määr oli 19,8 %, mis vastas 220 %le EL 27 keskmisest ja 178 %-le Saksamaa keskmisest.

| (43) | Et edendada selles piirkonnas regionaalarengut, pidas Saksamaa vajalikuks toetada paberitootmise ja -töötlemise sektorit ja anda sellele abi, sest sellest majandusharust loodeti Brandenburg-Nordosti jaoks uut majanduspotentsiaali. Paberivabrik, millega toodi piirkonda peamine progressi võimaldav tehnoloogia, pidi aitama rajada uut esmastööstust ja laiendada väärtusahelat (lainepapiseadmed, pakendamine jne). Peale selle pidi investeerimine nüüdisaegsesse paberitehasesse näitama, et Eisenhüttenstadt tahab oma majandusprofiili mitmekesistada ega soovi enam olla ainult metallitööstusele keskendunud monostruktuur. Teiseskiust lainepaberi tootmine on kooskõlas Eisenhüttenstadti linna kavaga rajada selles linnas ringlussevõtuga tegelev majandusharu. |
| --- | --- |

(43)

Et edendada selles piirkonnas regionaalarengut, pidas Saksamaa vajalikuks toetada paberitootmise ja -töötlemise sektorit ja anda sellele abi, sest sellest majandusharust loodeti Brandenburg-Nordosti jaoks uut majanduspotentsiaali. Paberivabrik, millega toodi piirkonda peamine progressi võimaldav tehnoloogia, pidi aitama rajada uut esmastööstust ja laiendada väärtusahelat (lainepapiseadmed, pakendamine jne). Peale selle pidi investeerimine nüüdisaegsesse paberitehasesse näitama, et Eisenhüttenstadt tahab oma majandusprofiili mitmekesistada ega soovi enam olla ainult metallitööstusele keskendunud monostruktuur. Teiseskiust lainepaberi tootmine on kooskõlas Eisenhüttenstadti linna kavaga rajada selles linnas ringlussevõtuga tegelev majandusharu.

| (44) | Esialgse teate kohaselt pidi investeerimisprojektiga loodama 150 otsest töökohta (nendest 36 elektrijaamas) ja ligikaudu 450 kaudset töökohta (13). |
| --- | --- |

(44)

Esialgse teate kohaselt pidi investeerimisprojektiga loodama 150 otsest töökohta (nendest 36 elektrijaamas) ja ligikaudu 450 kaudset töökohta (13).

3.   KONKURENTSIALASED KAHTLUSED JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (45) | Komisjon jõudis 2. aprilli 2008. aasta otsuses järeldusele, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b kindlaks määratud piirmäärasid ei ületatud. Komisjon märkis, et regionaalabi suuniste punkti 68 kohaselt oli ainult juhtudel, kui punkti 68 alapunktides a ja b kindlaks määratud piirmäärad ületatakse, komisjonil kaalutlusõigus kontrollida üksikasjalikult, kas abist saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju. Lisaks oli komisjon seisukohal, et turuosa ja tootmisvõimsuse kasvu piirmäärade järgimise ning abi ülemmäära vähendamise kaudu tagatakse vastavalt regionaalabi suuniste punktile 67, et abi võimalik konkurentsi moonutav mõju ei ületaks regionaalarengu eesmärki silmas pidades mõistlikku määra. Komisjoni väitel kindlustavad regionaalabi suuniste tingimused veel selle, et abi aitab regionaalarengule kaasa. Sellel taustal tunnistas komisjon meetme asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon jõudis 2. aprilli 2008. aasta otsuses järeldusele, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b kindlaks määratud piirmäärasid ei ületatud. Komisjon märkis, et regionaalabi suuniste punkti 68 kohaselt oli ainult juhtudel, kui punkti 68 alapunktides a ja b kindlaks määratud piirmäärad ületatakse, komisjonil kaalutlusõigus kontrollida üksikasjalikult, kas abist saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju. Lisaks oli komisjon seisukohal, et turuosa ja tootmisvõimsuse kasvu piirmäärade järgimise ning abi ülemmäära vähendamise kaudu tagatakse vastavalt regionaalabi suuniste punktile 67, et abi võimalik konkurentsi moonutav mõju ei ületaks regionaalarengu eesmärki silmas pidades mõistlikku määra. Komisjoni väitel kindlustavad regionaalabi suuniste tingimused veel selle, et abi aitab regionaalarengule kaasa. Sellel taustal tunnistas komisjon meetme asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a kokkusobivaks.

| (46) | Kohus oli oma otsuses kohtuasjas T-304/08 seisukohal, et regionaalabi suuniste kõikide asjaomaste kokkusobivuskriteeriumide täitmisega ei ole piisavalt tõendatud, et kõnealune meede avaldaks regionaalarengule positiivset mõju; lisaks ei nähtu regionaalabi suuniste punktist 68, et ametliku uurimismenetluse algatamine on välistatud, kui turuosa ja tootmisvõimsuse kasvu piirmäärasid ei ole ületatud (14). Kohus selgitas veel, et komisjonil ei olnud üksnes oma 2. aprilli 2008. aasta otsuses tehtud järelduste alusel võimalik kõrvaldada kõiki kahtlusi, mis puudutab abimeetme kokkusobivust ühisturuga seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandiga, sest selle erandi kohaldamine eeldab, et asjaomasest meetmest saadav kasu kaalub üles sellega kaasnevad ebamugavused, ükskõik kui piiratud need ka ei oleks. Kohtuotsuses rõhutatakse järelikult, et komisjon on kohustatud juhtudel, kui on kahtlusi abi positiivses mõjus, algatama ametliku uurimismenetluse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2, seda ka juhul, kui regionaalabi suuniste punktile 68 vastavaid piirmäärasid ei ületata. |
| --- | --- |

(46)

Kohus oli oma otsuses kohtuasjas T-304/08 seisukohal, et regionaalabi suuniste kõikide asjaomaste kokkusobivuskriteeriumide täitmisega ei ole piisavalt tõendatud, et kõnealune meede avaldaks regionaalarengule positiivset mõju; lisaks ei nähtu regionaalabi suuniste punktist 68, et ametliku uurimismenetluse algatamine on välistatud, kui turuosa ja tootmisvõimsuse kasvu piirmäärasid ei ole ületatud (14). Kohus selgitas veel, et komisjonil ei olnud üksnes oma 2. aprilli 2008. aasta otsuses tehtud järelduste alusel võimalik kõrvaldada kõiki kahtlusi, mis puudutab abimeetme kokkusobivust ühisturuga seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandiga, sest selle erandi kohaldamine eeldab, et asjaomasest meetmest saadav kasu kaalub üles sellega kaasnevad ebamugavused, ükskõik kui piiratud need ka ei oleks. Kohtuotsuses rõhutatakse järelikult, et komisjon on kohustatud juhtudel, kui on kahtlusi abi positiivses mõjus, algatama ametliku uurimismenetluse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2, seda ka juhul, kui regionaalabi suuniste punktile 68 vastavaid piirmäärasid ei ületata.

| (47) | Algatamisotsuse põhjendustes 118 ja 127 viitas komisjon kaebuse esitajate väidetele, et Propapieri projektiga saavutatav tootmisvõimsus ületab regionaalabi suuniste punkti 68 hindamiseks esitatud asjaomastel turgudel 5 % väärtuse ja Propapieri toetuseks antav abi moonutaks märgatavalt konkurentsi sektoris, kes võitleb struktuurse ülevõimsusega. Kaebuse esitajate väitel reageeriks majandusharu tootmisvõimsuse vähendamisega, Propapieri loodav uus tootmisvõimsus süvendaks uue tootmisvõimsuse saavutamise kaudu sektoris niigi esinevaid probleeme; uus tootmisvõimsus asendaks nende tehaste tootmisvõimsuse, mis pandi seisma, et muuta tasakaalustatud konkurents lainepaberiturul jälle võimalikuks. |
| --- | --- |

(47)

Algatamisotsuse põhjendustes 118 ja 127 viitas komisjon kaebuse esitajate väidetele, et Propapieri projektiga saavutatav tootmisvõimsus ületab regionaalabi suuniste punkti 68 hindamiseks esitatud asjaomastel turgudel 5 % väärtuse ja Propapieri toetuseks antav abi moonutaks märgatavalt konkurentsi sektoris, kes võitleb struktuurse ülevõimsusega. Kaebuse esitajate väitel reageeriks majandusharu tootmisvõimsuse vähendamisega, Propapieri loodav uus tootmisvõimsus süvendaks uue tootmisvõimsuse saavutamise kaudu sektoris niigi esinevaid probleeme; uus tootmisvõimsus asendaks nende tehaste tootmisvõimsuse, mis pandi seisma, et muuta tasakaalustatud konkurents lainepaberiturul jälle võimalikuks.

| (48) | Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust, kas sektoril tuleb tõepoolest võidelda struktuurse ülevõimsusega ja kas Propapierile antav abi oleks sellele kaasa aidanud või seda veelgi suurendanud. Komisjon jättis lahtiseks ka küsimuse, kas abiprojektide tulemusena loodud tootmisvõimsus on suurem kui 5 % asjaomase turu nähtavast tarbimisest, ja sai selle kohta kolmandate isikute märkusi. Komisjon märkis, et arvestades teavet, mis esitati talle enne 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist, ei olnud tal võimalik kahtlusteta kinnitada, et abi positiivne mõju kaalub üles selle negatiivse mõju (sellest tulenev konkurentsi moonutamine ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine) ja et regionaalabi suuniste punktis 68 kehtestatud piirmäära ei ületatud. |
| --- | --- |

(48)

Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust, kas sektoril tuleb tõepoolest võidelda struktuurse ülevõimsusega ja kas Propapierile antav abi oleks sellele kaasa aidanud või seda veelgi suurendanud. Komisjon jättis lahtiseks ka küsimuse, kas abiprojektide tulemusena loodud tootmisvõimsus on suurem kui 5 % asjaomase turu nähtavast tarbimisest, ja sai selle kohta kolmandate isikute märkusi. Komisjon märkis, et arvestades teavet, mis esitati talle enne 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist, ei olnud tal võimalik kahtlusteta kinnitada, et abi positiivne mõju kaalub üles selle negatiivse mõju (sellest tulenev konkurentsi moonutamine ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine) ja et regionaalabi suuniste punktis 68 kehtestatud piirmäära ei ületatud.

| (49) | Komisjon kutsus seetõttu liikmesriike ja huvitatud isikuid üles esitama regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b sätestatud kontrollimise korrektse kohaldamise kohta oma märkusi. Komisjon soovis eelkõige teavet, mis võimaldab jõuda seisukohale, kas asjaomane turg pidi ajavahemikul 2001–2006 võitlema struktuurse ülevõimsusega, kas teatatud abi oleks võinud põhjustada selle olukorra jätkumist või süvenemist ning kas Propapierile antud abi positiivne mõju võiks kaaluda üles selle negatiivse mõju, mis on seotud konkurentsi moonutamise ja liikmesriikide vahelise kaubanduse kahjustamisega. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon kutsus seetõttu liikmesriike ja huvitatud isikuid üles esitama regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b sätestatud kontrollimise korrektse kohaldamise kohta oma märkusi. Komisjon soovis eelkõige teavet, mis võimaldab jõuda seisukohale, kas asjaomane turg pidi ajavahemikul 2001–2006 võitlema struktuurse ülevõimsusega, kas teatatud abi oleks võinud põhjustada selle olukorra jätkumist või süvenemist ning kas Propapierile antud abi positiivne mõju võiks kaaluda üles selle negatiivse mõju, mis on seotud konkurentsi moonutamise ja liikmesriikide vahelise kaubanduse kahjustamisega.

4.   KAEBUSE ESITAJA SMURFIT KAPPA MÄRKUSED

4.1.   EELMÄRKUSED

| (50) | Smurfit Kappa rõhutab, et esmajärjekorras on Saksamaa, mitte Smurfit Kappa see, kes peab tõendama, et Propapieri projekt ei too kaasa lubamatuid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(50)

Smurfit Kappa rõhutab, et esmajärjekorras on Saksamaa, mitte Smurfit Kappa see, kes peab tõendama, et Propapieri projekt ei too kaasa lubamatuid konkurentsimoonutusi.

| (51) | Smurfit Kappa jääb kindlaks seisukohale, et vastavalt otsusele kohtuasjas T-304/08 on komisjon kohustatud kontrollima, kas abist saadav kasu kaalub üles konkurentsimoonutused ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, ja märgib, et regionaalabi suuniste punkti 68 piirmäärad ei ole alates ametliku uurimismenetluse algatamisest enam olulised. |
| --- | --- |

(51)

Smurfit Kappa jääb kindlaks seisukohale, et vastavalt otsusele kohtuasjas T-304/08 on komisjon kohustatud kontrollima, kas abist saadav kasu kaalub üles konkurentsimoonutused ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, ja märgib, et regionaalabi suuniste punkti 68 piirmäärad ei ole alates ametliku uurimismenetluse algatamisest enam olulised.

4.2.   TURU PIIRITLEMINE

| (52) | Smurfit Kappa esitab märkused asjaomase tooteturu esialgse piiritlemise kohta vastavalt komisjoni algatamisotsusele (mis vastab komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuses esitatud piiritlusele) ning osutab oma 5. augusti 2008. aasta taotlusele, mille ta esitas kohtule esialgse riigiabi otsuse N 582/07 tühistamiseks (edaspidi „taotlus”) ja milles ta väitis, et selline piiritlemine ei ole korrektne. |
| --- | --- |

(52)

Smurfit Kappa esitab märkused asjaomase tooteturu esialgse piiritlemise kohta vastavalt komisjoni algatamisotsusele (mis vastab komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuses esitatud piiritlusele) ning osutab oma 5. augusti 2008. aasta taotlusele, mille ta esitas kohtule esialgse riigiabi otsuse N 582/07 tühistamiseks (edaspidi „taotlus”) ja milles ta väitis, et selline piiritlemine ei ole korrektne.

| (53) | Smurfit Kappa on seisukohal, et kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi turg puudub ja Propapieril ei olnudki oma uue PM2 paberimasinaga kavas toota kuni 150 g/m2 testlainerit, vaid hoopis gofreeritud materjali ja 70/110 g/m2 testlainerit III ning 70/130 g/m2 lainekihipaberit (pressiteadetest pärit teave), mis osutab vaikimisi sellele, et arvesse tuleb võtta veelgi kitsamalt piiritletud turgu. Seetõttu nõuab Smurfit Kappa komisjonilt asjaomaste turgude täpsemat piiritlemist. |
| --- | --- |

(53)

Smurfit Kappa on seisukohal, et kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi turg puudub ja Propapieril ei olnudki oma uue PM2 paberimasinaga kavas toota kuni 150 g/m2 testlainerit, vaid hoopis gofreeritud materjali ja 70/110 g/m2 testlainerit III ning 70/130 g/m2 lainekihipaberit (pressiteadetest pärit teave), mis osutab vaikimisi sellele, et arvesse tuleb võtta veelgi kitsamalt piiritletud turgu. Seetõttu nõuab Smurfit Kappa komisjonilt asjaomaste turgude täpsemat piiritlemist.

4.3.   TOOTMISVÕIMSUSE KASVU ARVUTAMINE

| (54) | Smurfit Kappa viitab intervjuudest ja pressiteadetest saadud teabele, mille kohaselt suudab uus paberivabrik toota aastas 6 50  000 tonni või koguni kuni 7 50  000 tonni lainepaberit, mis on Saksamaa teatatud tootmisvõimsusest kaugelt suurem. Smurfit Kappa jõuab järeldusele, et komisjon ei tohiks tugineda Saksamaa teatatud näitajatele, vaid peaks ise uurimise korraldama. |
| --- | --- |

(54)

Smurfit Kappa viitab intervjuudest ja pressiteadetest saadud teabele, mille kohaselt suudab uus paberivabrik toota aastas 6 50  000 tonni või koguni kuni 7 50  000 tonni lainepaberit, mis on Saksamaa teatatud tootmisvõimsusest kaugelt suurem. Smurfit Kappa jõuab järeldusele, et komisjon ei tohiks tugineda Saksamaa teatatud näitajatele, vaid peaks ise uurimise korraldama.

| (55) | Smurfit Kappa põhineb oma argumentatsioonis suures osas London Economicsi 2007. aasta uuringule („Economic analysis of State aid given to Progroup AG”) (15), mille ta ise tellis ja mille alusel muutub Progroup tootmise laienemise tagajärjel lainepaberi netoostjast netomüüjaks suurusjärgus 2 50  000 tonni aastas. Kui uue PM2 vabriku koguvõimsus on 6 50  000 tonni aastas (Smurfit Kappa eeldatud arv), vähendaks see ettevõtte vajadust väljastpoolt hangitava lainepaberi järele 4 00  000 tonni võrra aastas. Smurfit Kappa teeb selle põhjal järelduse, et kõik 6 50  000 tonni aastas tuleks lisada avatud turu andmetele (st turg, mis hõlmab eranditult müüki kolmandatele isikutele, seega ilma ettevõttesiseste tarneteta). |
| --- | --- |

(55)

Smurfit Kappa põhineb oma argumentatsioonis suures osas London Economicsi 2007. aasta uuringule („Economic analysis of State aid given to Progroup AG”) (15), mille ta ise tellis ja mille alusel muutub Progroup tootmise laienemise tagajärjel lainepaberi netoostjast netomüüjaks suurusjärgus 2 50  000 tonni aastas. Kui uue PM2 vabriku koguvõimsus on 6 50  000 tonni aastas (Smurfit Kappa eeldatud arv), vähendaks see ettevõtte vajadust väljastpoolt hangitava lainepaberi järele 4 00  000 tonni võrra aastas. Smurfit Kappa teeb selle põhjal järelduse, et kõik 6 50  000 tonni aastas tuleks lisada avatud turu andmetele (st turg, mis hõlmab eranditult müüki kolmandatele isikutele, seega ilma ettevõttesiseste tarneteta).

| (56) | Smurfit Kappa leiab, et arvesse tuleb võtta ümberpaiknemise mõju (London Economicsi uuringus esitatud määratluse tähenduses): Smurfit Kappa väitel läheb kontsernisiseselt kasutatav lainepaber avatud turul lõpuks teiste tootjate müügi arvele, st Progroup ei osta seda lainepaberit enam avatud turult. Tootmisvõimsuse tegeliku kasvu arvutamisel on järelikult aluseks Propapieri uus müük avatud turul, millele liidetakse teiste tootjate vabanenud müük avatud turul. See annab Smurfit Kappa väitel tulemuseks uue tegeliku kogutootmisvõimsuse. |
| --- | --- |

(56)

Smurfit Kappa leiab, et arvesse tuleb võtta ümberpaiknemise mõju (London Economicsi uuringus esitatud määratluse tähenduses): Smurfit Kappa väitel läheb kontsernisiseselt kasutatav lainepaber avatud turul lõpuks teiste tootjate müügi arvele, st Progroup ei osta seda lainepaberit enam avatud turult. Tootmisvõimsuse tegeliku kasvu arvutamisel on järelikult aluseks Propapieri uus müük avatud turul, millele liidetakse teiste tootjate vabanenud müük avatud turul. See annab Smurfit Kappa väitel tulemuseks uue tegeliku kogutootmisvõimsuse.

| (57) | Smurfit Kappa esitas Exceli tabeli 30. juuni 2008. aasta seisuga (taotluse lisa A.10) ja kasutab mõningaid näitajaid Henry Poole Consultingu 2007. aasta aruandest (16). Tabeli kohaselt on Progroupi vajadus vanapaberist valmistatava lainepaberi järele turul 2008. aastal 2 40  000 tonni aastas ja 2010. aastaks (seega pärast investeerimisprojekti) prognoositakse Propapieri tootmismahuks 2 85  000 tonni vanapaberist valmistatavat ja turul müüdavat lainepaberit aastas. Smurfit Kappa on arvamusel, et nende väärtuste summa (5 25  000 tonni aastas, mis arvutatakse kontsernis kasutamata jääva 2 85  000 tonni põhjal aastas, millele liidetakse 2 40  000 tonni aastas, mida Progroup ei pea enam avatud turult ostma) moodustab toetust saava investeerimisprojekti kogumõju lainepaberi avatud turule ja seda tuleb seetõttu tootmisvõimsuse kasvu arvutamisel regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b tähenduses arvesse võtta. |
| --- | --- |

(57)

Smurfit Kappa esitas Exceli tabeli 30. juuni 2008. aasta seisuga (taotluse lisa A.10) ja kasutab mõningaid näitajaid Henry Poole Consultingu 2007. aasta aruandest (16). Tabeli kohaselt on Progroupi vajadus vanapaberist valmistatava lainepaberi järele turul 2008. aastal 2 40  000 tonni aastas ja 2010. aastaks (seega pärast investeerimisprojekti) prognoositakse Propapieri tootmismahuks 2 85  000 tonni vanapaberist valmistatavat ja turul müüdavat lainepaberit aastas. Smurfit Kappa on arvamusel, et nende väärtuste summa (5 25  000 tonni aastas, mis arvutatakse kontsernis kasutamata jääva 2 85  000 tonni põhjal aastas, millele liidetakse 2 40  000 tonni aastas, mida Progroup ei pea enam avatud turult ostma) moodustab toetust saava investeerimisprojekti kogumõju lainepaberi avatud turule ja seda tuleb seetõttu tootmisvõimsuse kasvu arvutamisel regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b tähenduses arvesse võtta.

| (58) | Lisaks ei nõustu Smurfit Kappa Propapieri esitatud väärtusega 1 50  000 tonni aastas, mis kajastab lainepaberiga seotud tootmisvõimsuse kasvu avatud turul. Smurfit Kappa märgib, et Progroupi ehitatud uus lainepapitehas Strykówis (Poola) hakkab kasutama ainult ligikaudu 1 00  000 tonni vanapaberit aastas. Isegi kui see lisavajadus 6 50  000 tonnist aastas maha arvataks, jääks järele koguvõimsus 5 50  000 tonni aastas. |
| --- | --- |

(58)

Lisaks ei nõustu Smurfit Kappa Propapieri esitatud väärtusega 1 50  000 tonni aastas, mis kajastab lainepaberiga seotud tootmisvõimsuse kasvu avatud turul. Smurfit Kappa märgib, et Progroupi ehitatud uus lainepapitehas Strykówis (Poola) hakkab kasutama ainult ligikaudu 1 00  000 tonni vanapaberit aastas. Isegi kui see lisavajadus 6 50  000 tonnist aastas maha arvataks, jääks järele koguvõimsus 5 50  000 tonni aastas.

| (59) | Sellest lähtudes järeldab Smurfit Kappa, et Propapieri toetatud investeerimisprojektist tulenev tootmisvõimsuse kasv ületab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b nimetatud piirmäära 5 % (võrreldes 2006. aasta näitajatega lainepaberi avatud turu kohta). |
| --- | --- |

(59)

Sellest lähtudes järeldab Smurfit Kappa, et Propapieri toetatud investeerimisprojektist tulenev tootmisvõimsuse kasv ületab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b nimetatud piirmäära 5 % (võrreldes 2006. aasta näitajatega lainepaberi avatud turu kohta).

4.4.   ÜLEVÕIMSUS

| (60) | Smurfit Kappa märgib, et lainepaberiturg pidi vaatlusalusel ajavahemikul – aastatel 2001–2006 – võitlema struktuurse ülevõimsusega. Smurfit Kappa väitel iseloomustas turgu asjakohase nõudluse kasvu puudumine, samal ajal kui uut võimsust soodustati esmajoones riigiabi kaudu, mis suurendas ülevõimsust veelgi. Selle tagajärjel pidid teised paberitootjad konkurentsivõime säilitamiseks tootmiskohti sulgema (Smurfit Kappa lõpetas 2001.–2008. aastal 14 paberimasina töö). Smurfit Kappa viitab London Economicsi uuringule, millest nähtub, et uus tootmisvõimsus (eelkõige see, mida toetatakse riigiabiga) halvendab tõsiseltvõetaval viisil konkurentsi. Uuringus osutatakse suurtele raskustele Euroopa lainepaberiturul aastatel 2002–2006 ja tõsistele ülevõimsusprobleemidele selles sektoris. Need näitajad põhinevad Groupement Ondulé ja Smurfit Kappa andmetel ning nende kohaselt oli tootmisvõimsuse rakendusaste ajavahemikul 2003–2005 alla 90 %. 2006. ja 2007. aasta näitajad on üle 90 %, kuid uuringus on nende aastate kohta ka alternatiivsed näitajad, mis annavad tootmisvõimsuse rakendusastmeks jällegi alla 90 %, „kui võimsust ei oleks vähendatud”. |
| --- | --- |

(60)

Smurfit Kappa märgib, et lainepaberiturg pidi vaatlusalusel ajavahemikul – aastatel 2001–2006 – võitlema struktuurse ülevõimsusega. Smurfit Kappa väitel iseloomustas turgu asjakohase nõudluse kasvu puudumine, samal ajal kui uut võimsust soodustati esmajoones riigiabi kaudu, mis suurendas ülevõimsust veelgi. Selle tagajärjel pidid teised paberitootjad konkurentsivõime säilitamiseks tootmiskohti sulgema (Smurfit Kappa lõpetas 2001.–2008. aastal 14 paberimasina töö). Smurfit Kappa viitab London Economicsi uuringule, millest nähtub, et uus tootmisvõimsus (eelkõige see, mida toetatakse riigiabiga) halvendab tõsiseltvõetaval viisil konkurentsi. Uuringus osutatakse suurtele raskustele Euroopa lainepaberiturul aastatel 2002–2006 ja tõsistele ülevõimsusprobleemidele selles sektoris. Need näitajad põhinevad Groupement Ondulé ja Smurfit Kappa andmetel ning nende kohaselt oli tootmisvõimsuse rakendusaste ajavahemikul 2003–2005 alla 90 %. 2006. ja 2007. aasta näitajad on üle 90 %, kuid uuringus on nende aastate kohta ka alternatiivsed näitajad, mis annavad tootmisvõimsuse rakendusastmeks jällegi alla 90 %, „kui võimsust ei oleks vähendatud”.

4.5.   PANUS REGIONAALARENGUSSE NING POSITIIVSE JA NEGATIIVSE MÕJU KAALUMINE

| (61) | Kaaludes abi positiivset ja negatiivset mõju seoses konkurentsi moonutamisega struktuurse ülevõimsusega turul, märgib Smurfit Kappa, et see, kui paberimasin ehitatakse kusagil mujal ning pärast seda veetakse ja paigaldatakse see asjaomasesse piirkonda, ei aita iseenesest kaasa piirkonna tehnoloogilisele arengule. Smurfit Kappa lisab, et kui välja arvata kavandatav elektrijaam ja reoveepuhastusjaam, mis on mõlemad Propapieri projekti osa, ei kaasa projekt piirkonda lisainvesteeringuid ning ülemäärase hulga paberivabrikute tekkimise tulemusena ei ole tõhususe kasvu oodata. Väärtusahela laienemist ei ole ette näha, sest piirkonnas ei ole näiteks lainepapi jaoks kliente ja lainepapitehase ehitamine ei ole seetõttu põhjendatud. |
| --- | --- |

(61)

Kaaludes abi positiivset ja negatiivset mõju seoses konkurentsi moonutamisega struktuurse ülevõimsusega turul, märgib Smurfit Kappa, et see, kui paberimasin ehitatakse kusagil mujal ning pärast seda veetakse ja paigaldatakse see asjaomasesse piirkonda, ei aita iseenesest kaasa piirkonna tehnoloogilisele arengule. Smurfit Kappa lisab, et kui välja arvata kavandatav elektrijaam ja reoveepuhastusjaam, mis on mõlemad Propapieri projekti osa, ei kaasa projekt piirkonda lisainvesteeringuid ning ülemäärase hulga paberivabrikute tekkimise tulemusena ei ole tõhususe kasvu oodata. Väärtusahela laienemist ei ole ette näha, sest piirkonnas ei ole näiteks lainepapi jaoks kliente ja lainepapitehase ehitamine ei ole seetõttu põhjendatud.

| (62) | Edasi märgib Smurfit Kappa, et juba 2007. aastal oli näha, et Propapieri investeeringuga loodud töökohtade arvule ja kvaliteedile vaatamata osutub mujal kaduvate töökohtade arv suuremaks. |
| --- | --- |

(62)

Edasi märgib Smurfit Kappa, et juba 2007. aastal oli näha, et Propapieri investeeringuga loodud töökohtade arvule ja kvaliteedile vaatamata osutub mujal kaduvate töökohtade arv suuremaks.

| (63) | Algatamisotsuses esitatud näitajate alusel arvutades leiab Smurfit Kappa, et abi iga loodud otsese töökoha kohta moodustab 3 50  000 eurot. Smurfit Kappa seab kahtluse alla, kas need töökohad jäävad piirkonda alaliselt püsima ja kas neid on võimalik liigitada kvaliteetseteks töökohtadeks. Lisaks peab Smurfit Kappa küsitavaks, kas piirkond saab nendest töökohtadest tõepoolest kasu, sest osa Propapieri töötajaid käib tööle teistest piirkondadest. Smurfit Kappa väljendab kahtlust, kas asjaolu, et osa kesksest tootmismeeskonnast on pärit Propapieri Burgi tehasest (Sachsen-Anhalt), on võimalik hinnata abi õigustavaks eeliseks. |
| --- | --- |

(63)

Algatamisotsuses esitatud näitajate alusel arvutades leiab Smurfit Kappa, et abi iga loodud otsese töökoha kohta moodustab 3 50  000 eurot. Smurfit Kappa seab kahtluse alla, kas need töökohad jäävad piirkonda alaliselt püsima ja kas neid on võimalik liigitada kvaliteetseteks töökohtadeks. Lisaks peab Smurfit Kappa küsitavaks, kas piirkond saab nendest töökohtadest tõepoolest kasu, sest osa Propapieri töötajaid käib tööle teistest piirkondadest. Smurfit Kappa väljendab kahtlust, kas asjaolu, et osa kesksest tootmismeeskonnast on pärit Propapieri Burgi tehasest (Sachsen-Anhalt), on võimalik hinnata abi õigustavaks eeliseks.

| (64) | Seoses 529 kaudse töökohaga toetub Smurfit Kappa aastast 2010 pärinevale Propapieri juhatuse liikme väitele, mille kohaselt luuakse ainult 329 kaudset töökohta ja piirkonnast on pärit (ainult) veidi üle 60 % töötajatest. Smurfit Kappa on arvamusel, et piirkonnale avalduva mõju piisavaks hindamiseks on vaja üksikasjalikumat teavet (nt kas hooldustööde või taristuprojektidega seotud töökohad on sisse arvestatud ja kas kaudsed töökohad on tähtajatud), ja soovitab komisjonil seda täpselt kontrollida. |
| --- | --- |

(64)

Seoses 529 kaudse töökohaga toetub Smurfit Kappa aastast 2010 pärinevale Propapieri juhatuse liikme väitele, mille kohaselt luuakse ainult 329 kaudset töökohta ja piirkonnast on pärit (ainult) veidi üle 60 % töötajatest. Smurfit Kappa on arvamusel, et piirkonnale avalduva mõju piisavaks hindamiseks on vaja üksikasjalikumat teavet (nt kas hooldustööde või taristuprojektidega seotud töökohad on sisse arvestatud ja kas kaudsed töökohad on tähtajatud), ja soovitab komisjonil seda täpselt kontrollida.

4.6.   TARISTUABI PROPAPIERILE

| (65) | Smurfit Kappa viitab komisjoni eraldiseisvale otsusele ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses Propapierile antud taristuabiga (riigiabi SA.36147). Siinkohal on Smurfit Kappa seisukohal, et reoveepuhastusjaama toetamine kujutab endast investeerimistoetust, mida ei saa vaadelda algatamisotsuses SA.23827 käsitletud abist eraldi, ja nõuab, et komisjon peaks mõlemat meedet uurima sama menetluse raames või selgitama, miks ei ole neid võimalik vaadelda ühe ja sama projekti osadena. |
| --- | --- |

(65)

Smurfit Kappa viitab komisjoni eraldiseisvale otsusele ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses Propapierile antud taristuabiga (riigiabi SA.36147). Siinkohal on Smurfit Kappa seisukohal, et reoveepuhastusjaama toetamine kujutab endast investeerimistoetust, mida ei saa vaadelda algatamisotsuses SA.23827 käsitletud abist eraldi, ja nõuab, et komisjon peaks mõlemat meedet uurima sama menetluse raames või selgitama, miks ei ole neid võimalik vaadelda ühe ja sama projekti osadena.

5.   SAKSAMAA MÄRKUSED

5.1.   EELMÄRKUSED

| (66) | Saksamaa on seisukohal, et pärast otsuse N 582/07 tühistamist ei oleks komisjon pidanud algatama ametlikku uurimismenetlust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt; komisjon oleks pigem pidanud esialgse uurimise käigus tegema otsuse määruse (EÜ) nr 659/1999 (17) artikli 4 lõike 3 tähenduses. Saksamaa rõhutab, et otsusega kohtuasjas T-304/08 ei nähta ette komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamist. Lisaks ei suuda Saksamaa mõista, miks avaldab komisjon ilma uute faktide ilmnemiseta nüüd kahtlust küsimuses, kas enne 2008. aastat oli lainepaberiturul ülevõimsus, kui ta oli ometi oma 2. aprilli 2008. aasta otsuses leidnud, et turg ei võitle ülevõimsusega ja regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b nimetatud 5 % piirmäära ei ületata; seda seisukohta olevat komisjon ka kohtu ees kaitsnud. |
| --- | --- |

(66)

Saksamaa on seisukohal, et pärast otsuse N 582/07 tühistamist ei oleks komisjon pidanud algatama ametlikku uurimismenetlust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt; komisjon oleks pigem pidanud esialgse uurimise käigus tegema otsuse määruse (EÜ) nr 659/1999 (17) artikli 4 lõike 3 tähenduses. Saksamaa rõhutab, et otsusega kohtuasjas T-304/08 ei nähta ette komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamist. Lisaks ei suuda Saksamaa mõista, miks avaldab komisjon ilma uute faktide ilmnemiseta nüüd kahtlust küsimuses, kas enne 2008. aastat oli lainepaberiturul ülevõimsus, kui ta oli ometi oma 2. aprilli 2008. aasta otsuses leidnud, et turg ei võitle ülevõimsusega ja regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b nimetatud 5 % piirmäära ei ületata; seda seisukohta olevat komisjon ka kohtu ees kaitsnud.

| (67) | Saksamaa märgib, et pelgalt kaebuse esitaja ülesastumine ei tekita komisjoni jaoks tõsiseid raskusi, kui on vaja kindlaks teha, kas abi on siseturuga kokkusobiv, ja selgitab, et kohaldatava menetluse valikut ei tohi määrata kolmandad turuosalised. Saksamaa väitel toetab neid järeldusi see, et abisaajal ei ole pärast investeeringut konkurentsile suuremat mõju kui enne (kuna tal ei ole suuremat turuosa). Saksamaa rõhutab sealjuures, et paberivabrik oli ette nähtud esmajoones selleks, et katta Progroupi sisemine lisavajadus lainepaberi järele. |
| --- | --- |

(67)

Saksamaa märgib, et pelgalt kaebuse esitaja ülesastumine ei tekita komisjoni jaoks tõsiseid raskusi, kui on vaja kindlaks teha, kas abi on siseturuga kokkusobiv, ja selgitab, et kohaldatava menetluse valikut ei tohi määrata kolmandad turuosalised. Saksamaa väitel toetab neid järeldusi see, et abisaajal ei ole pärast investeeringut konkurentsile suuremat mõju kui enne (kuna tal ei ole suuremat turuosa). Saksamaa rõhutab sealjuures, et paberivabrik oli ette nähtud esmajoones selleks, et katta Progroupi sisemine lisavajadus lainepaberi järele.

| (68) | Saksamaa lisab, et kui komisjon peaks otsustama alustada üksikasjalikku kontrollimist, peaks ta asjaolu, et regionaalabi suuniste punkti 68 kohaseid piirmäärasid ei ületatud, arvesse võtma olulise näitajana selle kohta, et abil on konkurentsile ainult piiratud tagajärjed. |
| --- | --- |

(68)

Saksamaa lisab, et kui komisjon peaks otsustama alustada üksikasjalikku kontrollimist, peaks ta asjaolu, et regionaalabi suuniste punkti 68 kohaseid piirmäärasid ei ületatud, arvesse võtma olulise näitajana selle kohta, et abil on konkurentsile ainult piiratud tagajärjed.

| (69) | Saksamaa esitles erinevaid uuringuid:






  a) | 2013. aasta aruanne Progroupile antud investeerimisabi majandusanalüüsi kohta (edaspidi „ECA aruanne”) (18), mille Progroup tellis kasutamiseks riigiabijuhtumi SA.23827 raames. Aruanne põhineb Pöyry Management Consulting Oy (edaspidi „Pöyry”) teabel; |
| --- | --- | --- |

(69)

Saksamaa esitles erinevaid uuringuid:

a)

2013. aasta aruanne Progroupile antud investeerimisabi majandusanalüüsi kohta (edaspidi „ECA aruanne”) (18), mille Progroup tellis kasutamiseks riigiabijuhtumi SA.23827 raames. Aruanne põhineb Pöyry Management Consulting Oy (edaspidi „Pöyry”) teabel;

| b) | Roland Berger Strategy Consultantsi 2013. aasta aruanne (19) (edaspidi „Roland Bergeri aruanne”), mille tellis Progroup. Aruanne sisaldab valitud investeerimiskoha – Eisenhüttenstadti – ja alternatiivse asukoha ([...]) järelvõrdlust; |
| --- | --- |

b)

Roland Berger Strategy Consultantsi 2013. aasta aruanne (19) (edaspidi „Roland Bergeri aruanne”), mille tellis Progroup. Aruanne sisaldab valitud investeerimiskoha – Eisenhüttenstadti – ja alternatiivse asukoha ([...]) järelvõrdlust;

| c) | Deutsche Bank Researchi 2007. aasta analüüsiaruanne Smurfit Kappa kohta (20) (edaspidi „Deutsche Banki uuring”). |
| --- | --- |

c)

Deutsche Bank Researchi 2007. aasta analüüsiaruanne Smurfit Kappa kohta (20) (edaspidi „Deutsche Banki uuring”).

| (70) | Lisaks esitas Saksamaa dokumentide ja kohtuasja T-304/08 lisade koopiad. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks esitas Saksamaa dokumentide ja kohtuasja T-304/08 lisade koopiad.

5.2.   TURU PIIRITLEMINE

5.2.1.   ASJAOMANE LAINEPABERITURG – AVATUD TURG VÕRRELDES KOGUTURUGA

| (71) | Saksamaa esitab vastuväited Smurfit Kappa selgitustele, et PM2 masin on küll optimeeritud tootmiseks ruutmeetrikaaluvahemikus 70–130 g/m2, aga seda on võimalik igal ajal suurema või väiksema kaaluga paberi jaoks ümber seadistada. Tehniliselt suudab PM2 masin toota paberit kuni ruutmeetrikaaluga 150 g/m2. Propapieril on pealegi ärihuvi toota suurema ruutmeetrikaaluga paberit, kui selle turuhind tõuseb. Saksamaa lisab, et Smurfit Kappa väited on vastuolus komisjoni väljakujunenud otsustuspraktikaga (Smurfit Kappa tehniliste kirjelduste andmed on väiksemad kõige väiksemast turusegmentidest, mida komisjon on sarnastes juhtumites turu piiritlemiseks kasutanud). |
| --- | --- |

(71)

Saksamaa esitab vastuväited Smurfit Kappa selgitustele, et PM2 masin on küll optimeeritud tootmiseks ruutmeetrikaaluvahemikus 70–130 g/m2, aga seda on võimalik igal ajal suurema või väiksema kaaluga paberi jaoks ümber seadistada. Tehniliselt suudab PM2 masin toota paberit kuni ruutmeetrikaaluga 150 g/m2. Propapieril on pealegi ärihuvi toota suurema ruutmeetrikaaluga paberit, kui selle turuhind tõuseb. Saksamaa lisab, et Smurfit Kappa väited on vastuolus komisjoni väljakujunenud otsustuspraktikaga (Smurfit Kappa tehniliste kirjelduste andmed on väiksemad kõige väiksemast turusegmentidest, mida komisjon on sarnastes juhtumites turu piiritlemiseks kasutanud).

| (72) | Saksamaa väidab oma märkustes ka seda, et avatud turu ja koguturu eristamine ei ole otstarbekas. Avatud turg ei ole asjaomane tooteturg, vaid lainepaberi koguturu osa. Saksamaa väidab, et avatud turu kohta ei ole sõltumatuid statistilisi andmeid ning toetatud investeeringu mõju konkurentsile ja kaubandusele on võimalik hinnata ainult koguturu alusel. |
| --- | --- |

(72)

Saksamaa väidab oma märkustes ka seda, et avatud turu ja koguturu eristamine ei ole otstarbekas. Avatud turg ei ole asjaomane tooteturg, vaid lainepaberi koguturu osa. Saksamaa väidab, et avatud turu kohta ei ole sõltumatuid statistilisi andmeid ning toetatud investeeringu mõju konkurentsile ja kaubandusele on võimalik hinnata ainult koguturu alusel.

| (73) | Peale selle leiab Saksamaa, et vahetegemine lainepaberil, mida kasutatakse vertikaalselt integreeritud ettevõtetes, ja lainepaberil, mida tarnitakse avatud turule, tundub olevat kunstlik ja meelevaldne. Vertikaalselt integreeritud ettevõtetes töödeldav paber ja avatud turul pakutav paber on peaaegu täielikult üksteisega asendatavad (identne põhimaterjal ja samasugused tooteomadused). Vertikaalselt integreeritud tootjad tegutsevad turul nii pakkujate kui ka nõudjatena (mis tooks koguturul ja väärtusahelas seoses hinna ja pakkumise/nõudlusega kaasa turumõju), järelikult ei ole sõltumatut avatud turgu olemas. Kontsernisiseselt kasutatava ja avatud turul pakutava lainepaberi vahel on sõltuvus: vertikaalselt integreeritud tootjad tarnivad lainepaberit ka otse konkurentide lainepapitehastele, samuti ostavad nad lainepaberit konkurentide tehastest enda tootmise ja logistika optimeerimise eesmärgil. Saksamaa väitel tuleb selliste optimeerimistehingute esemeks olev kogus arvestada lainepaberi avatud turu hulka, kui üldse vahet tehakse. |
| --- | --- |

(73)

Peale selle leiab Saksamaa, et vahetegemine lainepaberil, mida kasutatakse vertikaalselt integreeritud ettevõtetes, ja lainepaberil, mida tarnitakse avatud turule, tundub olevat kunstlik ja meelevaldne. Vertikaalselt integreeritud ettevõtetes töödeldav paber ja avatud turul pakutav paber on peaaegu täielikult üksteisega asendatavad (identne põhimaterjal ja samasugused tooteomadused). Vertikaalselt integreeritud tootjad tegutsevad turul nii pakkujate kui ka nõudjatena (mis tooks koguturul ja väärtusahelas seoses hinna ja pakkumise/nõudlusega kaasa turumõju), järelikult ei ole sõltumatut avatud turgu olemas. Kontsernisiseselt kasutatava ja avatud turul pakutava lainepaberi vahel on sõltuvus: vertikaalselt integreeritud tootjad tarnivad lainepaberit ka otse konkurentide lainepapitehastele, samuti ostavad nad lainepaberit konkurentide tehastest enda tootmise ja logistika optimeerimise eesmärgil. Saksamaa väitel tuleb selliste optimeerimistehingute esemeks olev kogus arvestada lainepaberi avatud turu hulka, kui üldse vahet tehakse.

| (74) | Saksamaa lisab veel, et on olemas ühtne lainepaberiturg, mis hõlmab teises- ja esmaskiust lainepaberit sõltumata ruutmeetrikaalust. Testlainer ja vanapaberist lainekihipaber ühelt poolt ning kraftlainer ja esmaskiust lainekihipaber teiselt poolt on nii pakkujate kui ka nõudjate jaoks üksteisega asendatavad. Peaaegu iga paberivabrik on tehniliselt suuteline tootma sama masinaga lainepaberit nii teises- kui ka esmaskiust. Et Eisenhüttenstadti tehas saaks kasutada esmaskiudu, piisaks ühekordsest investeeringust summas ligikaudu [...] miljonit eurot, mis vastaks kuni [...] %-le investeeringu kogusummast. |
| --- | --- |

(74)

Saksamaa lisab veel, et on olemas ühtne lainepaberiturg, mis hõlmab teises- ja esmaskiust lainepaberit sõltumata ruutmeetrikaalust. Testlainer ja vanapaberist lainekihipaber ühelt poolt ning kraftlainer ja esmaskiust lainekihipaber teiselt poolt on nii pakkujate kui ka nõudjate jaoks üksteisega asendatavad. Peaaegu iga paberivabrik on tehniliselt suuteline tootma sama masinaga lainepaberit nii teises- kui ka esmaskiust. Et Eisenhüttenstadti tehas saaks kasutada esmaskiudu, piisaks ühekordsest investeeringust summas ligikaudu [...] miljonit eurot, mis vastaks kuni [...] %-le investeeringu kogusummast.

| (75) | Pealegi seadistaksid tootjad tootmise väiksemale või suuremale ruutmeetrikaalule ümber, kui teatud ruutmeetrikaalu puhul on näha hinnalangust; asendusahelad tingiksid seejärel hinna ja koguse kohandumise. Nõudluse poolel saaksid kliendid (pakenditööstuse ettevõtted) suurema ja väiksema kaaluga lainepaberi märkimisväärsete hinnaerinevuste korral vahetada raskema ruutmeetrikaalu välja rohkemate kihtidega ja soodsama hinnaga kergema ruutmeetrikaalu vastu. |
| --- | --- |

(75)

Pealegi seadistaksid tootjad tootmise väiksemale või suuremale ruutmeetrikaalule ümber, kui teatud ruutmeetrikaalu puhul on näha hinnalangust; asendusahelad tingiksid seejärel hinna ja koguse kohandumise. Nõudluse poolel saaksid kliendid (pakenditööstuse ettevõtted) suurema ja väiksema kaaluga lainepaberi märkimisväärsete hinnaerinevuste korral vahetada raskema ruutmeetrikaalu välja rohkemate kihtidega ja soodsama hinnaga kergema ruutmeetrikaalu vastu.

| (76) | Pakkumise poolel on pealegi ka sile- ja lainekihipaber täielikult üksteisega asendatavad: masinatega saab toota mõlemat ja neid saab probleemideta ümber seadistada. |
| --- | --- |

(76)

Pakkumise poolel on pealegi ka sile- ja lainekihipaber täielikult üksteisega asendatavad: masinatega saab toota mõlemat ja neid saab probleemideta ümber seadistada.

| (77) | Asjaomase geograafilise turu puhul näeb Saksamaa mitut märki sellest, et turg väljub Euroopa Majanduspiirkonna piiridest. Euroopa Majanduspiirkonda imporditakse suures koguses lainepaberit näiteks Hiinast ning Euroopa Majanduspiirkonnast eksporditakse seda näiteks Aafrikasse, Lähis-Idasse, Aasiasse ja Türki (2005. aastal 5 85  000 tonni). Ligikaudu [...] % 2007. aastal Progroupi ostetud lainepaberist imporditi väljastpoolt Euroopa Majanduspiirkonda ([...] tonni [...]st). |
| --- | --- |

(77)

Asjaomase geograafilise turu puhul näeb Saksamaa mitut märki sellest, et turg väljub Euroopa Majanduspiirkonna piiridest. Euroopa Majanduspiirkonda imporditakse suures koguses lainepaberit näiteks Hiinast ning Euroopa Majanduspiirkonnast eksporditakse seda näiteks Aafrikasse, Lähis-Idasse, Aasiasse ja Türki (2005. aastal 5 85  000 tonni). Ligikaudu [...] % 2007. aastal Progroupi ostetud lainepaberist imporditi väljastpoolt Euroopa Majanduspiirkonda ([...] tonni [...]st).

| (78) | Saksamaa märgib kokkuvõtteks, et on ainult üks asjaomane lainepaberiturg, mis katab vähemalt Euroopa Majanduspiirkonna ja hõlmab kontsernisisest müüki, sile- ja lainekihipaberit, igas suuruses ruutmeetrikaalu ning nii teises- kui ka esmaskiust lainepaberit. Saksamaa väitel toetab seda järeldust tugev korrelatsioon kõikide ruutmeetrikaaludega testlaineri hindade ning testlaineri ja kraftlaineri hindade vahel (isegi kasutatava toorme sisendikulusid arvesse võttes) (21). |
| --- | --- |

(78)

Saksamaa märgib kokkuvõtteks, et on ainult üks asjaomane lainepaberiturg, mis katab vähemalt Euroopa Majanduspiirkonna ja hõlmab kontsernisisest müüki, sile- ja lainekihipaberit, igas suuruses ruutmeetrikaalu ning nii teises- kui ka esmaskiust lainepaberit. Saksamaa väitel toetab seda järeldust tugev korrelatsioon kõikide ruutmeetrikaaludega testlaineri hindade ning testlaineri ja kraftlaineri hindade vahel (isegi kasutatava toorme sisendikulusid arvesse võttes) (21).

5.2.2.   ASJAOMANE LAINEPAPITURG

| (79) | Saksamaa nõustub algatamisotsuses väljendatud komisjoni arvamusega, et lainepapil on eraldi asjaomane tooteturg (nii pakkumise kui ka nõudluse poolel). |
| --- | --- |

(79)

Saksamaa nõustub algatamisotsuses väljendatud komisjoni arvamusega, et lainepapil on eraldi asjaomane tooteturg (nii pakkumise kui ka nõudluse poolel).

| (80) | Oma märkustes selgitab Saksamaa, et lainepapi asjaomane geograafiline turg katab Euroopa Majanduspiirkonda (nagu nähakse ette ka regionaalabi suuniste punktis 70): kaubandustõkked, tehnilised erinevused ja riiklikud soodustused puuduvad, lainepappi toodetakse ühtsete standardite alusel ja keskmised hinnad Euroopa Majanduspiirkonnas peaaegu ei erine. Saksamaa märgib, et Progroupi suurim tehas (Burg) veab enam kui [...] % oma lainepapitoodangust (mahu järgi) üle 400 km kaugusele, enam kui [...] % üle 500 km kaugusele ja ligikaudu [...] % koguni 700 – 1  100 km kaugusele. Kõikidest Progroupi tehastest tarnis Progroup 2007. aastal [...] % oma toodangust ostjatele, kes asuvad Progroupi tehastest enam kui 400 km kaugusel, kusjuures enamjaolt ületati vähemalt üks riigipiir. Enamik Progroupi tarnepiirkondadest kattuvad omavahel ja need katavad suure osa Euroopa Majanduspiirkonnast. [...]–[...] % Progroupi tehastest lähetatavate lainepapitarnete puhul ületatakse vähemalt üks riigipiir, nii et isegi asjaomaste geograafiliste turgude piiritlemine tehaste alusel annaks tulemuseks rahvusvahelise turu. |
| --- | --- |

(80)

Oma märkustes selgitab Saksamaa, et lainepapi asjaomane geograafiline turg katab Euroopa Majanduspiirkonda (nagu nähakse ette ka regionaalabi suuniste punktis 70): kaubandustõkked, tehnilised erinevused ja riiklikud soodustused puuduvad, lainepappi toodetakse ühtsete standardite alusel ja keskmised hinnad Euroopa Majanduspiirkonnas peaaegu ei erine. Saksamaa märgib, et Progroupi suurim tehas (Burg) veab enam kui [...] % oma lainepapitoodangust (mahu järgi) üle 400 km kaugusele, enam kui [...] % üle 500 km kaugusele ja ligikaudu [...] % koguni 700 – 1  100 km kaugusele. Kõikidest Progroupi tehastest tarnis Progroup 2007. aastal [...] % oma toodangust ostjatele, kes asuvad Progroupi tehastest enam kui 400 km kaugusel, kusjuures enamjaolt ületati vähemalt üks riigipiir. Enamik Progroupi tarnepiirkondadest kattuvad omavahel ja need katavad suure osa Euroopa Majanduspiirkonnast. [...]–[...] % Progroupi tehastest lähetatavate lainepapitarnete puhul ületatakse vähemalt üks riigipiir, nii et isegi asjaomaste geograafiliste turgude piiritlemine tehaste alusel annaks tulemuseks rahvusvahelise turu.

| (81) | Euroopa Majanduspiirkonna riikides, kuhu lainepappi tarnitakse, erinevad keskmised hinnad vähem kui 10 %. Seda erinevust tuleks pidada väikeseks, sest Saksamaal võivad erinevate lainepapisortide hinnad keskmisest kuni 20 % kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

(81)

Euroopa Majanduspiirkonna riikides, kuhu lainepappi tarnitakse, erinevad keskmised hinnad vähem kui 10 %. Seda erinevust tuleks pidada väikeseks, sest Saksamaal võivad erinevate lainepapisortide hinnad keskmisest kuni 20 % kõrvale kalduda.

| (82) | Kogu Progroupi lainepapi veokulude osakaal moodustab kuni 600 km kaugusele veetavate tarnete puhul keskmiselt alla [...] % kogukäibest. See osakaal sõltub siiski suuresti tarnekvaliteedist. |
| --- | --- |

(82)

Kogu Progroupi lainepapi veokulude osakaal moodustab kuni 600 km kaugusele veetavate tarnete puhul keskmiselt alla [...] % kogukäibest. See osakaal sõltub siiski suuresti tarnekvaliteedist.

| (83) | Saksamaa märgib, et kohalike turgude kattumist arvestades hakkavad toimima asendusahelad, mis mõjutavad hinda ja konkurentsitingimusi piirkonnas, mis on palju suurem kui asukoha müügipiirkond: kui tehas langetab hinda, põhjustab see tarnepiirkonna laienemise kõige lähemal asuvate konkurentideni, kes omakorda reageerivad oma toote järele valitseva nõudluse vähenemisele ja tootmisvõimsuse rakendusastme alanemisele agressiivsema hinnapoliitikaga, mis hõlmab ka piirkondasid, mida tarnepiirkonna esialgne laienemine ei puudutanud. Hinnamõju muutub seda tugevamaks, mida suurem on tarnepiirkondade kattumine. Lainepapiturul on kattumine väga suur. |
| --- | --- |

(83)

Saksamaa märgib, et kohalike turgude kattumist arvestades hakkavad toimima asendusahelad, mis mõjutavad hinda ja konkurentsitingimusi piirkonnas, mis on palju suurem kui asukoha müügipiirkond: kui tehas langetab hinda, põhjustab see tarnepiirkonna laienemise kõige lähemal asuvate konkurentideni, kes omakorda reageerivad oma toote järele valitseva nõudluse vähenemisele ja tootmisvõimsuse rakendusastme alanemisele agressiivsema hinnapoliitikaga, mis hõlmab ka piirkondasid, mida tarnepiirkonna esialgne laienemine ei puudutanud. Hinnamõju muutub seda tugevamaks, mida suurem on tarnepiirkondade kattumine. Lainepapiturul on kattumine väga suur.

| (84) | Saksamaa väidab seetõttu, et ei ole asjakohane võtta veel arvesse kitsamalt piiritletud turgu (võrreldes turuga, mida komisjon vaatles algatamisotsuses), mis hõlmab ainult Propapier PM2 põhilisi tarneriike. |
| --- | --- |

(84)

Saksamaa väidab seetõttu, et ei ole asjakohane võtta veel arvesse kitsamalt piiritletud turgu (võrreldes turuga, mida komisjon vaatles algatamisotsuses), mis hõlmab ainult Propapier PM2 põhilisi tarneriike.

5.2.3.   TURUOSA

| (85) | Saksamaa välja pakutud turu piiritlemise alusel oleks Progroupi turuosa asjaomastel turgudel enne ja pärast investeeringut kaugelt alla 25 %. Saksamaa esitab (lainepaberi ja lainepapi kohta) samad turuosa andmed mis komisjoni algatamisotsuses ja annab lainepaberi kohta lisanäitajad eeldusel, et asjaomane geograafiline turg katab Euroopa Majanduspiirkonda ja naaberriike. Nimetatud lisanäitajad kajastavad 2011. aasta turuosa, mis on komisjoni algatamisotsuses nimetatud turuosast veidi väiksem. |
| --- | --- |

(85)

Saksamaa välja pakutud turu piiritlemise alusel oleks Progroupi turuosa asjaomastel turgudel enne ja pärast investeeringut kaugelt alla 25 %. Saksamaa esitab (lainepaberi ja lainepapi kohta) samad turuosa andmed mis komisjoni algatamisotsuses ja annab lainepaberi kohta lisanäitajad eeldusel, et asjaomane geograafiline turg katab Euroopa Majanduspiirkonda ja naaberriike. Nimetatud lisanäitajad kajastavad 2011. aasta turuosa, mis on komisjoni algatamisotsuses nimetatud turuosast veidi väiksem.

5.3.   TOOTMISVÕIMSUSE KASVU ARVUTAMINE

| (86) | Saksamaa vaidlustab Smurfit Kappas aluseks võetud võimsusnäitajad, mille puhul lähtutakse saavutatavast tootmisvõimsusest 6 50  000 tonni või isegi kuni 7 50  000 tonni aastas. Saksamaa selgitab, et Smurfit Kappa poolt seoses Propapieri tootmisvõimsusega aluseks võetud väärtus 6 50  000 tonni aastas vastab tehniliselt võimalikule maksimumvõimsusele ega kajasta Propapier PM2 tegelikku tootmisvõimsust, mis on väiksem, sest Propapier PM2 paberimasin hakkab eeldatavasti tootma peamiselt kergema ruutmeetrikaaluga lainepaberit (mida valmib seetõttu tootmise suurema keerukuse tõttu väiksemas koguses). Saksamaa väidab, et 2012. aastal oli Propapier PM2 toodetud kogus [< 6 15  000] tonni. |
| --- | --- |

(86)

Saksamaa vaidlustab Smurfit Kappas aluseks võetud võimsusnäitajad, mille puhul lähtutakse saavutatavast tootmisvõimsusest 6 50  000 tonni või isegi kuni 7 50  000 tonni aastas. Saksamaa selgitab, et Smurfit Kappa poolt seoses Propapieri tootmisvõimsusega aluseks võetud väärtus 6 50  000 tonni aastas vastab tehniliselt võimalikule maksimumvõimsusele ega kajasta Propapier PM2 tegelikku tootmisvõimsust, mis on väiksem, sest Propapier PM2 paberimasin hakkab eeldatavasti tootma peamiselt kergema ruutmeetrikaaluga lainepaberit (mida valmib seetõttu tootmise suurema keerukuse tõttu väiksemas koguses). Saksamaa väidab, et 2012. aastal oli Propapier PM2 toodetud kogus [< 6 15  000] tonni.

| (87) | Saksamaa lisab, et isegi kui võtta aluseks 6 50  000 tonni aastas, ei ületaks tootmisvõimsuse kasv lainepaberiturul 5 %. Lisaks selgitab Saksamaa, et Smurfit Kappa viidatud 7 50  000-tonnise aastase tootmisvõimsuse puhul on tegemist Saksamaa föderaalsel saastekontrolli seadusel põhineva loa raames asjakohase teoreetilise tootmisvõimsusega. |
| --- | --- |

(87)

Saksamaa lisab, et isegi kui võtta aluseks 6 50  000 tonni aastas, ei ületaks tootmisvõimsuse kasv lainepaberiturul 5 %. Lisaks selgitab Saksamaa, et Smurfit Kappa viidatud 7 50  000-tonnise aastase tootmisvõimsuse puhul on tegemist Saksamaa föderaalsel saastekontrolli seadusel põhineva loa raames asjakohase teoreetilise tootmisvõimsusega.

| (88) | Saksamaa arvates ei tohi tootmisvõimsuse kasvu arvutamiseks avatud turul arvesse võtta koguvõimsust 6 15  000 tonni aastas, sest sellest koguvõimsusest müüakse ettevõttesiseselt [> 3 65  000] tonni aastas ja avatud turul ainult [< 2 50  000] tonni aastas. Saksamaa märgib, et komisjon on algatamisotsuses arvutanud tootmisvõimsuse kasvu korrektselt osana koguturust (22) ja et tootmisvõimsuse kasvu määramine avatud turu mahu alusel ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(88)

Saksamaa arvates ei tohi tootmisvõimsuse kasvu arvutamiseks avatud turul arvesse võtta koguvõimsust 6 15  000 tonni aastas, sest sellest koguvõimsusest müüakse ettevõttesiseselt [> 3 65  000] tonni aastas ja avatud turul ainult [< 2 50  000] tonni aastas. Saksamaa märgib, et komisjon on algatamisotsuses arvutanud tootmisvõimsuse kasvu korrektselt osana koguturust (22) ja et tootmisvõimsuse kasvu määramine avatud turu mahu alusel ei ole asjakohane.

| (89) | Saksamaa ei pea korrektseks Smurfit Kappas aluseks võetud tootmisvõimsust, eelkõige Smurfit Kappa esitatud kogust 2 85  000 tonni vanapaberist valmistatavat lainepaberit aastas, mida Propapier tootis 2010. aastal ülejäägina lisaks müügile avatud turul. Saksamaa nendib, et need andmed pärinevad tundmatust allikast. |
| --- | --- |

(89)

Saksamaa ei pea korrektseks Smurfit Kappas aluseks võetud tootmisvõimsust, eelkõige Smurfit Kappa esitatud kogust 2 85  000 tonni vanapaberist valmistatavat lainepaberit aastas, mida Propapier tootis 2010. aastal ülejäägina lisaks müügile avatud turul. Saksamaa nendib, et need andmed pärinevad tundmatust allikast.

| (90) | Saksamaa lükkab tagasi kaebuse esitaja välja pakutud meetodi vabal turul aset leidva tootmisvõimsuse kasvu arvutamise kohta, mille juures võetakse arvesse ümberpaiknemise mõju. Saksamaa väidab, et tootmisvõimsuse kasv avatud turul ja koguturul jääb samaks, sõltumata sellest, millise osa Propapier tegelikult avatud turul müüb, ja sel viisil arvutatud tootmisvõimsuse kasv avatud turul ei muutuks ka siis, kui Propapier ei pakuks avatud turul üldse lainepaberit, vaid kogu uus toodang kasutataks täielikult ära ettevõttes endas. Saksamaa selgitab, et Propapier PM2 ettevõttesiseselt kasutatav tootmisvõimsus ei suurenda pakkumist avatud turul, vaid lihtsalt vähendab rahuldamist vajavat nõudlust. Saksamaa jääb seetõttu selle juurde, et tootmisvõimsuse kasvu arvutamisel avatud turul tohib lugejas arvesse võtta ainult avatud turul müüdavat [< 2 50  000] tonni aastas, samal ajal kui ümber paigutatud nõudlust 2 40  000 tonni ulatuses aastas tuleb arvesse võtta nimetajas, et vähendada avatud turu kogumahtu. |
| --- | --- |

(90)

Saksamaa lükkab tagasi kaebuse esitaja välja pakutud meetodi vabal turul aset leidva tootmisvõimsuse kasvu arvutamise kohta, mille juures võetakse arvesse ümberpaiknemise mõju. Saksamaa väidab, et tootmisvõimsuse kasv avatud turul ja koguturul jääb samaks, sõltumata sellest, millise osa Propapier tegelikult avatud turul müüb, ja sel viisil arvutatud tootmisvõimsuse kasv avatud turul ei muutuks ka siis, kui Propapier ei pakuks avatud turul üldse lainepaberit, vaid kogu uus toodang kasutataks täielikult ära ettevõttes endas. Saksamaa selgitab, et Propapier PM2 ettevõttesiseselt kasutatav tootmisvõimsus ei suurenda pakkumist avatud turul, vaid lihtsalt vähendab rahuldamist vajavat nõudlust. Saksamaa jääb seetõttu selle juurde, et tootmisvõimsuse kasvu arvutamisel avatud turul tohib lugejas arvesse võtta ainult avatud turul müüdavat [< 2 50  000] tonni aastas, samal ajal kui ümber paigutatud nõudlust 2 40  000 tonni ulatuses aastas tuleb arvesse võtta nimetajas, et vähendada avatud turu kogumahtu.

| (91) | Saksamaa märgib, et ettevõttest välja müüdavad [< 2 50  000] tonni aastas on realistlik kogus, millega komisjon nõustus esialgse otsuse vastuvõtmisel ja algatamisotsuses. Lähtutakse sellest, et Progroupi uus lainepapitehas Strykówis hakkab tarbima ligikaudu [1 00  000 – 2 00  000] tonni lainepaberit aastas. Pealegi plaanib Progroup rajada Ida-Euroopasse uued tehased, mis kasutaksid ettevõttesiseselt ära lisanduva osa Propapier PM2 tootmisvõimsusest. |
| --- | --- |

(91)

Saksamaa märgib, et ettevõttest välja müüdavad [< 2 50  000] tonni aastas on realistlik kogus, millega komisjon nõustus esialgse otsuse vastuvõtmisel ja algatamisotsuses. Lähtutakse sellest, et Progroupi uus lainepapitehas Strykówis hakkab tarbima ligikaudu [1 00  000 – 2 00  000] tonni lainepaberit aastas. Pealegi plaanib Progroup rajada Ida-Euroopasse uued tehased, mis kasutaksid ettevõttesiseselt ära lisanduva osa Propapier PM2 tootmisvõimsusest.

5.4.   TURU KASV JA ÜLEVÕIMSUS

| (92) | Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohase kontrollimise eesmärgil tuleb asjaomase toote nähtava tarbimise keskmist aastast kasvumäära viimasel viiel aastal võrrelda Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmise aastase kasvumääraga. |
| --- | --- |

(92)

Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohase kontrollimise eesmärgil tuleb asjaomase toote nähtava tarbimise keskmist aastast kasvumäära viimasel viiel aastal võrrelda Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmise aastase kasvumääraga.

| (93) | Saksamaa lükkab ümber komisjoni algatamisotsuses esitatud järelduse, mille kohaselt on lainepaberiturg ajavahemikul 2001–2006 mahtu ja SKP reaalset kasvumäära Euroopa Majanduspiirkonnas silmas pidades kasvanud (lainepaberi kasvumäär 2,15 % võrreldes SKP kasvumääraga 1,97 %), kui väärtuse poolest oli turg hoopis languses (lainepaberituru nominaalne kasvumäär 0,02 % võrreldes Euroopa Majanduspiirkonna SKP nominaalse kasvumääraga 3,98 %). |
| --- | --- |

(93)

Saksamaa lükkab ümber komisjoni algatamisotsuses esitatud järelduse, mille kohaselt on lainepaberiturg ajavahemikul 2001–2006 mahtu ja SKP reaalset kasvumäära Euroopa Majanduspiirkonnas silmas pidades kasvanud (lainepaberi kasvumäär 2,15 % võrreldes SKP kasvumääraga 1,97 %), kui väärtuse poolest oli turg hoopis languses (lainepaberituru nominaalne kasvumäär 0,02 % võrreldes Euroopa Majanduspiirkonna SKP nominaalse kasvumääraga 3,98 %).

| (94) | Saksamaa märgib, et tegelikku vajaduse kasvu sellel turul kajastab ainult mahuga seotud turukasv. Saksamaa lähtub sellest, et turul, kus nõudlus kasvab SKPst kiiremini, on lisavõimsust võimalik kiiresti ära kasutada ja seega avaldab see konkurentsile tühist mõju. |
| --- | --- |

(94)

Saksamaa märgib, et tegelikku vajaduse kasvu sellel turul kajastab ainult mahuga seotud turukasv. Saksamaa lähtub sellest, et turul, kus nõudlus kasvab SKPst kiiremini, on lisavõimsust võimalik kiiresti ära kasutada ja seega avaldab see konkurentsile tühist mõju.

| (95) | Lisaks selgitab Saksamaa, et algatamisotsuse põhjenduses 106 jj esitatud komisjoni väide, et SKP kasvab lainepaberi koguturust kiiremini, annab tulemuseks moonutatud pildi, sest ta võrdleb väärtusega seotud turu kasvu hetkehindadega seotud SKP kasvuga – seega inflatsiooniga korrigeerimata andmetega. Saksamaa on arvamusel, et väärtuse kohta esitatud andmed kajastavad tegureid, mis mõjutavad hinnakujundust, aga millel ei ole tegeliku nõudlusega midagi pistmist (nii põhjustaks näiteks sisendkulude suurenemine kasvu, kuigi tegelik nõudlus jääb samaks). Regionaalabi suuniste joonealune märkus 62, milles on öeldud, et nähtav tarbimine arvutatakse toodangu alusel, lubab järeldada, et arvutused regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohaseks kontrollimiseks tuleks teha investeerimisprojekti tulemusena toodetud koguse alusel (mahupõhiselt). |
| --- | --- |

(95)

Lisaks selgitab Saksamaa, et algatamisotsuse põhjenduses 106 jj esitatud komisjoni väide, et SKP kasvab lainepaberi koguturust kiiremini, annab tulemuseks moonutatud pildi, sest ta võrdleb väärtusega seotud turu kasvu hetkehindadega seotud SKP kasvuga – seega inflatsiooniga korrigeerimata andmetega. Saksamaa on arvamusel, et väärtuse kohta esitatud andmed kajastavad tegureid, mis mõjutavad hinnakujundust, aga millel ei ole tegeliku nõudlusega midagi pistmist (nii põhjustaks näiteks sisendkulude suurenemine kasvu, kuigi tegelik nõudlus jääb samaks). Regionaalabi suuniste joonealune märkus 62, milles on öeldud, et nähtav tarbimine arvutatakse toodangu alusel, lubab järeldada, et arvutused regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohaseks kontrollimiseks tuleks teha investeerimisprojekti tulemusena toodetud koguse alusel (mahupõhiselt).

| (96) | Saksamaa viitab Deutsche Banki 2007. aasta uuringule, milles selgitatakse seoses Propapier PM2 kavandatava seadme tootmisvõimsusega, et uus võimsus ei tähenda ähvardust, vaid vajadust, et nõudlust täita (23). Saksamaa on seisukohal, et sektori asjatundjate niivõrd selge väide 2007. aastal on piisav, et lükata ümber struktuurse ülevõimsusega seotud kahtlused. |
| --- | --- |

(96)

Saksamaa viitab Deutsche Banki 2007. aasta uuringule, milles selgitatakse seoses Propapier PM2 kavandatava seadme tootmisvõimsusega, et uus võimsus ei tähenda ähvardust, vaid vajadust, et nõudlust täita (23). Saksamaa on seisukohal, et sektori asjatundjate niivõrd selge väide 2007. aastal on piisav, et lükata ümber struktuurse ülevõimsusega seotud kahtlused.

| (97) | Saksamaa märgib, et lainepaberisektori tootmisvõimsuse seismapaneku taga, millele Smurfit Kappa tugineb, ei olnud mitte püüdlus taastada turul pakkumise ja nõudluse tasakaal, vaid põhiliselt vanad ja ebatõhusad masinad. Muu hulgas olid selle põhjused 1) klientide kasvav suundumus kasutada kergemat lainepaberit, mida ei ole vanemate masinatega võimalik toota, 2) vanemate masinate väiksem mastaabisääst väiksema tootmisvõimsuse tõttu ja 3) lainepapimasinate töölaiuse üha kasvav standardimine mõõduni 2,5/2,8 m, mis toob standardimata masinate puhul kaasa liiga suure paberijäätmete osa, kui tarnitakse teistsuguse laiusega lainepaberit (24). Lisaks sulges Smurfit Kappa küll enda tehased, aga investeeris samal ajal Euroopa Majanduspiirkonnas uude tootmisvõimsusse. Sellega seoses viitab Saksamaa Deutsche Banki uuringule, kus Smurfit Kappa konsolideerimine (pärast ühinemist Jefferson Smurfit Groupiga 2005. aastal) liigitatakse katseks parandada oma varade kvaliteeti (25). Saksamaa lisab, et Smurfit Kappa on kaheksa aasta jooksul kümnest enne 2007. aastat ning kogu perioodi jooksul oma tootmisvõimsust lainepaberi valdkonnas Euroopa Majanduspiirkonnas netoväärtuses koguni suurendanud, mitte vähendanud (26). |
| --- | --- |

(97)

Saksamaa märgib, et lainepaberisektori tootmisvõimsuse seismapaneku taga, millele Smurfit Kappa tugineb, ei olnud mitte püüdlus taastada turul pakkumise ja nõudluse tasakaal, vaid põhiliselt vanad ja ebatõhusad masinad. Muu hulgas olid selle põhjused 1) klientide kasvav suundumus kasutada kergemat lainepaberit, mida ei ole vanemate masinatega võimalik toota, 2) vanemate masinate väiksem mastaabisääst väiksema tootmisvõimsuse tõttu ja 3) lainepapimasinate töölaiuse üha kasvav standardimine mõõduni 2,5/2,8 m, mis toob standardimata masinate puhul kaasa liiga suure paberijäätmete osa, kui tarnitakse teistsuguse laiusega lainepaberit (24). Lisaks sulges Smurfit Kappa küll enda tehased, aga investeeris samal ajal Euroopa Majanduspiirkonnas uude tootmisvõimsusse. Sellega seoses viitab Saksamaa Deutsche Banki uuringule, kus Smurfit Kappa konsolideerimine (pärast ühinemist Jefferson Smurfit Groupiga 2005. aastal) liigitatakse katseks parandada oma varade kvaliteeti (25). Saksamaa lisab, et Smurfit Kappa on kaheksa aasta jooksul kümnest enne 2007. aastat ning kogu perioodi jooksul oma tootmisvõimsust lainepaberi valdkonnas Euroopa Majanduspiirkonnas netoväärtuses koguni suurendanud, mitte vähendanud (26).

| (98) | Deutsche Banki uuringust nähtub veel, et kolm kavandatud tootmisvõimsuse laiendamist Euroopas (Progroup, Mondi ja SAICA), mis on 2007. aasta kohta teada, olid vajalikud ajavahemikul 2009–2012 oodatava nõudluse täitmiseks, ja et võimsuse rakendusaste jääb niisugusele tootmisvõimsuse laiendamisele vaatamata kõrgeks. Saksamaa märgib, et Deutsche Banki uuringus ja Pöyry andmetes aastate 2006–2008 kohta on nimetatud üle 90 % ulatuvat rakendusastet. Lisaks peetakse uuringus lainepapi- ja lainepaberisektori nõudluse keskseks teguriks SKP kasvu; uuringu kohaselt toetab SKP hinnanguline kasvumäär 2,2 % (2007) ja 2 % (2008) ajavahemikul 2006–2009 nõudluse eeldatavat aastast liitkasvumäära (27)2,9 %. Pöyry andmed 2007. aastal eeldatava lainepaberimahu kohta näitavad Lääne-Euroopas ajavahemikul 2005–2015 aastakasvu 1,5 % ja Ida-Euroopas ajavahemikul 2005–2010 aastakasvu 6,2 %, mis kahaneb 2010.–2015. aastal 3,8 %ni. Saksamaa arvates on hinnalangusperioodid, pikk tootmisvõimsuse arendamise aeg ja kõikuv nõudlus sellele tsüklilisele sektorile tüüpilised ja neid ilminguid ei tasu hinnata struktuurse ülevõimsuse näitajatena. |
| --- | --- |

(98)

Deutsche Banki uuringust nähtub veel, et kolm kavandatud tootmisvõimsuse laiendamist Euroopas (Progroup, Mondi ja SAICA), mis on 2007. aasta kohta teada, olid vajalikud ajavahemikul 2009–2012 oodatava nõudluse täitmiseks, ja et võimsuse rakendusaste jääb niisugusele tootmisvõimsuse laiendamisele vaatamata kõrgeks. Saksamaa märgib, et Deutsche Banki uuringus ja Pöyry andmetes aastate 2006–2008 kohta on nimetatud üle 90 % ulatuvat rakendusastet. Lisaks peetakse uuringus lainepapi- ja lainepaberisektori nõudluse keskseks teguriks SKP kasvu; uuringu kohaselt toetab SKP hinnanguline kasvumäär 2,2 % (2007) ja 2 % (2008) ajavahemikul 2006–2009 nõudluse eeldatavat aastast liitkasvumäära (27)2,9 %. Pöyry andmed 2007. aastal eeldatava lainepaberimahu kohta näitavad Lääne-Euroopas ajavahemikul 2005–2015 aastakasvu 1,5 % ja Ida-Euroopas ajavahemikul 2005–2010 aastakasvu 6,2 %, mis kahaneb 2010.–2015. aastal 3,8 %ni. Saksamaa arvates on hinnalangusperioodid, pikk tootmisvõimsuse arendamise aeg ja kõikuv nõudlus sellele tsüklilisele sektorile tüüpilised ja neid ilminguid ei tasu hinnata struktuurse ülevõimsuse näitajatena.

| (99) | Lõpuks märgib Saksamaa, et kõik komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse hetkel olemasolevad tõendid rääkisid lainepaberituru positiivse arengu kasuks investeerimisotsuse tegemise hetkel ja pärast 2007. aastat ning polnud ühtegi märki tasakaalustamatusest lainepaberiturul. |
| --- | --- |

(99)

Lõpuks märgib Saksamaa, et kõik komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse hetkel olemasolevad tõendid rääkisid lainepaberituru positiivse arengu kasuks investeerimisotsuse tegemise hetkel ja pärast 2007. aastat ning polnud ühtegi märki tasakaalustamatusest lainepaberiturul.

5.5.   ERGUTAV MÕJU

| (100) | Saksamaa on seisukohal, et abi ergutavat mõju ei ole vaja üksikasjalikult kontrollida, sest regionaalabi suuniste punktis 68 nimetatud turuosa ja tootmisvõimsuse piirmäärasid Saksamaa näitajate põhjal ei ületata. Saksamaa osutab sellele, et komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise ajal kontrolliti ergutavat mõju vaid ametlike kriteeriumide alusel, mis olid kõik täidetud. Tol hetkel ei olnud vaja esitada täielikku äriplaani, tõendamaks, et abi on abistatavasse piirkonda investeerimise otsuse tegemisel tõepoolest otsustav, mistõttu Progroup sel ajal niisugust üksikasjalikku kava välja ei töötanud. Saksamaa juhib siiski tähelepanu sellele, et Progroupi juhatuse esimehe ja omaniku kinnitusel oli Progroupile antav abi määraval kohal Eisenhüttenstadti valimisel Propapier PM2 investeerimisprojekti asukohaks, muidu oleks investeerimiskohaks määratud [...]. Seetõttu tegi Progroup ettevõtjale Roland Berger Strategy Consultants ülesandeks võrrelda [...] ja Eisenhüttenstadtis olevate asukohtade majanduslikke tegureid. |
| --- | --- |

(100)

Saksamaa on seisukohal, et abi ergutavat mõju ei ole vaja üksikasjalikult kontrollida, sest regionaalabi suuniste punktis 68 nimetatud turuosa ja tootmisvõimsuse piirmäärasid Saksamaa näitajate põhjal ei ületata. Saksamaa osutab sellele, et komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise ajal kontrolliti ergutavat mõju vaid ametlike kriteeriumide alusel, mis olid kõik täidetud. Tol hetkel ei olnud vaja esitada täielikku äriplaani, tõendamaks, et abi on abistatavasse piirkonda investeerimise otsuse tegemisel tõepoolest otsustav, mistõttu Progroup sel ajal niisugust üksikasjalikku kava välja ei töötanud. Saksamaa juhib siiski tähelepanu sellele, et Progroupi juhatuse esimehe ja omaniku kinnitusel oli Progroupile antav abi määraval kohal Eisenhüttenstadti valimisel Propapier PM2 investeerimisprojekti asukohaks, muidu oleks investeerimiskohaks määratud [...]. Seetõttu tegi Progroup ettevõtjale Roland Berger Strategy Consultants ülesandeks võrrelda [...] ja Eisenhüttenstadtis olevate asukohtade majanduslikke tegureid.

| (101) | Roland Bergeri 2013. aasta aruandes märgitakse, et investeeringu eesmärk oli Progroupi [...] parandamine. [...] peetakse [...] alusel paremaks asukohaks. Asukoha [...] muud eelised on: soodsama hinnaga [...], soodsama hinnaga [...] ning madalamad [...] ja [...] (28). Aruande kohaselt tõi Eisenhüttenstadti kasuks otsustamine [...] ga võrreldes kaasa iga-aastased lisakulud [...]–[...] miljonit eurot. Diskonteeritud lisakulud oleksid olnud kokku [...]–[...] miljonit eurot. Osa nendest lisakuludest on korvatud abi ja oodatava [...] ga. Eisenhüttenstadt pakkus ka võimalust tulevaseks laienemiseks (väiksemad kinnistukulud, garanteeritud puhta veega varustamine, auruga varustamine kavandatud elektrijaama kaudu). |
| --- | --- |

(101)

Roland Bergeri 2013. aasta aruandes märgitakse, et investeeringu eesmärk oli Progroupi [...] parandamine. [...] peetakse [...] alusel paremaks asukohaks. Asukoha [...] muud eelised on: soodsama hinnaga [...], soodsama hinnaga [...] ning madalamad [...] ja [...] (28). Aruande kohaselt tõi Eisenhüttenstadti kasuks otsustamine [...] ga võrreldes kaasa iga-aastased lisakulud [...]–[...] miljonit eurot. Diskonteeritud lisakulud oleksid olnud kokku [...]–[...] miljonit eurot. Osa nendest lisakuludest on korvatud abi ja oodatava [...] ga. Eisenhüttenstadt pakkus ka võimalust tulevaseks laienemiseks (väiksemad kinnistukulud, garanteeritud puhta veega varustamine, auruga varustamine kavandatud elektrijaama kaudu).

| (102) | Saksamaa märgib, et investeerimistoetus oli [...] üldstrateegia edukuse korral parajasti piisav, et katta ebasoodsas olukorras oleva Brandenburg-Nordosti piirkonna kuluhalvemus. Progroup tegi Saksamaa väitel sellel alusel ettevõtjana otsuse Eisenhüttenstadti investeerimiseks ja seega lõi antud investeerimistoetus Progroupi jaoks vajaliku stiimuli valida Propapier PM2 asukohaks [...] asemel Eisenhüttenstadt. |
| --- | --- |

(102)

Saksamaa märgib, et investeerimistoetus oli [...] üldstrateegia edukuse korral parajasti piisav, et katta ebasoodsas olukorras oleva Brandenburg-Nordosti piirkonna kuluhalvemus. Progroup tegi Saksamaa väitel sellel alusel ettevõtjana otsuse Eisenhüttenstadti investeerimiseks ja seega lõi antud investeerimistoetus Progroupi jaoks vajaliku stiimuli valida Propapier PM2 asukohaks [...] asemel Eisenhüttenstadt.

5.6.   PANUS REGIONAALARENGUSSE

| (103) | Saksamaa selgitab, et Propapier PM2 investeerimisprojekt sobib kokku sektori strateegiaga toetada Brandenburgi liidumaal sektori paberialast pädevusvaldkonda. Paberisektor on üks pädevusvaldkondadest, mis määrati kindlaks Brandenburgi liidumaa neljanda valimisperioodi 2004–2009 koalitsioonilepingus (29). |
| --- | --- |

(103)

Saksamaa selgitab, et Propapier PM2 investeerimisprojekt sobib kokku sektori strateegiaga toetada Brandenburgi liidumaal sektori paberialast pädevusvaldkonda. Paberisektor on üks pädevusvaldkondadest, mis määrati kindlaks Brandenburgi liidumaa neljanda valimisperioodi 2004–2009 koalitsioonilepingus (29).

| (104) | Brandenburgi liidumaa majandusministeeriumi ülesandel tellitud Pöyry 2007. aasta dokumendist (30) ilmneb, et komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise hetkel oli sektori paberialases pädevusvaldkonnas oodata üldjoontes soodsat arengut. Paberisektori jaoks ei olnud küll kindlaks määratud uusi konkreetseid investeerimiskavasid (Propapier PM2 kõrval), kuid väljakujunenud ettevõtete puhul on olemas täielik võimalus tootmisvõimsust suurendada, mitmekesistada või tootesortimenti täiendada. |
| --- | --- |

(104)

Brandenburgi liidumaa majandusministeeriumi ülesandel tellitud Pöyry 2007. aasta dokumendist (30) ilmneb, et komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise hetkel oli sektori paberialases pädevusvaldkonnas oodata üldjoontes soodsat arengut. Paberisektori jaoks ei olnud küll kindlaks määratud uusi konkreetseid investeerimiskavasid (Propapier PM2 kõrval), kuid väljakujunenud ettevõtete puhul on olemas täielik võimalus tootmisvõimsust suurendada, mitmekesistada või tootesortimenti täiendada.

| (105) | Saksamaa rõhutab, et investeering tehti tõsiselt ebasoodsas olukorras olevas piirkonnas: 2004. aastal oli SKP elaniku kohta 76,3 % EL 27 keskmisest ja 2005. aastal oli töötuse määr oli 19,8 %, mis vastas 220 %-le EL 27 keskmisest ja 178 %-le Saksamaa keskmisest. Eisenhüttenstadt on osa Frankfurt (Oder)/Eisenhüttenstadti piirkondlikust kasvukeskusest, kus 2006. aastaks oli sotsiaalkindlustusega hõlmatud töötajate arv 15 % väiksem kui 1998. aastal (vastab 7  573 töötajale). |
| --- | --- |

(105)

Saksamaa rõhutab, et investeering tehti tõsiselt ebasoodsas olukorras olevas piirkonnas: 2004. aastal oli SKP elaniku kohta 76,3 % EL 27 keskmisest ja 2005. aastal oli töötuse määr oli 19,8 %, mis vastas 220 %-le EL 27 keskmisest ja 178 %-le Saksamaa keskmisest. Eisenhüttenstadt on osa Frankfurt (Oder)/Eisenhüttenstadti piirkondlikust kasvukeskusest, kus 2006. aastaks oli sotsiaalkindlustusega hõlmatud töötajate arv 15 % väiksem kui 1998. aastal (vastab 7  573 töötajale).

| (106) | Saksamaa märgib, et lootis Propapieri projektist suurt panust majanduse monostruktuuri mitmekesistamisse selles piirkonnas, mis sõltub tugevasti ratsionaliseerimispüüdlustest ohustatud terasetööstusest (Arcelor). Saksamaa osutab sadade töökohtade kadumisele Eisenhüttenstadti terasetööstuses alates 2003. aastast. |
| --- | --- |

(106)

Saksamaa märgib, et lootis Propapieri projektist suurt panust majanduse monostruktuuri mitmekesistamisse selles piirkonnas, mis sõltub tugevasti ratsionaliseerimispüüdlustest ohustatud terasetööstusest (Arcelor). Saksamaa osutab sadade töökohtade kadumisele Eisenhüttenstadti terasetööstuses alates 2003. aastast.

| (107) | Lisaks juhib Saksamaa tähelepanu Propapier PM2 investeerimisprojekti võimalikule kasule väärtusahela laiendamisel (nt investeeringud lainepapitehastesse ja pakenditööstusse). |
| --- | --- |

(107)

Lisaks juhib Saksamaa tähelepanu Propapier PM2 investeerimisprojekti võimalikule kasule väärtusahela laiendamisel (nt investeeringud lainepapitehastesse ja pakenditööstusse).

| (108) | Saksamaa on seisukohal, et 150 kvaliteetse otsese töökoha (millest 82 % paiknes 2012. aastal piirkonnas) ja ligikaudu 450 kaudse töökoha loomine aitab suurel määral kaasa väga ebasoodsas olukorras oleva Brandenburgi piirkonna arengule. Lisaks osutab Saksamaa kohalike töötajate ulatuslikele koolitustele (31) ja koostööle Brandenburgische Technischen Universität Cottbusiga. Koolitused aitavad parandada töötajate kvalifikatsiooni kogu piirkonnas, mida iseloomustab tehnilise kvalifikatsiooniga töötajate puudus, ja võivad seega meelitada ligi järgmisi investoreid. Saksamaa lisab, et vajadus spetsialistide järele tingib ka erialaste koolitusprogrammide väljatöötamise piirkondlikes haridusasutustes. |
| --- | --- |

(108)

Saksamaa on seisukohal, et 150 kvaliteetse otsese töökoha (millest 82 % paiknes 2012. aastal piirkonnas) ja ligikaudu 450 kaudse töökoha loomine aitab suurel määral kaasa väga ebasoodsas olukorras oleva Brandenburgi piirkonna arengule. Lisaks osutab Saksamaa kohalike töötajate ulatuslikele koolitustele (31) ja koostööle Brandenburgische Technischen Universität Cottbusiga. Koolitused aitavad parandada töötajate kvalifikatsiooni kogu piirkonnas, mida iseloomustab tehnilise kvalifikatsiooniga töötajate puudus, ja võivad seega meelitada ligi järgmisi investoreid. Saksamaa lisab, et vajadus spetsialistide järele tingib ka erialaste koolitusprogrammide väljatöötamise piirkondlikes haridusasutustes.

| (109) | Saksamaa tõstab esile Propapieri väga uuenduslike omadustega PM2 masinat, mis oli kogu maailmas esimene, millega sai toota eriti kergekaalulist lainepaberit, nii et Eisenhüttenstadti piirkond on saanud sektoris tuntuks oskusteabe kandjana. |
| --- | --- |

(109)

Saksamaa tõstab esile Propapieri väga uuenduslike omadustega PM2 masinat, mis oli kogu maailmas esimene, millega sai toota eriti kergekaalulist lainepaberit, nii et Eisenhüttenstadti piirkond on saanud sektoris tuntuks oskusteabe kandjana.

| (110) | Saksamaa vaidlustab Smurfit Kappa väited, selgitades, et Progroup ei vähendanud oma töötajate arvu Propapier PM2 paberitehase rajamise tõttu. Lisaks kinnitab Saksamaa, et paberimasin pandi kokku Eisenhüttenstadtis ja ainult vähesed osad toodeti väljaspool Saksamaad. |
| --- | --- |

(110)

Saksamaa vaidlustab Smurfit Kappa väited, selgitades, et Progroup ei vähendanud oma töötajate arvu Propapier PM2 paberitehase rajamise tõttu. Lisaks kinnitab Saksamaa, et paberimasin pandi kokku Eisenhüttenstadtis ja ainult vähesed osad toodeti väljaspool Saksamaad.

| (111) | Saksamaa osutab ka pika investeeringuperioodi tähtsusele jätkusuutliku arengu saavutamiseks piirkonnas. Saksamaa väitel kavandati Progroupi tegevust esimestest kavadest alates pikaajalise projektina vertikaalse integratsiooni raames ja Ida-Euroopa strateegia elluviimisel, nii et Propapieri PM2 investeering tagab ka pikaajalise positiivse mõju. |
| --- | --- |

(111)

Saksamaa osutab ka pika investeeringuperioodi tähtsusele jätkusuutliku arengu saavutamiseks piirkonnas. Saksamaa väitel kavandati Progroupi tegevust esimestest kavadest alates pikaajalise projektina vertikaalse integratsiooni raames ja Ida-Euroopa strateegia elluviimisel, nii et Propapieri PM2 investeering tagab ka pikaajalise positiivse mõju.

| (112) | Saksamaa lisab, et Propapieri PM2 investeering aitab kaasa ka piirkonna elatustaseme tõusule: Propapieri poolt Brandenburgis makstud palgad olid pidevalt kõrgemad kui keskmine brutopalk Brandenburgis, mis oli 2008. aastal 22  932 eurot. See aitab kaasa SKP kasvule elaniku kohta ja seega piirkonna soodsale arengule. Peale selle märgib Saksamaa, et Propapieri investeeringu oodatav käive ja töökohtade loomine suurendavad piirkonnas maksulaekumist, mille tulemusena on võimalik teha järgmisi avalikke investeeringuid, mis omakorda aitavad jällegi kaasa piirkonna sotsiaal-majanduslikule arengule. |
| --- | --- |

(112)

Saksamaa lisab, et Propapieri PM2 investeering aitab kaasa ka piirkonna elatustaseme tõusule: Propapieri poolt Brandenburgis makstud palgad olid pidevalt kõrgemad kui keskmine brutopalk Brandenburgis, mis oli 2008. aastal 22  932 eurot. See aitab kaasa SKP kasvule elaniku kohta ja seega piirkonna soodsale arengule. Peale selle märgib Saksamaa, et Propapieri investeeringu oodatav käive ja töökohtade loomine suurendavad piirkonnas maksulaekumist, mille tulemusena on võimalik teha järgmisi avalikke investeeringuid, mis omakorda aitavad jällegi kaasa piirkonna sotsiaal-majanduslikule arengule.

5.7.   NEGATIIVNE MÕJU

| (113) | Saksamaa rõhutab, et abi ei põhjustanud sektoris ülevõimsust. Pärast 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist kiitis komisjon paberisektoris heaks terve hulga järgmisi riigiabimeetmeid (32), mille puhul ta pidi arvesse võtma Propapieri investeeringuga saavutatud tootmisvõimsust, et hinnata tootmisvõimsuse kasvu asjaomasel turul. Saksamaa väidab, et komisjon ei oleks neid meetmeid heaks kiitnud, kui sektorit oleks iseloomustanud märkimisväärne ülevõimsus. |
| --- | --- |

(113)

Saksamaa rõhutab, et abi ei põhjustanud sektoris ülevõimsust. Pärast 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist kiitis komisjon paberisektoris heaks terve hulga järgmisi riigiabimeetmeid (32), mille puhul ta pidi arvesse võtma Propapieri investeeringuga saavutatud tootmisvõimsust, et hinnata tootmisvõimsuse kasvu asjaomasel turul. Saksamaa väidab, et komisjon ei oleks neid meetmeid heaks kiitnud, kui sektorit oleks iseloomustanud märkimisväärne ülevõimsus.

| (114) | Saksamaa väidab, et uus tehas oleks ilma riigiabita igal juhul valmis ehitatud, aga teises asukohas. Kuna lainepaberiga seotud olemasolev tootmisvõimsus asjaomasel turul (Euroopa Majanduspiirkond) ei muutuks, lähtub Saksamaa sellest, et abi ei saa avaldada konkurentsile negatiivset mõju. See tõttu ei saa abi pidada konkurentide ettevõtetes töökohtade vähendamise põhjuseks, nagu väidab Smurfit Kappa, vaid pigem Brandenburgis uute töökohtade loomise ajendiks. |
| --- | --- |

(114)

Saksamaa väidab, et uus tehas oleks ilma riigiabita igal juhul valmis ehitatud, aga teises asukohas. Kuna lainepaberiga seotud olemasolev tootmisvõimsus asjaomasel turul (Euroopa Majanduspiirkond) ei muutuks, lähtub Saksamaa sellest, et abi ei saa avaldada konkurentsile negatiivset mõju. See tõttu ei saa abi pidada konkurentide ettevõtetes töökohtade vähendamise põhjuseks, nagu väidab Smurfit Kappa, vaid pigem Brandenburgis uute töökohtade loomise ajendiks.

| (115) | Saksamaa lisab, et Euroopa lainepaberiturgu iseloomustab turgu valitsev konkurent (Smurfit Kappa), kelle vastas seisavad arvukad väiksemad pakkujad, sealhulgas Progroup. Smurfit Kappa on ilmselgelt kõige suurem turuosaline, kes on keskendunud agressiivsele ettevõtluspoliitikale, mis väljendub ulatuslikes laienemispingutustes paljude konkurentide ülevõtmise kujul. Progroup on seevastu väike turuosaline, kes lähtub loomulikust kasvust, mitte konkurentide ülevõtmisest. Kuna Propapier PM2 tehase tooted konkureerivad otseselt Smurfit Kappa pakkumisega, aitab Propapieri PM2 investeering Saksamaa arvates seetõttu nõrgendada selle turgu juhtiva turuosalise valitsevat seisundit ja tihendada seega kokkuvõttes konkurentsi lainepaberiturul. |
| --- | --- |

(115)

Saksamaa lisab, et Euroopa lainepaberiturgu iseloomustab turgu valitsev konkurent (Smurfit Kappa), kelle vastas seisavad arvukad väiksemad pakkujad, sealhulgas Progroup. Smurfit Kappa on ilmselgelt kõige suurem turuosaline, kes on keskendunud agressiivsele ettevõtluspoliitikale, mis väljendub ulatuslikes laienemispingutustes paljude konkurentide ülevõtmise kujul. Progroup on seevastu väike turuosaline, kes lähtub loomulikust kasvust, mitte konkurentide ülevõtmisest. Kuna Propapier PM2 tehase tooted konkureerivad otseselt Smurfit Kappa pakkumisega, aitab Propapieri PM2 investeering Saksamaa arvates seetõttu nõrgendada selle turgu juhtiva turuosalise valitsevat seisundit ja tihendada seega kokkuvõttes konkurentsi lainepaberiturul.

6.   MEETME HINDAMINE RIIGIABI OLEMASOLU SEISUKOHAST

6.1.   RIIGIABI OLEMASOLU EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (116) | Saksamaa andis meetme raames rahalist abi investeerimistoetusena ja tegi seda riigi vahenditest. Toetust saab seega käsitleda liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest rahastatud toetusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(116)

Saksamaa andis meetme raames rahalist abi investeerimistoetusena ja tegi seda riigi vahenditest. Toetust saab seega käsitleda liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest rahastatud toetusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (117) | Kuna abi tõi kasu ainult ühele ettevõtjale, nimelt Propapierile, on tegemist valikulise meetmega. |
| --- | --- |

(117)

Kuna abi tõi kasu ainult ühele ettevõtjale, nimelt Propapierile, on tegemist valikulise meetmega.

| (118) | Rahaline toetus vabastas Propapieri kuludest, mida ettevõtja oleks tavajuhul pidanud ise kandma, ja andis talle seega konkurentidega võrreldes majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(118)

Rahaline toetus vabastas Propapieri kuludest, mida ettevõtja oleks tavajuhul pidanud ise kandma, ja andis talle seega konkurentidega võrreldes majandusliku eelise.

| (119) | Saksamaa antud rahaline toetus kätkes investeeringut, mis peab võimaldama eri sorti lainepaberi tootmist. Kuna neid tooteid ostetakse ja müüakse liikmesriikide vahel, võib toetus kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(119)

Saksamaa antud rahaline toetus kätkes investeeringut, mis peab võimaldama eri sorti lainepaberi tootmist. Kuna neid tooteid ostetakse ja müüakse liikmesriikide vahel, võib toetus kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi.

| (120) | Komisjon teeb selles esialgses hinnangus seetõttu järelduse, et meede kujutab endast Propapierile antud riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon teeb selles esialgses hinnangus seetõttu järelduse, et meede kujutab endast Propapierile antud riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   ABIMEETME SEADUSLIKKUS

| (121) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid kõikidest abimeetmetest enne nende rakendamist teatama, välja arvatud juhul, kui need on hõlmatud grupierandiga. Kuigi abi anti teatamiskohustusest vabastatud abikava XR 6/2007 raames (vt põhjendused 35 ja 36), ei kuulu see asjaomase grupierandi määruse kohaldamisalasse (käesoleval juhul määrus (EÜ) nr 1628/2006) (33), sest see ületas kehtivat eraldi teatamise piirmäära (käesoleval juhul 22,5 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(121)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid kõikidest abimeetmetest enne nende rakendamist teatama, välja arvatud juhul, kui need on hõlmatud grupierandiga. Kuigi abi anti teatamiskohustusest vabastatud abikava XR 6/2007 raames (vt põhjendused 35 ja 36), ei kuulu see asjaomase grupierandi määruse kohaldamisalasse (käesoleval juhul määrus (EÜ) nr 1628/2006) (33), sest see ületas kehtivat eraldi teatamise piirmäära (käesoleval juhul 22,5 miljonit eurot).

| (122) | Abimeetmest teatamisega 2007. aastal täitis Saksamaa eraldi teatamise kohustuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1628/2006 artikli 7 punktile e. Pärast komisjoni esialgse otsuse tühistamist ja arvestades asjaolu, et abi maksti välja enne Smurfit Kappa esitatud tühistamishagi puudutava kohtuotsuse väljakuulutamist, tuleb abi käsitleda ebaseaduslikuna. |
| --- | --- |

(122)

Abimeetmest teatamisega 2007. aastal täitis Saksamaa eraldi teatamise kohustuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1628/2006 artikli 7 punktile e. Pärast komisjoni esialgse otsuse tühistamist ja arvestades asjaolu, et abi maksti välja enne Smurfit Kappa esitatud tühistamishagi puudutava kohtuotsuse väljakuulutamist, tuleb abi käsitleda ebaseaduslikuna.

| (123) | Kuna kavandatud abi ületab eraldi teatamise kohustuse piirmäära vastavalt määruse (EÜ) nr 1628/2006 artikli 7 punktile e, hindab komisjon meedet regionaalabi suuniste alusel. |
| --- | --- |

(123)

Kuna kavandatud abi ületab eraldi teatamise kohustuse piirmäära vastavalt määruse (EÜ) nr 1628/2006 artikli 7 punktile e, hindab komisjon meedet regionaalabi suuniste alusel.

6.3.   HINDAMISEL ALUSEKS VÕETAV TÄHTAEG JA KOHALDATAV MENETLUS

| (124) | Nagu komisjon on algatamisotsuse põhjendustes 47–50 selgitanud, peab ta abimeetme uuel esialgsel hindamisel võtma põhimõtteliselt aluseks oma 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmisel esinenud asjaolud, et täita otsust kohtuasjas T-304/08. Kuna komisjoni ülesanne on võtta vastu uus otsus, milles ei esine eespool nimetatud kohtuotsuses kindlaks tehtud vajakajäämisi põhjendamisel, on komisjonil võimalik arvesse võtta ainult neid fakte, aruandeid ja muid andmeid, mis oleksid olnud tema käsutuses enne esialgse otsuse tegemist abimeetme kokkusobivuse kohta (34). |
| --- | --- |

(124)

Nagu komisjon on algatamisotsuse põhjendustes 47–50 selgitanud, peab ta abimeetme uuel esialgsel hindamisel võtma põhimõtteliselt aluseks oma 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmisel esinenud asjaolud, et täita otsust kohtuasjas T-304/08. Kuna komisjoni ülesanne on võtta vastu uus otsus, milles ei esine eespool nimetatud kohtuotsuses kindlaks tehtud vajakajäämisi põhjendamisel, on komisjonil võimalik arvesse võtta ainult neid fakte, aruandeid ja muid andmeid, mis oleksid olnud tema käsutuses enne esialgse otsuse tegemist abimeetme kokkusobivuse kohta (34).

| (125) | Käesolevas abijuhtumis vähendati investeerimisprojekti ulatust pärast komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist, mille tulemusena kahanesid ka rahastamiskõlblikud kulud; samavõrra vähendati ka antud abi. Isegi kui komisjon võtab vastu otsuse abimeetme kohta, nii nagu see ellu viidi, ja arvestab sealjuures asjaoluga, et nii rahastamiskõlblikud kulud kui ka Saksamaa antud abi Propapierile olid esialgu arvestatust väiksemad, tugineb komisjon hindamisel teabele, mis oleks olnud kättesaadav komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise hetkel, ja võtab aluseks sel ajal kohaldatud liidu riigiabi eeskirjad. Suurte investeerimisprojektide toetuseks antava regionaalabi puhul peab komisjon tavaliselt tegema otsuse prognooside ja hinnanguliste turuandmete alusel, enne kui investeering tegelikult täielikult ellu viiakse. Abi heakskiidetud osakaalu hiljem ei kohandata, isegi kui mõne aasta pärast ilmneb, et turg on arenenud teisiti, kui komisjoni vastu võetud otsuse ajal eeldati. |
| --- | --- |

(125)

Käesolevas abijuhtumis vähendati investeerimisprojekti ulatust pärast komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist, mille tulemusena kahanesid ka rahastamiskõlblikud kulud; samavõrra vähendati ka antud abi. Isegi kui komisjon võtab vastu otsuse abimeetme kohta, nii nagu see ellu viidi, ja arvestab sealjuures asjaoluga, et nii rahastamiskõlblikud kulud kui ka Saksamaa antud abi Propapierile olid esialgu arvestatust väiksemad, tugineb komisjon hindamisel teabele, mis oleks olnud kättesaadav komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise hetkel, ja võtab aluseks sel ajal kohaldatud liidu riigiabi eeskirjad. Suurte investeerimisprojektide toetuseks antava regionaalabi puhul peab komisjon tavaliselt tegema otsuse prognooside ja hinnanguliste turuandmete alusel, enne kui investeering tegelikult täielikult ellu viiakse. Abi heakskiidetud osakaalu hiljem ei kohandata, isegi kui mõne aasta pärast ilmneb, et turg on arenenud teisiti, kui komisjoni vastu võetud otsuse ajal eeldati.

| (126) | Uue otsuse vastuvõtmise menetlust võib alustada täpselt selles punktis, mil ebaseaduslikkus tekkis (35). Riigiabi sihipärasusega seoses on kohus leidnud, et kui eelneva otsusega seotud komisjoni uurimine oli ebatäielik ja põhjustas otsuse tühistamise, võib menetlust selle otsuse asendamiseks sellest punktist uuesti alustada, korrates juba tehtud hindamist (36). |
| --- | --- |

(126)

Uue otsuse vastuvõtmise menetlust võib alustada täpselt selles punktis, mil ebaseaduslikkus tekkis (35). Riigiabi sihipärasusega seoses on kohus leidnud, et kui eelneva otsusega seotud komisjoni uurimine oli ebatäielik ja põhjustas otsuse tühistamise, võib menetlust selle otsuse asendamiseks sellest punktist uuesti alustada, korrates juba tehtud hindamist (36).

6.4.   KOKKUSOBIVUS REGIONAALABI SUUNISTE ÜLDSÄTETEGA

| (127) | Komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise hetkel oli Brandenburg-Nordosti piirkond Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabi jaoks kõlblik. |
| --- | --- |

(127)

Komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise hetkel oli Brandenburg-Nordosti piirkond Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabi jaoks kõlblik.

| (128) | Teatatud abi oli kavas anda alginvesteeringuks regionaalabi suuniste jaos 4.1 esitatud määratluse tähenduses; rahastamiskõlblikud kulud hõlmavad kooskõlas regionaalabi suuniste jaoga 4.2 kulutusi hoonetele ja tehasele/seadmetele (vt põhjendus 30). Saksamaa on kinnitanud, et immateriaalne vara vastab regionaalabi suuniste punkti 56 tingimustele (vt põhjendus 31). |
| --- | --- |

(128)

Teatatud abi oli kavas anda alginvesteeringuks regionaalabi suuniste jaos 4.1 esitatud määratluse tähenduses; rahastamiskõlblikud kulud hõlmavad kooskõlas regionaalabi suuniste jaoga 4.2 kulutusi hoonetele ja tehasele/seadmetele (vt põhjendus 30). Saksamaa on kinnitanud, et immateriaalne vara vastab regionaalabi suuniste punkti 56 tingimustele (vt põhjendus 31).

| (129) | Abisaaja abi mittesisaldav omapanus rahastamiskõlblikesse kuludesse ületab piirmäära 25 %, mis on ette nähtud regionaalabi suuniste jaos 4.1 (vt põhjendus 34). |
| --- | --- |

(129)

Abisaaja abi mittesisaldav omapanus rahastamiskõlblikesse kuludesse ületab piirmäära 25 %, mis on ette nähtud regionaalabi suuniste jaos 4.1 (vt põhjendus 34).

| (130) | Ergutavat mõju käsitlevad ametlikud sätted vastavalt regionaalabi suuniste punktile 38 olid täidetud: seoses esialgu ettenähtud otsetoetusega taotles abisaaja abi 15. mail 2007 ja Saksamaa kinnitas 24. mail 2007 enne projekti meetmete algust (detsember 2007) kirjalikult ja tingimusel, et esitatakse üksikasjaliku kontrollimise tulemus, et projekt vastab asjakohases kavas kindlaks määratud toetustingimustele. |
| --- | --- |

(130)

Ergutavat mõju käsitlevad ametlikud sätted vastavalt regionaalabi suuniste punktile 38 olid täidetud: seoses esialgu ettenähtud otsetoetusega taotles abisaaja abi 15. mail 2007 ja Saksamaa kinnitas 24. mail 2007 enne projekti meetmete algust (detsember 2007) kirjalikult ja tingimusel, et esitatakse üksikasjaliku kontrollimise tulemus, et projekt vastab asjakohases kavas kindlaks määratud toetustingimustele.

| (131) | Abi kogusumma eraldati lõpuks investeerimistoetusena, mis makstakse välja automaatselt, kui asjaomase õigusliku aluse objektiivsed kriteeriumid on täidetud (teatamiskohustusest vabastatud abikava XR 6/2007). Selle investeerimistoetuse jaoks ei ole vaja eelnevat abitaotlust ega kirjalikku kinnitust selle kohta, et projekt vastab põhimõtteliselt abi saamise kriteeriumidele. Regionaalabi suuniste joonealuse märkuses 41 on kirjas, et heakskiidetud maksude abikava puhul, kui maksudest vabastamine või nende vähendamine tagatakse rahastamiskõlblike kulude korral automaatselt, ilma et oleks vajalik mis tahes asutustepoolne sekkumine, ei pea liikmesriigid enne projekti meetmete algust kirjalikult kinnitama, et projekt vastab põhimõtteliselt ja tingimusel, et on esitatud üksikasjaliku kontrollimise tulemus, kavas kindlaks määratud abi saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(131)

Abi kogusumma eraldati lõpuks investeerimistoetusena, mis makstakse välja automaatselt, kui asjaomase õigusliku aluse objektiivsed kriteeriumid on täidetud (teatamiskohustusest vabastatud abikava XR 6/2007). Selle investeerimistoetuse jaoks ei ole vaja eelnevat abitaotlust ega kirjalikku kinnitust selle kohta, et projekt vastab põhimõtteliselt abi saamise kriteeriumidele. Regionaalabi suuniste joonealuse märkuses 41 on kirjas, et heakskiidetud maksude abikava puhul, kui maksudest vabastamine või nende vähendamine tagatakse rahastamiskõlblike kulude korral automaatselt, ilma et oleks vajalik mis tahes asutustepoolne sekkumine, ei pea liikmesriigid enne projekti meetmete algust kirjalikult kinnitama, et projekt vastab põhimõtteliselt ja tingimusel, et on esitatud üksikasjaliku kontrollimise tulemus, kavas kindlaks määratud abi saamise tingimustele.

| (132) | Saksamaa on kinnitanud, et investeeringut peab haldama abistatavas piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist (regionaalabi suuniste jagu 4.1). |
| --- | --- |

(132)

Saksamaa on kinnitanud, et investeeringut peab haldama abistatavas piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist (regionaalabi suuniste jagu 4.1).

| (133) | Peale selle on Saksamaa kinnitanud, et järgida tuli abi kumuleerumist käsitlevaid reegleid (regionaalabi suuniste jagu 4.4). |
| --- | --- |

(133)

Peale selle on Saksamaa kinnitanud, et järgida tuli abi kumuleerumist käsitlevaid reegleid (regionaalabi suuniste jagu 4.4).

| (134) | Komisjon on seetõttu talle enne 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist esitatud teavet arvesse võttes seisukohal, et abimeede vastab regionaalabi suuniste asjaomastele kokkusobivuskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon on seetõttu talle enne 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist esitatud teavet arvesse võttes seisukohal, et abimeede vastab regionaalabi suuniste asjaomastele kokkusobivuskriteeriumidele.

6.5.   KOKKUSOBIVUS REGIONAALABI SUUNISTE SÄTETEGA ULATUSLIKE INVESTEERIMISPROJEKTIDE KOHTA

| (135) | Kuna regionaalabi anti ulatuslikule investeerimisprojektile, peab komisjon hindama ka ulatuslikele investeerimisprojektidele regionaalabi andmise eritingimuste täitmist vastavalt regionaalabi suuniste jaole 4.3. |
| --- | --- |

(135)

Kuna regionaalabi anti ulatuslikule investeerimisprojektile, peab komisjon hindama ka ulatuslikele investeerimisprojektidele regionaalabi andmise eritingimuste täitmist vastavalt regionaalabi suuniste jaole 4.3.

6.5.1.   ABI OSAKAAL (REGIONAALABI SUUNISTE PUNKT 67)

| (136) | Kuna teatatud rahastamiskõlblike kulude diskonteeritud summa on 58 6 7 22  900 eurot ja Brandenburg-Nordosti piirkonnale kohaldatakse regionaalabi standardset ülemmäära, mis on 30 % brutotoetusekvivalendist, moodustab abi lubatud ülemmäär regionaalabi suuniste punkti 67 kohaselt 12,30 % brutotoetusekvivalendist. |
| --- | --- |

(136)

Kuna teatatud rahastamiskõlblike kulude diskonteeritud summa on 58 6 7 22  900 eurot ja Brandenburg-Nordosti piirkonnale kohaldatakse regionaalabi standardset ülemmäära, mis on 30 % brutotoetusekvivalendist, moodustab abi lubatud ülemmäär regionaalabi suuniste punkti 67 kohaselt 12,30 % brutotoetusekvivalendist.

| (137) | Saksamaa teatas komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise järel komisjonile, et pärast elektrijaama väljajätmist toetust saava projekti kuludest vähendati samavõrra rahastamiskõlblikke kulusid. Kui regionaalabi suuniste punktis 67 ettenähtud vähendamissätteid oleks kohaldatud väiksematele rahastamiskõlblikele kuludele, oleks see toonud kaasa abi suurema osakaalu. Abisaaja alustas aga projekti meetmete võtmisega stsenaariumi alusel, kus komisjonile teatati abi osakaaluks 12,30 % brutotoetusekvivalendist, mille komisjon hiljem kinnitas. Seetõttu võib järeldada, et esialgu heaks kiidetud abi osakaal oli investeerimisotsuse tegemise stiimulina piisav ja abi suurem osakaal ei oleks ergutavat mõju suurendanud (37). |
| --- | --- |

(137)

Saksamaa teatas komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmise järel komisjonile, et pärast elektrijaama väljajätmist toetust saava projekti kuludest vähendati samavõrra rahastamiskõlblikke kulusid. Kui regionaalabi suuniste punktis 67 ettenähtud vähendamissätteid oleks kohaldatud väiksematele rahastamiskõlblikele kuludele, oleks see toonud kaasa abi suurema osakaalu. Abisaaja alustas aga projekti meetmete võtmisega stsenaariumi alusel, kus komisjonile teatati abi osakaaluks 12,30 % brutotoetusekvivalendist, mille komisjon hiljem kinnitas. Seetõttu võib järeldada, et esialgu heaks kiidetud abi osakaal oli investeerimisotsuse tegemise stiimulina piisav ja abi suurem osakaal ei oleks ergutavat mõju suurendanud (37).

| (138) | Propapierile maksti vähendatud investeerimisprojekti eest välja abi summas 5 0 5 59  153 eurot (nimiväärtus) ehk 4 4 1 72  973 eurot (nüüdisväärtus). See vastab abi osakaalule 12,51 % brutotoetusekvivalendist ja ületab seega abi lubatud ülemmäära 12,30 %. Saksamaa kinnitas siiski, et Propapier maksis üleliia antud abi kogusummas 1 0 99  539 eurot koos intressidega tagasi. Seega ei ületa abisaajale jäänud summa 4 3 4 15  903 eurot, mis vastab investeerimisprojekti vähendatud rahastamiskõlblike kulude puhul abi osakaalule 12,30 % brutotoetusekvivalendist. Sellel alusel võib järeldada, et antud abi summa on regionaalabi suuniste punktiga 67 kooskõlas. |
| --- | --- |

(138)

Propapierile maksti vähendatud investeerimisprojekti eest välja abi summas 5 0 5 59  153 eurot (nimiväärtus) ehk 4 4 1 72  973 eurot (nüüdisväärtus). See vastab abi osakaalule 12,51 % brutotoetusekvivalendist ja ületab seega abi lubatud ülemmäära 12,30 %. Saksamaa kinnitas siiski, et Propapier maksis üleliia antud abi kogusummas 1 0 99  539 eurot koos intressidega tagasi. Seega ei ületa abisaajale jäänud summa 4 3 4 15  903 eurot, mis vastab investeerimisprojekti vähendatud rahastamiskõlblike kulude puhul abi osakaalule 12,30 % brutotoetusekvivalendist. Sellel alusel võib järeldada, et antud abi summa on regionaalabi suuniste punktiga 67 kooskõlas.

| (139) | Riigiabijuhtumi SA.36147 (C 30/10) (38) algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust, kas Propapieri tehasesse tehtud investeering ja mitu teist avaliku sektori taristumeedet tööstuspiirkonna jaoks, kus asus Propapieri kavandatud paberitehas, võiksid moodustada koos ühtse investeerimisprojekti regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses. Seetõttu märkis komisjon oma algatamisotsuses regionaalabi SA.23827 (2013/C) – Saksamaa – LIP – Propapier PM 2 GmbH kohta, et kui ta teeb pärast riigiabijuhtumi SA.36147 (C 30/2010) – Saksamaa – väidetav taristuabi ettevõtjale Propapier PM2 – ametlikku uurimismenetlust järelduse, et teised rahastamiskõlblikud investeeringud kujutavad endast koos Propapieri paberitehase investeeringuga ühtset investeerimisprojekti või et Propapier on saanud taristumeetmetena muid toetusi, tuleb uurida kogu toetuste paketi kokkusobivust regionaalabi suuniste punktiga 67. |
| --- | --- |

(139)

Riigiabijuhtumi SA.36147 (C 30/10) (38) algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust, kas Propapieri tehasesse tehtud investeering ja mitu teist avaliku sektori taristumeedet tööstuspiirkonna jaoks, kus asus Propapieri kavandatud paberitehas, võiksid moodustada koos ühtse investeerimisprojekti regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses. Seetõttu märkis komisjon oma algatamisotsuses regionaalabi SA.23827 (2013/C) – Saksamaa – LIP – Propapier PM 2 GmbH kohta, et kui ta teeb pärast riigiabijuhtumi SA.36147 (C 30/2010) – Saksamaa – väidetav taristuabi ettevõtjale Propapier PM2 – ametlikku uurimismenetlust järelduse, et teised rahastamiskõlblikud investeeringud kujutavad endast koos Propapieri paberitehase investeeringuga ühtset investeerimisprojekti või et Propapier on saanud taristumeetmetena muid toetusi, tuleb uurida kogu toetuste paketi kokkusobivust regionaalabi suuniste punktiga 67.

| (140) | Kui komisjon teeb riigiabi SA.36147 (C 30/10) (39) kohta lõpliku otsuse, võtab ta taristuabi meetmete kokkusobivuse hindamisel arvesse Propapierile antud regionaalabi. |
| --- | --- |

(140)

Kui komisjon teeb riigiabi SA.36147 (C 30/10) (39) kohta lõpliku otsuse, võtab ta taristuabi meetmete kokkusobivuse hindamisel arvesse Propapierile antud regionaalabi.

6.5.2.   REGIONAALABI SUUNISTE PUNKTI 68 ALAPUNKTIDES a JA b NIMETATUD KONTROLLIMISE KOHALDAMINE

| (141) | Kuna kõikidest allikatest antud abi kogusumma ületab kohaldatavat eraldi teatamise piirmäära, peab komisjon tegema kontrolli vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktidele a ja b. |
| --- | --- |

(141)

Kuna kõikidest allikatest antud abi kogusumma ületab kohaldatavat eraldi teatamise piirmäära, peab komisjon tegema kontrolli vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktidele a ja b.

| (142) | Abi ulatuslikele investeerimisprojektidele, mis kuuluvad regionaalabi suuniste punkti 68 alla ja mille puhul






  — | abisaaja arvele langeb enne või pärast investeeringu tegemist üle 25 % asjaomase toote läbimüügist või |
| --- | --- | --- |

(142)

Abi ulatuslikele investeerimisprojektidele, mis kuuluvad regionaalabi suuniste punkti 68 alla ja mille puhul

—

abisaaja arvele langeb enne või pärast investeeringu tegemist üle 25 % asjaomase toote läbimüügist või

| — | projektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel on üle 5 % turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmise aastase kasvumäära, |
| --- | --- |

—

projektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel on üle 5 % turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmise aastase kasvumäära,

võib heaks kiita alles pärast üksikasjalikku kontrollimist, mis järgneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisele ja mille käigus kontrollitakse, et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju.

| (143) | Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohase kontrolli tegemiseks peab komisjon esmalt määratlema asjaomase tooteturu ja asjaomase geograafilise turu. |
| --- | --- |

(143)

Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohase kontrolli tegemiseks peab komisjon esmalt määratlema asjaomase tooteturu ja asjaomase geograafilise turu.

6.5.2.1.   Asjaomased tooted

| (144) | Kuigi Progroup võis Propapieri PM2 masinaga plaanida toota 70/110 g/m2 testlainerit ja 70/130 g/m2 lainekihipaberit (nagu väidab Smurfit Kappa), on komisjon arvamusel, et turu piiritlemisel tuleks aluseks võtta masina tegelik potentsiaalne tootmisvõimsus. Seetõttu kinnitab komisjon, et Saksamaa esitatud ja põhjenduses 25 kirjeldatud investeerimisprojekt puudutab otseselt kahte liiki lainepaberit: kuni 150 g/m2 testlainerit ja teiseskiust lainekihipaberit. |
| --- | --- |

(144)

Kuigi Progroup võis Propapieri PM2 masinaga plaanida toota 70/110 g/m2 testlainerit ja 70/130 g/m2 lainekihipaberit (nagu väidab Smurfit Kappa), on komisjon arvamusel, et turu piiritlemisel tuleks aluseks võtta masina tegelik potentsiaalne tootmisvõimsus. Seetõttu kinnitab komisjon, et Saksamaa esitatud ja põhjenduses 25 kirjeldatud investeerimisprojekt puudutab otseselt kahte liiki lainepaberit: kuni 150 g/m2 testlainerit ja teiseskiust lainekihipaberit.

| (145) | Kuna toetust saanud tehases toodetavast lainepaberist hinnanguliselt 75 % pidi kasutatama Progroupis endas järgmise etapi toote valmistamiseks, on komisjon seisukohal, et järgmise etapi toode, lainepapp, on regionaalabi suuniste punkti 69 kohaselt samuti investeerimisprojekti asjaomane toode. |
| --- | --- |

(145)

Kuna toetust saanud tehases toodetavast lainepaberist hinnanguliselt 75 % pidi kasutatama Progroupis endas järgmise etapi toote valmistamiseks, on komisjon seisukohal, et järgmise etapi toode, lainepapp, on regionaalabi suuniste punkti 69 kohaselt samuti investeerimisprojekti asjaomane toode.

6.5.2.2.   Asjaomane tooteturg

| (146) | Regionaalabi suuniste punkti 69 kohaselt hõlmab asjaomane tooteturg asjaomast toodet ja selliseid tooteid, mida kas ostjad (toote omaduste, hinna ja kasutusotstarbe põhjal) või tootja (lähtuvalt tootmise sisseseade paindlikkusest) käsitavad selle asendustootena. |
| --- | --- |

(146)

Regionaalabi suuniste punkti 69 kohaselt hõlmab asjaomane tooteturg asjaomast toodet ja selliseid tooteid, mida kas ostjad (toote omaduste, hinna ja kasutusotstarbe põhjal) või tootja (lähtuvalt tootmise sisseseade paindlikkusest) käsitavad selle asendustootena.

Lainepaberi asjaomane tooteturg

| (147) | Saksamaa väitis, et mõlemat sorti lainepaber, mida kavatseti toetust saanud tehases toota, lähevad samale lainepaberi koguturule, mis hõlmab lisaks nimetatud kahele sordile – kuni 150 g/m2 testlainer ja teiseskiust lainekihipaber – ka kraftlainerit ja esmaskiust lainekihipaberit sõltumata nende kaalust. Saksamaa põhjendas seda seisukohta viitega asjaolule, et need tooted on üksteisega asendatavad. |
| --- | --- |

(147)

Saksamaa väitis, et mõlemat sorti lainepaber, mida kavatseti toetust saanud tehases toota, lähevad samale lainepaberi koguturule, mis hõlmab lisaks nimetatud kahele sordile – kuni 150 g/m2 testlainer ja teiseskiust lainekihipaber – ka kraftlainerit ja esmaskiust lainekihipaberit sõltumata nende kaalust. Saksamaa põhjendas seda seisukohta viitega asjaolule, et need tooted on üksteisega asendatavad.

| (148) | Ka komisjoni arvates on teiseskiust lainekihipaber ja esmaskiust lainekihipaber pakkujate seisukohast üksteisega asendatavad. Teiseskiust lainekihipaberi tootmise seadmega on võimalik toota ka esmaskiust lainekihipaberit, ainult toorme töötlemisel on vaja seade ümber seadistada (ühekordse investeeringuga summas [...] miljonit eurot, mis vastab vähem kui [...] %-le kõikidest investeerimiskuludest). Peale selle toodetakse praktikas esmaskiust lainekihipaberit ka esmas- ja teiseskiu segust, mis sisaldab kuni 40–50 % teiseskiudu. |
| --- | --- |

(148)

Ka komisjoni arvates on teiseskiust lainekihipaber ja esmaskiust lainekihipaber pakkujate seisukohast üksteisega asendatavad. Teiseskiust lainekihipaberi tootmise seadmega on võimalik toota ka esmaskiust lainekihipaberit, ainult toorme töötlemisel on vaja seade ümber seadistada (ühekordse investeeringuga summas [...] miljonit eurot, mis vastab vähem kui [...] %-le kõikidest investeerimiskuludest). Peale selle toodetakse praktikas esmaskiust lainekihipaberit ka esmas- ja teiseskiu segust, mis sisaldab kuni 40–50 % teiseskiudu.

| (149) | Esmaskiust lainekihipaber on ligikaudu 15 % kallim kui puhtalt teiseskiust lainekihipaber. Lainekihipaberi ostjate seisukohast on mõlemal tootel üldjoontes samad omadused ja sama kasutusotstarve. Ostjad saavad suurema kaaluga (nt 140 g/m2) teiseskiust lainekihipaberi asendada esmaskiust kergema lainekihipaberiga (nt 127 g/m2). Hinnaerinevused kaotavad tähtsuse, sest teiseskiust lainekihipaberi asemel on võimalik kasutada ka kergemat esmaskiust lainekihipaberit. Seetõttu on komisjoni arvates mõlemad tooted ka nõudjate seisukohast üksteisega asendatavad. |
| --- | --- |

(149)

Esmaskiust lainekihipaber on ligikaudu 15 % kallim kui puhtalt teiseskiust lainekihipaber. Lainekihipaberi ostjate seisukohast on mõlemal tootel üldjoontes samad omadused ja sama kasutusotstarve. Ostjad saavad suurema kaaluga (nt 140 g/m2) teiseskiust lainekihipaberi asendada esmaskiust kergema lainekihipaberiga (nt 127 g/m2). Hinnaerinevused kaotavad tähtsuse, sest teiseskiust lainekihipaberi asemel on võimalik kasutada ka kergemat esmaskiust lainekihipaberit. Seetõttu on komisjoni arvates mõlemad tooted ka nõudjate seisukohast üksteisega asendatavad.

| (150) | Nõudluse poolel kehtib teiseskiust testlaineri ja esmaskiust kraftlaineri üksteisega asendamise kohta sama: mõlema kasutusotstarve on ühesugune ja kraftlaineri kõrgema hinna korvab see, et suurema kaaluga testlainer on võimalik asendada kergema kraftlaineriga. |
| --- | --- |

(150)

Nõudluse poolel kehtib teiseskiust testlaineri ja esmaskiust kraftlaineri üksteisega asendamise kohta sama: mõlema kasutusotstarve on ühesugune ja kraftlaineri kõrgema hinna korvab see, et suurema kaaluga testlainer on võimalik asendada kergema kraftlaineriga.

| (151) | Lainekihipaber (nii esmas- kui ka teiseskiust), testlainer ja kraftlainer on pakkuja seisukohast täielikult üksteisega asendatavad, sest iga nüüdisaegne paberimasin, kaasa arvatud abisaaja masin, suudab toota mõlemat. |
| --- | --- |

(151)

Lainekihipaber (nii esmas- kui ka teiseskiust), testlainer ja kraftlainer on pakkuja seisukohast täielikult üksteisega asendatavad, sest iga nüüdisaegne paberimasin, kaasa arvatud abisaaja masin, suudab toota mõlemat.

| (152) | Ka erineva kaaluga (st alla ja üle 150 g/m2) lainepaber läheb samale asjaomasele turule, sest ostjate vaatenurgast on need üksteisega asendatavad: ostjal on võimalik vahetada raskemast lainepaberist üksikkiht välja rohkemate kihtide ja soodsama hinnaga kergema lainepaberi vastu. |
| --- | --- |

(152)

Ka erineva kaaluga (st alla ja üle 150 g/m2) lainepaber läheb samale asjaomasele turule, sest ostjate vaatenurgast on need üksteisega asendatavad: ostjal on võimalik vahetada raskemast lainepaberist üksikkiht välja rohkemate kihtide ja soodsama hinnaga kergema lainepaberi vastu.

| (153) | Eespool kirjeldatud põhjustel võiks teha järelduse, et lainepaberi asjaomane tooteturg vastab lainepaberi koguturule. Komisjon on siiski varasemates koondumisotsustes (40) asjaomase tooteturu küsimuse ja eelkõige toodete liigitamise esmas- ja teiseskiust toodeteks lahtiseks jätnud. Komisjon märgib, et Saksamaa esitas ka andmed asjaomase tooteturu võimalikult kitsa määratluse kohta (kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi turg). |
| --- | --- |

(153)

Eespool kirjeldatud põhjustel võiks teha järelduse, et lainepaberi asjaomane tooteturg vastab lainepaberi koguturule. Komisjon on siiski varasemates koondumisotsustes (40) asjaomase tooteturu küsimuse ja eelkõige toodete liigitamise esmas- ja teiseskiust toodeteks lahtiseks jätnud. Komisjon märgib, et Saksamaa esitas ka andmed asjaomase tooteturu võimalikult kitsa määratluse kohta (kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi turg).

| (154) | Progroup on vertikaalselt integreeritud paberitootja, kes konkureerib lainepaberi koguturul, kus iga integreeritud tootja võib otsustada osta paremate tingimuste tõttu teatud tooteid Progroupilt, selle asemel et neid toota. Saksamaa esitatud üksikasjalikest uuringutest selgus, et isegi vertikaalselt integreeritud tootjad, kes toodavad oma lainepapi valmistamiseks vajaliku lainepaberikoguse (tonnides mõõdetuna) ise, ostavad lainepaberit konkurentidelt või müüvad neile seda, et võtta arvesse konkreetset tarvet teatud lainepaberisortide järele ja logistilisi vajadusi. Vertikaalselt integreeritud tootjate turu valitseva seisundi tõttu ei saa suuri turuosasid avatud turul (st ainult tarneid kolmandatele isikutele) vältimatult turujõuga võrdsustada. Sellel alusel järeldas Saksamaa, et asjaomane tooteturg on lainepaberi koguturg ja see hõlmab nii lainepaberi ettevõttesiseseid tarneid kui ka tarneid kolmandatele isikutele (= koguturg). Siiski esitas Saksamaa ka teabe ainult avatud turu kohta. |
| --- | --- |

(154)

Progroup on vertikaalselt integreeritud paberitootja, kes konkureerib lainepaberi koguturul, kus iga integreeritud tootja võib otsustada osta paremate tingimuste tõttu teatud tooteid Progroupilt, selle asemel et neid toota. Saksamaa esitatud üksikasjalikest uuringutest selgus, et isegi vertikaalselt integreeritud tootjad, kes toodavad oma lainepapi valmistamiseks vajaliku lainepaberikoguse (tonnides mõõdetuna) ise, ostavad lainepaberit konkurentidelt või müüvad neile seda, et võtta arvesse konkreetset tarvet teatud lainepaberisortide järele ja logistilisi vajadusi. Vertikaalselt integreeritud tootjate turu valitseva seisundi tõttu ei saa suuri turuosasid avatud turul (st ainult tarneid kolmandatele isikutele) vältimatult turujõuga võrdsustada. Sellel alusel järeldas Saksamaa, et asjaomane tooteturg on lainepaberi koguturg ja see hõlmab nii lainepaberi ettevõttesiseseid tarneid kui ka tarneid kolmandatele isikutele (= koguturg). Siiski esitas Saksamaa ka teabe ainult avatud turu kohta.

| (155) | Komisjon ei näe põhjust kalduda kõrvale oma varasemast otsustuspraktikast paberisektori riigiabi (41) ja ühinemiskontrolli (42) juhtumites (kus komisjon eristas kas kogu lainepaberi ja eranditult vanapaberist valmistatava lainepaberi turgusid või jättis piiritlemise lahtiseks ja eristas kas koguturgu/avatud turgu või jättis piiritlemise lahtiseks või määratles turu lainepaberi koguturuna, aga arvestas mõlemaid stsenaariume). Arvestades teavet, mis esitati komisjonile enne tema 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist, ja pärast algatamisotsust laekunud märkusi, mis hõlmasid asjaolusid enne komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist, otsustas komisjon seetõttu kontrollida kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 68 kogu lainepaberi turgu ja kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberite turgu nii koguturul kui ka avatud turul. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon ei näe põhjust kalduda kõrvale oma varasemast otsustuspraktikast paberisektori riigiabi (41) ja ühinemiskontrolli (42) juhtumites (kus komisjon eristas kas kogu lainepaberi ja eranditult vanapaberist valmistatava lainepaberi turgusid või jättis piiritlemise lahtiseks ja eristas kas koguturgu/avatud turgu või jättis piiritlemise lahtiseks või määratles turu lainepaberi koguturuna, aga arvestas mõlemaid stsenaariume). Arvestades teavet, mis esitati komisjonile enne tema 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist, ja pärast algatamisotsust laekunud märkusi, mis hõlmasid asjaolusid enne komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist, otsustas komisjon seetõttu kontrollida kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 68 kogu lainepaberi turgu ja kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberite turgu nii koguturul kui ka avatud turul.

Lainepapi asjaomane tooteturg

| (156) | Lainepappi toetust saanud tehases ei toodeta, vaid see on järgmise etapi toode, mida investeerimisprojekt hõlmab. |
| --- | --- |

(156)

Lainepappi toetust saanud tehases ei toodeta, vaid see on järgmise etapi toode, mida investeerimisprojekt hõlmab.

| (157) | Saksamaa väitis, et lainepapil on pakkujate seisukohast eraldiseisev turg, sest lainepapi tootmise seadmeid ei ole võimalik isegi märkimisväärsete kuludega teiste toodete valmistamiseks ümber ehitada. |
| --- | --- |

(157)

Saksamaa väitis, et lainepapil on pakkujate seisukohast eraldiseisev turg, sest lainepapi tootmise seadmeid ei ole võimalik isegi märkimisväärsete kuludega teiste toodete valmistamiseks ümber ehitada.

| (158) | Nõudluse poolel on lainepapp kõige enam võrreldav kartongpakenditega, ehkki lainepapist pakendid on kergemad, stabiilsemad ja odavamad. Lainepapi ostjad – pakenditootjad – ei saa seetõttu enamiku pakendiliikide puhul lainepappi teiste toodetega asendada. |
| --- | --- |

(158)

Nõudluse poolel on lainepapp kõige enam võrreldav kartongpakenditega, ehkki lainepapist pakendid on kergemad, stabiilsemad ja odavamad. Lainepapi ostjad – pakenditootjad – ei saa seetõttu enamiku pakendiliikide puhul lainepappi teiste toodetega asendada.

| (159) | Kuna selle punkti kohta märkusi ei esitatud, ei kaldu komisjon kõrvale oma senisest praktikast eespool nimetatud ühinemiskontrolli otsuste tegemisel ja kinnitab oma seisukohta, mida ta väljendas ka 2. aprilli 2008. aasta otsuses ja algatamisotsuses: lainepapil on eraldi asjaomane tooteturg. |
| --- | --- |

(159)

Kuna selle punkti kohta märkusi ei esitatud, ei kaldu komisjon kõrvale oma senisest praktikast eespool nimetatud ühinemiskontrolli otsuste tegemisel ja kinnitab oma seisukohta, mida ta väljendas ka 2. aprilli 2008. aasta otsuses ja algatamisotsuses: lainepapil on eraldi asjaomane tooteturg.

6.5.2.3.   Asjaomane geograafiline turg

| (160) | Regionaalabi suuniste punktis 70 on seoses punkti 68 alapunktides a ja b ette nähtud kontrollimisega öeldud: „Alapunktide a ja b kohaldamisel määratletakse müük ja nähtav tarbimine Prodcom klassifikatsiooni asjakohasel tasemel EMP territooriumil või, kui see teave ei ole kättesaadav või asjakohane, siis mõne muu sellise üldtunnustatud turu segmentimise alusel, mille kohta statistilised andmed on kergesti kättesaadavad.” |
| --- | --- |

(160)

Regionaalabi suuniste punktis 70 on seoses punkti 68 alapunktides a ja b ette nähtud kontrollimisega öeldud: „Alapunktide a ja b kohaldamisel määratletakse müük ja nähtav tarbimine Prodcom klassifikatsiooni asjakohasel tasemel EMP territooriumil või, kui see teave ei ole kättesaadav või asjakohane, siis mõne muu sellise üldtunnustatud turu segmentimise alusel, mille kohta statistilised andmed on kergesti kättesaadavad.”

Lainepaberi asjaomane geograafiline turg

| (161) | Saksamaa on seisukohal, et lainepaberi asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt Euroopa Majanduspiirkonda ja ületab isegi selle piire (kaasa arvatud Euroopa Majanduspiirkonna naaberpiirkonnad). Komisjon ei näe siiski põhjust kõrvale kalduda oma varasemast otsustuspraktikast riigiabi ja ühinemiskontrolli juhtumites, kus Euroopa Majanduspiirkonda käsitleti lainepaberi asjaomase geograafilise turuna, ja kohaldab seetõttu turu kontrolli regionaalabi suuniste punkti 68 tähenduses lainepaberi ja vanapaberist valmistatava lainepaberi asjaomase geograafilise turu üldtunnustatud segmentimise alusel, mille kohta on andmed juba esitatud – käesoleval juhul on see Euroopa Majanduspiirkond. |
| --- | --- |

(161)

Saksamaa on seisukohal, et lainepaberi asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt Euroopa Majanduspiirkonda ja ületab isegi selle piire (kaasa arvatud Euroopa Majanduspiirkonna naaberpiirkonnad). Komisjon ei näe siiski põhjust kõrvale kalduda oma varasemast otsustuspraktikast riigiabi ja ühinemiskontrolli juhtumites, kus Euroopa Majanduspiirkonda käsitleti lainepaberi asjaomase geograafilise turuna, ja kohaldab seetõttu turu kontrolli regionaalabi suuniste punkti 68 tähenduses lainepaberi ja vanapaberist valmistatava lainepaberi asjaomase geograafilise turu üldtunnustatud segmentimise alusel, mille kohta on andmed juba esitatud – käesoleval juhul on see Euroopa Majanduspiirkond.

Lainepapi asjaomane geograafiline turg

| (162) | Lainepappi toodetakse Progroupi teistes tootmisüksustes Eisenhüttenstadti tehases toodetud lainepaberist. Teatamise hetkel oli kavas, et Propapier tarnib lainepaberit Progroupi tehastele Saksamaal, Prantsusmaal ja Tšehhis ning tulevikus ka Strykówi (Poola) tehasele pärast selle rajamist 2008. aastal. Nendes tehastes toodetaks siis järgmise etapi toodet – lainepappi. |
| --- | --- |

(162)

Lainepappi toodetakse Progroupi teistes tootmisüksustes Eisenhüttenstadti tehases toodetud lainepaberist. Teatamise hetkel oli kavas, et Propapier tarnib lainepaberit Progroupi tehastele Saksamaal, Prantsusmaal ja Tšehhis ning tulevikus ka Strykówi (Poola) tehasele pärast selle rajamist 2008. aastal. Nendes tehastes toodetaks siis järgmise etapi toodet – lainepappi.

| (163) | Saksamaa väidab, et lainepapi asjaomane geograafiline turg ei ole kitsam kui Euroopa Majanduspiirkond, kuid esitas sellele vaatamata ka andmed piirkonna kohta, mis hõlmab Progroupi tarnete kõige olulisemaid sihtriike (st Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik, Madalmaad ja Poola). Võttes arvesse kõige halvemat stsenaariumi ja varasemate ühinemiskontrolli otsuste järeldusi (43), millest nähtus, et lainepapitarned on majanduslikud kauguseni kuni 400 km lainepapitehasest, jätab komisjon küsimuse lainepapi asjaomase geograafilise turu määratluse kohta lahtiseks ja arvestab turuosa nii Euroopa Majanduspiirkonna tasandil kui ka piirkonnas, mis hõlmab vaid Progroupi kõige olulisemaid sihtriike. |
| --- | --- |

(163)

Saksamaa väidab, et lainepapi asjaomane geograafiline turg ei ole kitsam kui Euroopa Majanduspiirkond, kuid esitas sellele vaatamata ka andmed piirkonna kohta, mis hõlmab Progroupi tarnete kõige olulisemaid sihtriike (st Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik, Madalmaad ja Poola). Võttes arvesse kõige halvemat stsenaariumi ja varasemate ühinemiskontrolli otsuste järeldusi (43), millest nähtus, et lainepapitarned on majanduslikud kauguseni kuni 400 km lainepapitehasest, jätab komisjon küsimuse lainepapi asjaomase geograafilise turu määratluse kohta lahtiseks ja arvestab turuosa nii Euroopa Majanduspiirkonna tasandil kui ka piirkonnas, mis hõlmab vaid Progroupi kõige olulisemaid sihtriike.

6.5.2.4.   Turuosa

| (164) | Tegemaks kindlaks, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a kindlaks määratud piirmäära ei ületatud, peab komisjon analüüsima abisaaja turuosa kontserni tasandil enne ja pärast investeeringut. 2007. aastal alustatud investeerimisprojekt oli 2010. aasta keskpaigaks lõpetatud; täielik tootmisvõimsus oli aga kavas saavutada alles 2015. aastal. Saksamaa viitas teatamise hetkel sellele, et sõltumatute asutuste andmed nähtava tarbimise kohta asjaomastel turgudel sellele aastale järgneval aastal, mil on kavas saavutada täielik tootmisvõimsus (st 2016. aastal), ei olnud kättesaadavad. Komisjon otsustas seetõttu uurida turuosasid 2011. aastal (investeeringu lõpetamisele järgneval aastal), mille kohta olid sõltumatute asutuste prognoosid juba olemas. See on vastuvõetav käsitusviis, sest selleks ajaks peaks olema kasutusel juba 92 % tootmisvõimsusest, mida oli projektiga kavas saavutada. |
| --- | --- |

(164)

Tegemaks kindlaks, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a kindlaks määratud piirmäära ei ületatud, peab komisjon analüüsima abisaaja turuosa kontserni tasandil enne ja pärast investeeringut. 2007. aastal alustatud investeerimisprojekt oli 2010. aasta keskpaigaks lõpetatud; täielik tootmisvõimsus oli aga kavas saavutada alles 2015. aastal. Saksamaa viitas teatamise hetkel sellele, et sõltumatute asutuste andmed nähtava tarbimise kohta asjaomastel turgudel sellele aastale järgneval aastal, mil on kavas saavutada täielik tootmisvõimsus (st 2016. aastal), ei olnud kättesaadavad. Komisjon otsustas seetõttu uurida turuosasid 2011. aastal (investeeringu lõpetamisele järgneval aastal), mille kohta olid sõltumatute asutuste prognoosid juba olemas. See on vastuvõetav käsitusviis, sest selleks ajaks peaks olema kasutusel juba 92 % tootmisvõimsusest, mida oli projektiga kavas saavutada.

| (165) | Progroupi turuosa väljaselgitamiseks kontserni tasandil võrdles komisjon kõikide tema (kolmandatele isikutele saadetud ja kontsernisiseste) tarnete mahtu ja väärtust valitud aastal nähtava tarbimisega asjaomastel turgudel. Lainepaberi turuosa avatud turul (st võttes eranditult arvesse Progroupi mitteseotud müüki) (44) ja kolmandatele isikutele saadetud tarnete turu kogumaht arvestati eraldi. |
| --- | --- |

(165)

Progroupi turuosa väljaselgitamiseks kontserni tasandil võrdles komisjon kõikide tema (kolmandatele isikutele saadetud ja kontsernisiseste) tarnete mahtu ja väärtust valitud aastal nähtava tarbimisega asjaomastel turgudel. Lainepaberi turuosa avatud turul (st võttes eranditult arvesse Progroupi mitteseotud müüki) (44) ja kolmandatele isikutele saadetud tarnete turu kogumaht arvestati eraldi.

| (166) | Andmed lainepaberi, kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi ning lainepapi kogu nähtava tarbimise mahu ja väärtuse kohta Euroopa Majanduspiirkonna turgudel kogus abisaaja algatusel teate esitamise eesmärgil kokku üleilmselt tegutsev inseneri- ja nõustamisettevõte Pöyry, kes on spetsialiseerunud energia-, metsamajandus- ning taristu- ja keskkonnavaldkonnale. Andmete kogumisel tugines Pöyry enda andmebaasile ja avalikult kättesaadavale teabele (nt erialaajakirjad ja sektori ühendused). |
| --- | --- |

(166)

Andmed lainepaberi, kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi ning lainepapi kogu nähtava tarbimise mahu ja väärtuse kohta Euroopa Majanduspiirkonna turgudel kogus abisaaja algatusel teate esitamise eesmärgil kokku üleilmselt tegutsev inseneri- ja nõustamisettevõte Pöyry, kes on spetsialiseerunud energia-, metsamajandus- ning taristu- ja keskkonnavaldkonnale. Andmete kogumisel tugines Pöyry enda andmebaasile ja avalikult kättesaadavale teabele (nt erialaajakirjad ja sektori ühendused).

| (167) | Kuna sõltumatute allikate andmed avatud turu mahu kohta puudusid, võttis Saksamaa selle hindamisel aluseks Pöyry andmed 2006. aasta tootmisvõimsuse kohta ja võrdles seejärel iga integreeritud tootja puhul lainepaberi tootmisvõimsust tema lainepapi tootmisvõimsusega. Kui lainepapi tootmisvõimsus on suurem kui lainepaberi tootmisvõimsus, toob see teoreetiliselt kaasa vastava nõudluse selle toorme järele avatud turul. Niisugusele täiendavale nõudlusele integreeritud tootjate lainepaberi järele lisandub nõudlus mitteintegreeritud lainepapitootjate lainepaberi järele avatud turul. Selle arvutuse tulemuseks saadi, et lainepaberi avatud turu maht vastab ligikaudu 37 %-le kogu lainepaberiturust. See suhe võeti aluseks ka avatud turu mahu hindamisel 2011. aastal (45). |
| --- | --- |

(167)

Kuna sõltumatute allikate andmed avatud turu mahu kohta puudusid, võttis Saksamaa selle hindamisel aluseks Pöyry andmed 2006. aasta tootmisvõimsuse kohta ja võrdles seejärel iga integreeritud tootja puhul lainepaberi tootmisvõimsust tema lainepapi tootmisvõimsusega. Kui lainepapi tootmisvõimsus on suurem kui lainepaberi tootmisvõimsus, toob see teoreetiliselt kaasa vastava nõudluse selle toorme järele avatud turul. Niisugusele täiendavale nõudlusele integreeritud tootjate lainepaberi järele lisandub nõudlus mitteintegreeritud lainepapitootjate lainepaberi järele avatud turul. Selle arvutuse tulemuseks saadi, et lainepaberi avatud turu maht vastab ligikaudu 37 %-le kogu lainepaberiturust. See suhe võeti aluseks ka avatud turu mahu hindamisel 2011. aastal (45).

| (168) | Kuna vanapaberist ja esmaskiust lainepaberi tootmisvõimsuse kohta ei ole eraldi andmed kättesaadavad, ei saa kasutada seda meetodit testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi avatud turu mahu hindamiseks. Vanapaberist lainepaber moodustab siiski ligikaudu 70–80 % lainepaberi koguturust, nii et see suur osakaal kehtib väga tõenäoliselt ka avatud turu puhul, mis tähendab, et Progroupi turuosa teiseskiust lainepaberi avatud turul on ainult veidi suurem kui kõikide lainepaberisortide avatud turul. |
| --- | --- |

(168)

Kuna vanapaberist ja esmaskiust lainepaberi tootmisvõimsuse kohta ei ole eraldi andmed kättesaadavad, ei saa kasutada seda meetodit testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi avatud turu mahu hindamiseks. Vanapaberist lainepaber moodustab siiski ligikaudu 70–80 % lainepaberi koguturust, nii et see suur osakaal kehtib väga tõenäoliselt ka avatud turu puhul, mis tähendab, et Progroupi turuosa teiseskiust lainepaberi avatud turul on ainult veidi suurem kui kõikide lainepaberisortide avatud turul.

| (169) | Lainepapituru mahuandmed Progroupi peamises tarnepiirkonnas (Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik, Madalmaad ja Poola) arvutati FEFCO (46) statistika alusel, mis oli edastatud enne komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist ja mille kohaselt moodustab see piirkond 58 % kogu Euroopa Majanduspiirkonna turust. |
| --- | --- |

(169)

Lainepapituru mahuandmed Progroupi peamises tarnepiirkonnas (Tšehhi, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik, Madalmaad ja Poola) arvutati FEFCO (46) statistika alusel, mis oli edastatud enne komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist ja mille kohaselt moodustab see piirkond 58 % kogu Euroopa Majanduspiirkonna turust.

| (170) | Tabelis 1 on Saksamaa esitatud andmete alusel (Pöyry ja FEFCO andmete põhjal) arvutatud Progroupi turuosa asjaomastel turgudel aasta enne ja aasta pärast investeeringut.

  Tabel 1


  Progroupi turuosa kontserni tasandil asjaomastel turgudel










  Turuosa (%) | 2006 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| Maht | Väärtus | Maht | Väärtus |
| Lainepaber (koguturg – Euroopa Majanduspiirkond) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Ainult vanapaberist lainepaber (kuni 150 g/m2 testlainer ja vanapaberist lainekihipaber) (koguturg – Euroopa Majanduspiirkond) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Lainepaber (avatud turg – Euroopa Majanduspiirkond) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Lainepapp (Euroopa Majanduspiirkond) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Lainepapp (peamised tarneriigid) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |

(170)

Tabelis 1 on Saksamaa esitatud andmete alusel (Pöyry ja FEFCO andmete põhjal) arvutatud Progroupi turuosa asjaomastel turgudel aasta enne ja aasta pärast investeeringut.

Tabel 1

Progroupi turuosa kontserni tasandil asjaomastel turgudel

Turuosa (%)

2006

2011

Maht

Väärtus

Maht

Väärtus

Lainepaber (koguturg – Euroopa Majanduspiirkond)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Ainult vanapaberist lainepaber (kuni 150 g/m2 testlainer ja vanapaberist lainekihipaber) (koguturg – Euroopa Majanduspiirkond)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Lainepaber (avatud turg – Euroopa Majanduspiirkond)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Lainepapp (Euroopa Majanduspiirkond)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Lainepapp (peamised tarneriigid)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

| (171) | Kõikide arvesse võetud turupiiritluste puhul jääb Progroupi turuosa regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a kindlaks määratud 25 % piirmäärast tunduvalt allapoole. Ka edasise segmentimise korral kuni 130 g/m2 ruutmeetrikaalu alusel ei ületataks asjaomase turuosa puhul 25 % piirmäära. |
| --- | --- |

(171)

Kõikide arvesse võetud turupiiritluste puhul jääb Progroupi turuosa regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a kindlaks määratud 25 % piirmäärast tunduvalt allapoole. Ka edasise segmentimise korral kuni 130 g/m2 ruutmeetrikaalu alusel ei ületataks asjaomase turuosa puhul 25 % piirmäära.

| (172) | Komisjon on seetõttu seisukohal, et kontrollitav abi ei ületa regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a nimetatud piirmäära. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon on seetõttu seisukohal, et kontrollitav abi ei ületa regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a nimetatud piirmäära.

6.5.2.5.   Tootmisvõimsuse kasv ja turu tulemusnäitaja

| (173) | Komisjon peab kõnealust abi kontrollima ka regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b alusel. Seega tuleb kontrollida, kas projektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel on alla 5 % turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmise aastase kasvumäära. |
| --- | --- |

(173)

Komisjon peab kõnealust abi kontrollima ka regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b alusel. Seega tuleb kontrollida, kas projektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel on alla 5 % turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmise aastase kasvumäära.

| (174) | Esmalt peab komisjon vaatlusaluse toote nähtava tarbimise keskmise aastase kasvumäära põhjal kindlaks tegema, kas lainepaberiturg Euroopa Majanduspiirkonnas kahaneb (47). |
| --- | --- |

(174)

Esmalt peab komisjon vaatlusaluse toote nähtava tarbimise keskmise aastase kasvumäära põhjal kindlaks tegema, kas lainepaberiturg Euroopa Majanduspiirkonnas kahaneb (47).

| (175) | Teatamise hetkel kättesaadavad kõige uuemad näitajad hõlmasid ajavahemikku 2001–2006. Nende andmete kohaselt oli nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär lainepaberi koguturul Euroopa Majanduspiirkonnas 2001.–2006. aastal 2,15 % (maht) ja 0,02 % (väärtus). Kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär oli samal ajavahemikul 3,25 % (maht) ja 1,22 % (väärtus). |
| --- | --- |

(175)

Teatamise hetkel kättesaadavad kõige uuemad näitajad hõlmasid ajavahemikku 2001–2006. Nende andmete kohaselt oli nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär lainepaberi koguturul Euroopa Majanduspiirkonnas 2001.–2006. aastal 2,15 % (maht) ja 0,02 % (väärtus). Kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär oli samal ajavahemikul 3,25 % (maht) ja 1,22 % (väärtus).

| (176) | Kuna aastatel 2001–2006 oli SKP keskmine aastane kasvumäär (48) Euroopa Majanduspiirkonnas püsivhindades 1,97 % (maht) ja jooksevhindades 3,98 % (väärtus), oli nii lainepaberi kui ka kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi tarbimise keskmine aastane kasvumäär mahu järgi suurem, aga väärtuse järgi väiksem. |
| --- | --- |

(176)

Kuna aastatel 2001–2006 oli SKP keskmine aastane kasvumäär (48) Euroopa Majanduspiirkonnas püsivhindades 1,97 % (maht) ja jooksevhindades 3,98 % (väärtus), oli nii lainepaberi kui ka kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi tarbimise keskmine aastane kasvumäär mahu järgi suurem, aga väärtuse järgi väiksem.

Maht ja/või väärtus

| (177) | Komisjon ei nõustu Saksamaa märkusega, et keskmine aastane kasvumäär tuleks arvutada eranditult mahu, mitte väärtuse alusel (vt põhjendused 93 ja 94). On küll tõsi, et käesoleval juhul on vaja ainult väärtuse leidmise alusel arvutada, kas regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b nimetatud piirmäär 5 % ületatakse, kuid üldine loobumine väärtuse arvutamisest oleks vastuolus komisjoni senise praktikaga ja nõrgendaks kontrolli tõhusust ülevõimsuse väljaselgitamisel, näiteks kui pakkumise kasv ületab nõudluse juba niigi suure kasvu ja keskmised muutuvkulud on võrreldavalt väikesed. Komisjon kontrollib seetõttu, kas projektiga saavutatud tootmisvõimsus ületab 5 % asjaomase turu suurusest. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon ei nõustu Saksamaa märkusega, et keskmine aastane kasvumäär tuleks arvutada eranditult mahu, mitte väärtuse alusel (vt põhjendused 93 ja 94). On küll tõsi, et käesoleval juhul on vaja ainult väärtuse leidmise alusel arvutada, kas regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b nimetatud piirmäär 5 % ületatakse, kuid üldine loobumine väärtuse arvutamisest oleks vastuolus komisjoni senise praktikaga ja nõrgendaks kontrolli tõhusust ülevõimsuse väljaselgitamisel, näiteks kui pakkumise kasv ületab nõudluse juba niigi suure kasvu ja keskmised muutuvkulud on võrreldavalt väikesed. Komisjon kontrollib seetõttu, kas projektiga saavutatud tootmisvõimsus ületab 5 % asjaomase turu suurusest.

Tootmisvõimsuse kontroll ja tootmisvõimsuse kasvu arvutamine

| (178) | Tootmisvõimsuse kasv arvutatakse vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktile b osana asjaomase toote nähtavast tarbimisest, mis hõlmab vastavalt määratlusele tarneid kolmandatele isikutele ja ka lainepaberi ettevõttesiseseid tarneid. |
| --- | --- |

(178)

Tootmisvõimsuse kasv arvutatakse vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktile b osana asjaomase toote nähtavast tarbimisest, mis hõlmab vastavalt määratlusele tarneid kolmandatele isikutele ja ka lainepaberi ettevõttesiseseid tarneid.

| (179) | Tootmisvõimsuse kontrollimise (regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkt b) eesmärk on takistada seda, et tootmisvõimsuse märgatav (st enam kui 5 %) kasv ilma sellekohase nõudluse kasvuta (st see jääb väiksemaks kui SKP kasvumäär Euroopa Majanduspiirkonnas) ei tooks eelkõige hindadele avalduva mõju tõttu konkurentide jaoks kaasa negatiivseid tagajärgi. See, mida loetakse tootmisvõimsuse märgatavaks kasvuks, määratakse kindlaks proportsionaalselt turumahuga. Lainepaberi puhul sõltub turumaht lõppkokkuvõttes järgmise etapi toote turu mahust, sõltumata sellest, kas see luuakse ettevõttesiseselt või kolmandate isikute poolt. Seetõttu on soovitatav mõõta saavutatud tootmisvõimsust eranditult lainepaberi avatud turu mahu alusel. Nagu eespool kirjeldatud, mõjutaks avatud turul aset leidev hinnalangus koguturu ja avatud turu vastastikuse seotuse tõttu integreeritud tootjate otsust, kas nad peaksid ettevõttesiseselt tootma või ostma, ja suurendaks kohe nõudlust avatud turul. Komisjon kontrollib seetõttu üldjuhul tootmisvõimsuse kasvu seoses koguturuga (49). |
| --- | --- |

(179)

Tootmisvõimsuse kontrollimise (regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkt b) eesmärk on takistada seda, et tootmisvõimsuse märgatav (st enam kui 5 %) kasv ilma sellekohase nõudluse kasvuta (st see jääb väiksemaks kui SKP kasvumäär Euroopa Majanduspiirkonnas) ei tooks eelkõige hindadele avalduva mõju tõttu konkurentide jaoks kaasa negatiivseid tagajärgi. See, mida loetakse tootmisvõimsuse märgatavaks kasvuks, määratakse kindlaks proportsionaalselt turumahuga. Lainepaberi puhul sõltub turumaht lõppkokkuvõttes järgmise etapi toote turu mahust, sõltumata sellest, kas see luuakse ettevõttesiseselt või kolmandate isikute poolt. Seetõttu on soovitatav mõõta saavutatud tootmisvõimsust eranditult lainepaberi avatud turu mahu alusel. Nagu eespool kirjeldatud, mõjutaks avatud turul aset leidev hinnalangus koguturu ja avatud turu vastastikuse seotuse tõttu integreeritud tootjate otsust, kas nad peaksid ettevõttesiseselt tootma või ostma, ja suurendaks kohe nõudlust avatud turul. Komisjon kontrollib seetõttu üldjuhul tootmisvõimsuse kasvu seoses koguturuga (49).

| (180) | Saksamaa selgitas, et projektiga saavutatakse igal aastal kogutootmisvõimsus 6 15  000 tonni lainepaberit (testlainer ja vanapaberist lainekihipaber), mis vastab väärtusele [...] miljonit eurot. Lainepaberi nähtav tarbimine Euroopa Majanduspiirkonnas moodustas Saksamaa andmetel 2006. aastal 23,363 miljonit tonni (väärtus: 9  409,76 miljonit eurot). Kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi nähtav tarbimine Euroopa Majanduspiirkonnas oli samal aastal 18,281 miljonit tonni (väärtus: 6  752,698 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(180)

Saksamaa selgitas, et projektiga saavutatakse igal aastal kogutootmisvõimsus 6 15  000 tonni lainepaberit (testlainer ja vanapaberist lainekihipaber), mis vastab väärtusele [...] miljonit eurot. Lainepaberi nähtav tarbimine Euroopa Majanduspiirkonnas moodustas Saksamaa andmetel 2006. aastal 23,363 miljonit tonni (väärtus: 9  409,76 miljonit eurot). Kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi nähtav tarbimine Euroopa Majanduspiirkonnas oli samal aastal 18,281 miljonit tonni (väärtus: 6  752,698 miljonit eurot).

| (181) | Eespool toodud andmete alusel jõutakse Propapieri projektiga Eisenhüttenstadtis tootmisvõimsuseni, mis vastab 2,6 %-le lainepaberi koguturust (väärtus: [< 3] %) või 3,4 %-le kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi kombineeritud turust (väärtus: [< 5] %). Selle põhjal on projektiga saavutatav tootmisvõimsus alla 5 % asjaomasest nähtavast tarbimisest (Euroopa Majanduspiirkonna tasandil). |
| --- | --- |

(181)

Eespool toodud andmete alusel jõutakse Propapieri projektiga Eisenhüttenstadtis tootmisvõimsuseni, mis vastab 2,6 %-le lainepaberi koguturust (väärtus: [< 3] %) või 3,4 %-le kuni 150 g/m2 testlaineri ja vanapaberist lainekihipaberi kombineeritud turust (väärtus: [< 5] %). Selle põhjal on projektiga saavutatav tootmisvõimsus alla 5 % asjaomasest nähtavast tarbimisest (Euroopa Majanduspiirkonna tasandil).

| (182) | Isegi kui kasutada kõige halvema stsenaariumina Smurfit Kappas aluseks võetud kõrgemaid tootmisvõimsuse näitajaid (6 50  000 või 7 50  000 tonni aastas), ei ületataks lainepaberi koguturul 5 % piirmäära (vt tabel 2).

  Tabel 2


  Tootmisvõimsuse kasv lainepaberi koguturul (Euroopa Majanduspiirkond)








  Asjaomane turg
  (Euroopa Majanduspiirkond) | Lainepaberi koguturg | Vanapaberist lainepaberi koguturg (kuni 150 g/m2 testlainer ja vanapaberist lainekihipaber) |
| --- | --- | --- | --- |
| Maht 2006. aastal (tuhandetes tonnides) | 23  363 | 18  281 |
| Väärtus 2006. aastal (tuhandetes eurodes) | 9 4 09  760 | 6 7 52  698 |
| Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (6 15  000 tonni puhul aastas) | 2,6 % | 3,4 % |
| Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (6 15  000 tonni puhul aastas) | [< 3] % | [< 5] % |
| Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (6 50  000 tonni puhul aastas) | 2,8 % | 3,6 % |
| Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (6 50  000 tonni puhul aastas) | [< 3] % | [< 5] % |
| Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (7 50  000 tonni puhul aastas) | 3,2 % | 4,1 % |
| Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (7 50  000 tonni puhul aastas) | [< 3] % | [< 5] % |

(182)

Isegi kui kasutada kõige halvema stsenaariumina Smurfit Kappas aluseks võetud kõrgemaid tootmisvõimsuse näitajaid (6 50  000 või 7 50  000 tonni aastas), ei ületataks lainepaberi koguturul 5 % piirmäära (vt tabel 2).

Tabel 2

Tootmisvõimsuse kasv lainepaberi koguturul (Euroopa Majanduspiirkond)

Asjaomane turg

(Euroopa Majanduspiirkond)

Lainepaberi koguturg

Vanapaberist lainepaberi koguturg (kuni 150 g/m2 testlainer ja vanapaberist lainekihipaber)

Maht 2006. aastal (tuhandetes tonnides)

23  363

18  281

Väärtus 2006. aastal (tuhandetes eurodes)

9 4 09  760

6 7 52  698

Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (6 15  000 tonni puhul aastas)

2,6 %

3,4 %

Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (6 15  000 tonni puhul aastas)

[< 3] %

[< 5] %

Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (6 50  000 tonni puhul aastas)

2,8 %

3,6 %

Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (6 50  000 tonni puhul aastas)

[< 3] %

[< 5] %

Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (7 50  000 tonni puhul aastas)

3,2 %

4,1 %

Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (7 50  000 tonni puhul aastas)

[< 3] %

[< 5] %

| (183) | Kõige halvema stsenaariumi arvessevõtmiseks arvutas komisjon välja ka tootmisvõimsuse kasvu osana lainepaberi müügist avatud turul. Sellisel juhul tuleks arvesse võtta ainult investeeringuga loodud koguvõimsuse osa, mis on ette nähtud tootmiseks avatud turul müümise eesmärgil. Saksamaa väitel oli see [< 2 50  000] tonni aastas. Loodava tootmisvõimsuse järelejäävat osa, st [> 3 65  000] tonni aastas (mille Progroup peaks omandama ilma investeeringuta kolmandatelt isikutelt ja mis kujutaks seega endast tegelikult nõudlust avatud turul), kasutataks nüüd kontsernisiseselt lainepapiks edasitöötlemise eesmärgil ja see tuleks seetõttu avatud turu mahust maha arvata. |
| --- | --- |

(183)

Kõige halvema stsenaariumi arvessevõtmiseks arvutas komisjon välja ka tootmisvõimsuse kasvu osana lainepaberi müügist avatud turul. Sellisel juhul tuleks arvesse võtta ainult investeeringuga loodud koguvõimsuse osa, mis on ette nähtud tootmiseks avatud turul müümise eesmärgil. Saksamaa väitel oli see [< 2 50  000] tonni aastas. Loodava tootmisvõimsuse järelejäävat osa, st [> 3 65  000] tonni aastas (mille Progroup peaks omandama ilma investeeringuta kolmandatelt isikutelt ja mis kujutaks seega endast tegelikult nõudlust avatud turul), kasutataks nüüd kontsernisiseselt lainepapiks edasitöötlemise eesmärgil ja see tuleks seetõttu avatud turu mahust maha arvata.

| (184) | Kuna lainepaberi avatud turu mahuks arvestati Euroopa Majanduspiirkonnas 2006. aastal 8,644 miljonit tonni (50), moodustaks projektiga saavutatav tootmisvõimsus lainepaberi avatud turu mahu osana mahu alusel ainult [< 3] % (51) (vt tabel 3). |
| --- | --- |

(184)

Kuna lainepaberi avatud turu mahuks arvestati Euroopa Majanduspiirkonnas 2006. aastal 8,644 miljonit tonni (50), moodustaks projektiga saavutatav tootmisvõimsus lainepaberi avatud turu mahu osana mahu alusel ainult [< 3] % (51) (vt tabel 3).

| (185) | Esialgse teatamise hetkel ei olnud Saksamaal võimalik esitada hinnangut eranditult vanapaberist lainepaberi (st testlainer ja vanapaberist lainekihipaber) avatud turu kohta. Oma märkustes algatamisotsuse kohta selgitas Saksamaa, et selle turu maht võiks Pöyry ajalooliste andmete alusel olla 2006. aastal hinnanguliselt 6,5 miljonit tonni. See tähendaks, et tootmisvõimsuse kasv vanapaberist lainepaberi avatud turul on mahu alusel [< 3] % (vt tabel 3). |
| --- | --- |

(185)

Esialgse teatamise hetkel ei olnud Saksamaal võimalik esitada hinnangut eranditult vanapaberist lainepaberi (st testlainer ja vanapaberist lainekihipaber) avatud turu kohta. Oma märkustes algatamisotsuse kohta selgitas Saksamaa, et selle turu maht võiks Pöyry ajalooliste andmete alusel olla 2006. aastal hinnanguliselt 6,5 miljonit tonni. See tähendaks, et tootmisvõimsuse kasv vanapaberist lainepaberi avatud turul on mahu alusel [< 3] % (vt tabel 3).

| (186) | Komisjon tegi ka väärtusega seotud arvutused, sealjuures tuleb märkida, et kõige halvema stsenaariumina võeti aluseks Propapieri PM2 projektiga avatud turul lisaks loodud tootmisvõimsus 2 85  000 tonni aastas (Smurfit Kappa eeldatud väärtus). Üheski stsenaariumis ei ületataks lainepaberi avatud turul 5 % piirmäära (vt tabel 3).

  Tabel 3


  Tootmisvõimsuse kasv lainepaberi avatud turul (Euroopa Majanduspiirkond)








  Asjaomane turg
  (Euroopa Majanduspiirkond) | Lainepaberi avatud turg | Vanapaberist lainepaberi avatud turg (kuni 150 g/m2 testlainer ja vanapaberist lainekihipaber) |
| --- | --- | --- | --- |
| Maht 2006. aastal (tuhandetes tonnides) | 8  644 | 6  500 |
| Väärtus 2006. aastal (tuhandetes eurodes) | 3 4 81  611 | 2 4 00  990 |
| Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (1 50  000 tonni puhul aastas) | [< 3] % | [< 3] % |
| Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (1 50  000 tonni puhul aastas) | [< 3] % | [< 3] % |
| Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (2 85  000 tonni puhul aastas) | [< 5] % | [< 5] % |
| Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (2 85  000 tonni puhul aastas) | [< 3] % | [< 5] % |

(186)

Komisjon tegi ka väärtusega seotud arvutused, sealjuures tuleb märkida, et kõige halvema stsenaariumina võeti aluseks Propapieri PM2 projektiga avatud turul lisaks loodud tootmisvõimsus 2 85  000 tonni aastas (Smurfit Kappa eeldatud väärtus). Üheski stsenaariumis ei ületataks lainepaberi avatud turul 5 % piirmäära (vt tabel 3).

Tabel 3

Tootmisvõimsuse kasv lainepaberi avatud turul (Euroopa Majanduspiirkond)

Asjaomane turg

(Euroopa Majanduspiirkond)

Lainepaberi avatud turg

Vanapaberist lainepaberi avatud turg (kuni 150 g/m2 testlainer ja vanapaberist lainekihipaber)

Maht 2006. aastal (tuhandetes tonnides)

8  644

6  500

Väärtus 2006. aastal (tuhandetes eurodes)

3 4 81  611

2 4 00  990

Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (1 50  000 tonni puhul aastas)

[< 3] %

[< 3] %

Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (1 50  000 tonni puhul aastas)

[< 3] %

[< 3] %

Tootmisvõimsuse kasv mahu alusel (2 85  000 tonni puhul aastas)

[< 5] %

[< 5] %

Tootmisvõimsuse kasv väärtuse alusel (2 85  000 tonni puhul aastas)

[< 3] %

[< 5] %

| (187) | Komisjon lükkab tagasi kaebuse esitaja väljapakutud ümberpaiknemise mõju teooria (vt põhjendused 56 ja 57), mille kohaselt tuleb vabanenud tootmisvõimsus, st tootmisvõimsus, mida Progroup ei hangi enam avatud turult, liita lainepaberitoodangule, mida Progroup müüb avatud turul, et oleks võimalik arvutada tootmisvõimsus, mis Propapieri investeeringuga avatud turul saavutatakse. Selline stsenaarium (kohaldades tootmisvõimsuse kasvu 5 25  000 tonni aastas) suurendaks küll tootmisvõimsust üle 5 %, kuid niisugune meetod, nagu selgitab ka Saksamaa, lubaks järeldada, et tootmisvõimsuse kasv avatud turul ja koguturul on võrdne. Kasv oleks võrdne isegi siis, kui Propapier ei pakuks avatud turul üldse lainepaberit ja kasutaks kogu oma uue toodangu ära ettevõttes endas. Viimati nimetatud juhul ei tuleks lainepaberiturgu regionaalabi suuniste punkti 68 kohase kontrolli eesmärgil üldse arvesse võtta, sest turul ei müüdaks toodetud lainepaberit, vaid ainult järgmise etapi toodet (lainepapp). |
| --- | --- |

(187)

Komisjon lükkab tagasi kaebuse esitaja väljapakutud ümberpaiknemise mõju teooria (vt põhjendused 56 ja 57), mille kohaselt tuleb vabanenud tootmisvõimsus, st tootmisvõimsus, mida Progroup ei hangi enam avatud turult, liita lainepaberitoodangule, mida Progroup müüb avatud turul, et oleks võimalik arvutada tootmisvõimsus, mis Propapieri investeeringuga avatud turul saavutatakse. Selline stsenaarium (kohaldades tootmisvõimsuse kasvu 5 25  000 tonni aastas) suurendaks küll tootmisvõimsust üle 5 %, kuid niisugune meetod, nagu selgitab ka Saksamaa, lubaks järeldada, et tootmisvõimsuse kasv avatud turul ja koguturul on võrdne. Kasv oleks võrdne isegi siis, kui Propapier ei pakuks avatud turul üldse lainepaberit ja kasutaks kogu oma uue toodangu ära ettevõttes endas. Viimati nimetatud juhul ei tuleks lainepaberiturgu regionaalabi suuniste punkti 68 kohase kontrolli eesmärgil üldse arvesse võtta, sest turul ei müüdaks toodetud lainepaberit, vaid ainult järgmise etapi toodet (lainepapp).

| (188) | Lisaks pärineb Smurfit Kappa edastatud Exceli fail 2008. aasta juunist, kuid komisjon võib kasutada ainult fakte, aruandeid ja muid andmeid, mis oleksid olnud talle kättesaadavad enne komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse heakskiitmise kuupäeva, st enne 2. aprilli 2008. Isegi kui dokument sisaldab mõningaid andmeid 2007. aasta uuringust (Henry Poole Consulting, vt joonealune märkus 15), põhinevad arvutused eeldustel ja muudel andmetel, mis ei tundu pärinevat otse sellest uuringust. |
| --- | --- |

(188)

Lisaks pärineb Smurfit Kappa edastatud Exceli fail 2008. aasta juunist, kuid komisjon võib kasutada ainult fakte, aruandeid ja muid andmeid, mis oleksid olnud talle kättesaadavad enne komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse heakskiitmise kuupäeva, st enne 2. aprilli 2008. Isegi kui dokument sisaldab mõningaid andmeid 2007. aasta uuringust (Henry Poole Consulting, vt joonealune märkus 15), põhinevad arvutused eeldustel ja muudel andmetel, mis ei tundu pärinevat otse sellest uuringust.

| (189) | Järgmise etapi tootega (lainepapp) projekti tulemusena tootmisvõimsust ei saavutata; eesmärk on eranditult lainepaberi tootmine (lainepapi tootmisvõimsuse kasv: 0 %). Järelikult ei ületata lainepapi puhul regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohast 5 % piirmäära. |
| --- | --- |

(189)

Järgmise etapi tootega (lainepapp) projekti tulemusena tootmisvõimsust ei saavutata; eesmärk on eranditult lainepaberi tootmine (lainepapi tootmisvõimsuse kasv: 0 %). Järelikult ei ületata lainepapi puhul regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohast 5 % piirmäära.

| (190) | Üldjäreldusena on komisjon eeltoodud selgituste alusel arvamusel, et Propapieri PM2 projektiga saavutatav tootmisvõimsus moodustab asjaomasel turul alla 5 % ja järelikult ei loo kontrollitav abi olukorda, kus regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b kindlaks määratud piirmäär asjaomaste toodete puhul ületatakse. |
| --- | --- |

(190)

Üldjäreldusena on komisjon eeltoodud selgituste alusel arvamusel, et Propapieri PM2 projektiga saavutatav tootmisvõimsus moodustab asjaomasel turul alla 5 % ja järelikult ei loo kontrollitav abi olukorda, kus regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b kindlaks määratud piirmäär asjaomaste toodete puhul ületatakse.

Struktuurne ülevõimsus

| (191) | Nagu punktis 60 selgitatud, oli Smurfit Kappa seisukohal, et lainepaberiturg võitles aastatel 2001–2006 struktuurse ülevõimsusega ja sektori uuteks investeeringuteks mõeldud riigiabi suurendas seda ülevõimsust veelgi. Komisjon kontrollib neid väiteid, isegi kui regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohase kontrolli tulemused näitavad, et märgatavat tootmisvõimsuse kasvu struktuurse ülevõimsusega turul ei teki. |
| --- | --- |

(191)

Nagu punktis 60 selgitatud, oli Smurfit Kappa seisukohal, et lainepaberiturg võitles aastatel 2001–2006 struktuurse ülevõimsusega ja sektori uuteks investeeringuteks mõeldud riigiabi suurendas seda ülevõimsust veelgi. Komisjon kontrollib neid väiteid, isegi kui regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohase kontrolli tulemused näitavad, et märgatavat tootmisvõimsuse kasvu struktuurse ülevõimsusega turul ei teki.

| (192) | Smurfit Kappa põhines oma argumentatsioonis London Economicsi 2007. aasta uuringule, mille kohaselt oli tootmisvõimsuse rakendusaste ajavahemikul 2003–2005 alla 90 % ja ajavahemikul 2006–2007 oleks väärtus jäänud alla 90 % ka juhul, kui sektoris ei oleks tootmisvõimsust seisma pandud. Saksamaa seevastu väidab, et see seismapanek puudutas peamiselt vanu ja ebatõhusaid masinaid (52). ECA aruandes väidetakse, et nende töö lõpetamine tulenes suures osas nõudluse ja tehniliste standardite loomulikest muutustest ning mastaabisäästu poole püüdlemisest; masinate väljavahetamise vajaduse põhjus oli 1) tootmistehnoloogia muutumine, 2) standardimisprotsesside edasiarendamine sektoris ja 3) potentsiaalne kulude kokkuhoid suuremate masinate mastaabisäästu tulemusena. Seetõttu lükkas Saksamaa tagasi Smurfit Kappa väite, nagu oleks lõpetamine olnud sektori teadlik otsus, et taastada turul pakkumise ja nõudluse tasakaal. |
| --- | --- |

(192)

Smurfit Kappa põhines oma argumentatsioonis London Economicsi 2007. aasta uuringule, mille kohaselt oli tootmisvõimsuse rakendusaste ajavahemikul 2003–2005 alla 90 % ja ajavahemikul 2006–2007 oleks väärtus jäänud alla 90 % ka juhul, kui sektoris ei oleks tootmisvõimsust seisma pandud. Saksamaa seevastu väidab, et see seismapanek puudutas peamiselt vanu ja ebatõhusaid masinaid (52). ECA aruandes väidetakse, et nende töö lõpetamine tulenes suures osas nõudluse ja tehniliste standardite loomulikest muutustest ning mastaabisäästu poole püüdlemisest; masinate väljavahetamise vajaduse põhjus oli 1) tootmistehnoloogia muutumine, 2) standardimisprotsesside edasiarendamine sektoris ja 3) potentsiaalne kulude kokkuhoid suuremate masinate mastaabisäästu tulemusena. Seetõttu lükkas Saksamaa tagasi Smurfit Kappa väite, nagu oleks lõpetamine olnud sektori teadlik otsus, et taastada turul pakkumise ja nõudluse tasakaal.

| (193) | Komisjoni sõnul näitas 2007. aasta sõltumatu uuring (Deutsche Banki uuring) tõepoolest, et Smurfit Kappa lainepaberitehaste sulgemise eesmärk oli tema varabaasi kvaliteedi parandamine. Uuringus osutatakse veel sellele, et uus tootmisvõimsus on vajalik nõudluse rahuldamiseks aastatel 2009–2012 (viidates Mondi, Progroupi ja SAICA uutele investeeringutele) ja et vaatamata tootmisvõimsuse kasvule 2009. aastal jääb rakendusaste usaldusväärsele tasemele (53). |
| --- | --- |

(193)

Komisjoni sõnul näitas 2007. aasta sõltumatu uuring (Deutsche Banki uuring) tõepoolest, et Smurfit Kappa lainepaberitehaste sulgemise eesmärk oli tema varabaasi kvaliteedi parandamine. Uuringus osutatakse veel sellele, et uus tootmisvõimsus on vajalik nõudluse rahuldamiseks aastatel 2009–2012 (viidates Mondi, Progroupi ja SAICA uutele investeeringutele) ja et vaatamata tootmisvõimsuse kasvule 2009. aastal jääb rakendusaste usaldusväärsele tasemele (53).

| (194) | Komisjon leiab seetõttu, et puuduvad veenvad tõendid selle kohta, nagu suurendaks Propapierile antud abi olemasolevat struktuurset ülevõimsust lainepaberiturul. Smurfit Kappa esitatud näitajad ülevõimsuse kohta puudutavad põhiliselt investeeringueelset aega, samal ajal kui komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse hetkel kättesaadavad prognoosid, sealhulgas sõltumatu uuring (Deutsche Bank), kajastavad nõudluse kasvu alates 2007. aastast. Komisjon on igal juhul võtnud arvesse nõudluse suhtelist (väärtusel põhinevat) vähenemist aastatel 2001–2006, arvutades saavutatava uue tootmisvõimsuse osakaalu asjaomasel turul vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktile b. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon leiab seetõttu, et puuduvad veenvad tõendid selle kohta, nagu suurendaks Propapierile antud abi olemasolevat struktuurset ülevõimsust lainepaberiturul. Smurfit Kappa esitatud näitajad ülevõimsuse kohta puudutavad põhiliselt investeeringueelset aega, samal ajal kui komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse hetkel kättesaadavad prognoosid, sealhulgas sõltumatu uuring (Deutsche Bank), kajastavad nõudluse kasvu alates 2007. aastast. Komisjon on igal juhul võtnud arvesse nõudluse suhtelist (väärtusel põhinevat) vähenemist aastatel 2001–2006, arvutades saavutatava uue tootmisvõimsuse osakaalu asjaomasel turul vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktile b.

6.5.3.   JÄRELDUS SELLE KOHTA, KAS ÜKSIKASJALIK KONTROLLIMINE ON VAJALIK KOOSKÕLAS KOMISJONI TEATISEGA ULATUSLIKELE INVESTEERIMISPROJEKTIDELE ANTAVA REGIONAALABI SÜVAHINDAMISE KRITEERIUMIDE KOHTA

| (195) | Regionaalabi suunistes on ette nähtud, et juhtudel, kui regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud piirmäärasid ületatakse, võib komisjon investeeringuteks ettenähtud regionaalabi heaks kiita alles pärast üksikasjalikku kontrollimist, mis järgneb asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisele, kontrollides, et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju ja kahjustava mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. Komisjon märgib, et regionaalabi suuniste punkti 68 piirmäärasid käesolevas asjas ei ületata, st üksikasjalik kontrollimine vastavalt komisjoni teatisele ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (54) ei ole vajalik. Komisjon peab sellele vaatamata tõendama, et abi mõju piirkondlikele investeeringutele kaalub igal juhul üles võimaliku negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. |
| --- | --- |

(195)

Regionaalabi suunistes on ette nähtud, et juhtudel, kui regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud piirmäärasid ületatakse, võib komisjon investeeringuteks ettenähtud regionaalabi heaks kiita alles pärast üksikasjalikku kontrollimist, mis järgneb asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisele, kontrollides, et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju ja kahjustava mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. Komisjon märgib, et regionaalabi suuniste punkti 68 piirmäärasid käesolevas asjas ei ületata, st üksikasjalik kontrollimine vastavalt komisjoni teatisele ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (54) ei ole vajalik. Komisjon peab sellele vaatamata tõendama, et abi mõju piirkondlikele investeeringutele kaalub igal juhul üles võimaliku negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile.

6.5.4.   ABI POSITIIVSE JA NEGATIIVSE MÕJU KAALUMINE

| (196) | Komisjon märgib, et ergutavat mõju puudutavad nõuded vastavalt regionaalabi suuniste punktile 38 on täidetud. Lisaks leiab komisjon, et kohtu kinnitusel võib komisjon ergutava mõju hindamise alusena viidata kronoloogilist laadi asjaolule (55). Komisjon on seetõttu seisukohal, et abil oli investeeringule ergutav mõju ja abi soodustas investeeringu positiivset panust abistatava piirkonna arengusse. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon märgib, et ergutavat mõju puudutavad nõuded vastavalt regionaalabi suuniste punktile 38 on täidetud. Lisaks leiab komisjon, et kohtu kinnitusel võib komisjon ergutava mõju hindamise alusena viidata kronoloogilist laadi asjaolule (55). Komisjon on seetõttu seisukohal, et abil oli investeeringule ergutav mõju ja abi soodustas investeeringu positiivset panust abistatava piirkonna arengusse.

| (197) | Regionaalabi suunistes on ette nähtud, et regionaalabi saab mängida olulist rolli ainult siis, kui seda kasutatakse säästlikult ja proportsionaalselt ning kui see koondatakse Euroopa Liidu kõige ebasoodsamas olukorras olevatesse piirkondadesse. Lubatud abi piirmäärad peaksid kajastama asjaomaste piirkondade arengut mõjutavate probleemide suhtelist tõsidust. Lisaks peavad vähem soodsas olukorras piirkonna arendamiseks antava abi eelised üles kaaluma abist põhjustatud konkurentsimoonutused. |
| --- | --- |

(197)

Regionaalabi suunistes on ette nähtud, et regionaalabi saab mängida olulist rolli ainult siis, kui seda kasutatakse säästlikult ja proportsionaalselt ning kui see koondatakse Euroopa Liidu kõige ebasoodsamas olukorras olevatesse piirkondadesse. Lubatud abi piirmäärad peaksid kajastama asjaomaste piirkondade arengut mõjutavate probleemide suhtelist tõsidust. Lisaks peavad vähem soodsas olukorras piirkonna arendamiseks antava abi eelised üles kaaluma abist põhjustatud konkurentsimoonutused.

| (198) | Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt võib komisjon nõustuda konkurentsimoonutuste ja kaubanduse kahjustamisega, et soodustada rahastamiskõlblike piirkondade regionaalarengut vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. Toetatava investeeringu positiivsele mõjule omistatav kaal on kõige ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses suurem kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamisalasse kuuluvates piirkondades. |
| --- | --- |

(198)

Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt võib komisjon nõustuda konkurentsimoonutuste ja kaubanduse kahjustamisega, et soodustada rahastamiskõlblike piirkondade regionaalarengut vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. Toetatava investeeringu positiivsele mõjule omistatav kaal on kõige ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses suurem kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamisalasse kuuluvates piirkondades.

| (199) | Projektile kohaldatava abi ülemmäära 12,30 % brutotoetusekvivalendist kohta kehtisid regionaalabi tüüppiirmäärade vähendamise nõuded vastavalt regionaalabi suuniste punktile 67 ja see ei ületa kehtivat piirkondlikku abi ülemmäära. Seetõttu võib seda käsitada proportsionaalsena leevendatavate puuduste suhtes Brandenburgi piirkonnas, mis oli asjaomasel ajahetkel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabi jaoks kõlblik. |
| --- | --- |

(199)

Projektile kohaldatava abi ülemmäära 12,30 % brutotoetusekvivalendist kohta kehtisid regionaalabi tüüppiirmäärade vähendamise nõuded vastavalt regionaalabi suuniste punktile 67 ja see ei ületa kehtivat piirkondlikku abi ülemmäära. Seetõttu võib seda käsitada proportsionaalsena leevendatavate puuduste suhtes Brandenburgi piirkonnas, mis oli asjaomasel ajahetkel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabi jaoks kõlblik.

| (200) | Olles kindlaks teinud, et abi soodustab investeeringu tegemist asjaomases piirkonnas ja et see on proportsionaalne, tuleb kaaluda abi positiivset ja negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(200)

Olles kindlaks teinud, et abi soodustab investeeringu tegemist asjaomases piirkonnas ja et see on proportsionaalne, tuleb kaaluda abi positiivset ja negatiivset mõju.

| (201) | 150 otsese ja 450 kaudse töökoha loomise ning tööstusbaasi laiendamise kaudu asjaomases piirkonnas aitab toetatav investeering kaasa piirkondlikule arengule piirkonnas, mis oli Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabi jaoks kõlblik. Komisjon märgib, et abisumma loodud töökoha kohta (ligikaudu 3 00  000 eurot iga loodud otsese töökoha kohta, aga üksnes 75  000 eurot iga loodud otsese ja kaudse töökoha kohta) ei ole üleliia suur võrreldes sarnaste kapitalimahukatele investeeringutele regionaalabi andmise juhtumitega paberisektoris, kus kehtis sama regionaalabi tüüppiirmäär 30 % (56). |
| --- | --- |

(201)

150 otsese ja 450 kaudse töökoha loomise ning tööstusbaasi laiendamise kaudu asjaomases piirkonnas aitab toetatav investeering kaasa piirkondlikule arengule piirkonnas, mis oli Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabi jaoks kõlblik. Komisjon märgib, et abisumma loodud töökoha kohta (ligikaudu 3 00  000 eurot iga loodud otsese töökoha kohta, aga üksnes 75  000 eurot iga loodud otsese ja kaudse töökoha kohta) ei ole üleliia suur võrreldes sarnaste kapitalimahukatele investeeringutele regionaalabi andmise juhtumitega paberisektoris, kus kehtis sama regionaalabi tüüppiirmäär 30 % (56).

| (202) | Abi ei põhjusta abisaaja turgu valitseva seisundi teket ega tugevdamist ja investeeringuga saavutatud tootmisvõimsuse mõju asjaomastele tooteturgudele on piiratud. Investeeringut ja abi andmist käsitlevate otsuste tegemise ajal ei olnud alust kindlaks teha või oodata, et investeeringu lõpetamise ajal võideldakse neil turgudel struktuurse ülevõimsusega. |
| --- | --- |

(202)

Abi ei põhjusta abisaaja turgu valitseva seisundi teket ega tugevdamist ja investeeringuga saavutatud tootmisvõimsuse mõju asjaomastele tooteturgudele on piiratud. Investeeringut ja abi andmist käsitlevate otsuste tegemise ajal ei olnud alust kindlaks teha või oodata, et investeeringu lõpetamise ajal võideldakse neil turgudel struktuurse ülevõimsusega.

| (203) | Kuna abi ei ületa ulatuslikele investeerimisprojektidele antava abi vähendatud osakaalu ülemmäära kooskõlas regionaalabi suuniste ja ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud Saksamaa regionaalabi kaardiga, on komisjon seisukohal, et abi ei kahjusta kaubandust üleliia viisil, mis on siseturuga kokkusobimatu. Komisjon märgib eelkõige, et ametliku uurimismenetluse käigus esitatud märkustes ei olnud märke sellest, et investeerimisprojekt oleks ilma abita ellu viidud Euroopa Liidu teises piirkonnas, kus kuuluks kohaldamisele suurem või samaväärne abi ülemmäär. Lisaks ei ole mingeid viiteid selle kohta, et abi oleks ajendanud Propapieri viima oma äritegevuse üle teistesse piirkondadesse või sulgema tootmisüksusi teistes piirkondades, mis on võrreldavas või halvemas sotsiaal-majanduslikus olukorras kui toetust saanud piirkond, kuhu Propapier investeeringu tegi. |
| --- | --- |

(203)

Kuna abi ei ületa ulatuslikele investeerimisprojektidele antava abi vähendatud osakaalu ülemmäära kooskõlas regionaalabi suuniste ja ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud Saksamaa regionaalabi kaardiga, on komisjon seisukohal, et abi ei kahjusta kaubandust üleliia viisil, mis on siseturuga kokkusobimatu. Komisjon märgib eelkõige, et ametliku uurimismenetluse käigus esitatud märkustes ei olnud märke sellest, et investeerimisprojekt oleks ilma abita ellu viidud Euroopa Liidu teises piirkonnas, kus kuuluks kohaldamisele suurem või samaväärne abi ülemmäär. Lisaks ei ole mingeid viiteid selle kohta, et abi oleks ajendanud Propapieri viima oma äritegevuse üle teistesse piirkondadesse või sulgema tootmisüksusi teistes piirkondades, mis on võrreldavas või halvemas sotsiaal-majanduslikus olukorras kui toetust saanud piirkond, kuhu Propapier investeeringu tegi.

| (204) | Kokkuvõtteks märgib komisjon, et Saksamaa on tõendanud, et Propapieri PM2 projekt aitab kaasa ühtekuuluvuseesmärgi – üldhuvi pakkuva eesmärgi – saavutamisele ja see viidi ellu ühtse regionaalarengu strateegia raames. Toetatud investeering soodustab suurel määral asjaomase piirkonna sotsiaal-majandusliku olukorra parandamist ja arengut, pidades silmas eelkõige selle mõju tööhõivele, tulu teenimisele ja tööstusbaasi laiendamisele. Projekti liiki ja suurust silmas pidades on komisjon seisukohal, et abi ei too kaasa lubamatuid konkurentsimoonutusi ega mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

(204)

Kokkuvõtteks märgib komisjon, et Saksamaa on tõendanud, et Propapieri PM2 projekt aitab kaasa ühtekuuluvuseesmärgi – üldhuvi pakkuva eesmärgi – saavutamisele ja see viidi ellu ühtse regionaalarengu strateegia raames. Toetatud investeering soodustab suurel määral asjaomase piirkonna sotsiaal-majandusliku olukorra parandamist ja arengut, pidades silmas eelkõige selle mõju tööhõivele, tulu teenimisele ja tööstusbaasi laiendamisele. Projekti liiki ja suurust silmas pidades on komisjon seisukohal, et abi ei too kaasa lubamatuid konkurentsimoonutusi ega mõju kaubandusele.

| (205) | Eeltoodud selgituste valguses teeb komisjon järelduse, et abimeetmest saadav kasu kaalub üles konkurentsimoonutused ja kahjustava mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(205)

Eeltoodud selgituste valguses teeb komisjon järelduse, et abimeetmest saadav kasu kaalub üles konkurentsimoonutused ja kahjustava mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

7.   JÄRELDUS

Komisjon on seisukohal, et Saksamaa andis Propapier PM2 GmbH toetuseks abi ebaseaduslikult vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Komisjon teeb sellele vaatamata järelduse, et abi vastab regionaalabi suuniste standardkriteeriumidele, ei tekita olukorda, kus asjaomaste toodete puhul ületatakse regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b piirmäärasid, abil on ergutav mõju ja abi on leevendatava piirkondliku halvemusega võrreldes proportsionaalne. Lisaks on komisjon seisukohal, et abist saadav kasu kaalub üles konkurentsimoonutused ja kahjustava mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. Komisjon teeb seetõttu järelduse, et abi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses siseturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE.

Artikkel 1

Saksamaa antud riigiabi Propapier PM2 GmbH toetuseks summas 4 3 4 15  903 eurot (diskonteeritud summa) on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 1. oktoober 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

1

(2)  Siia kuuluvad järgmiste ühenduste ametlikud kaebused: Swedish Forest Industries Federation ja Finnish Forest Industry Federation, 20. detsember 2007 (registreeritud numbriga CP 365/07), Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken, 3. jaanuar 2008 (registreeritud numbriga CP 3/08) ja Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose, 22. veebruar 2008 (registreeritud numbriga CP 47/08).

2

(3)  ELT C 131, 29.5.2008, lk 6.

3

(4)  ELT C 7, 12.1.2011, lk 10.

4

(5)  Vrd komisjoni otsus, 23. märts 2011, riigiabi C 28/05 kohta ettevõtjale Glunz AG (ELT L 228, 3.9.2011, lk 22), ja komisjoni otsus, 11. mai 2012, riigiabi SA. 28855 (N 373/09) (ex C 10/09, ex N 528/08) kohta ettevõtjale ING – Restructuring aid (ELT C 260, 29.8.2012, lk 1).

5

ex

ex

(6)  ELT C 230, 8.8.2013, lk 39.

6

(7)  Riigiabi N 459/06 (ELT C 295, 5.12.2006, lk 6).

7

(8)  Kuulub ametisaladuse alla.

8

(9)  Käesoleva otsuse eesmärgil diskonteeritakse rahastamiskõlblikud kulud ja abisummad teatamise hetkel kehtinud viiteintressi, st käesoleval juhul 5,42 % (vt regionaalabi suuniste punkt 41) kohaldades esialgse teatamise aastale.

9

(10)  Avaldatud ELT C 41, 24.2.2007, lk 9. Abikava, mis on ellu viidud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1628/2006, 24. oktoober 2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes (investeeringuteks ette nähtud regionaalabi grupierandi määrus, ELT L 302, 1.11.2006, lk 29).

10

(11)  Avaldatud ELT C 102, 5.5.2007, lk 11. Abikava viiakse ellu vastavalt investeeringuteks ette nähtud regionaalabi grupierandi määrusele (vt joonealune märkus 9).

11

(12)  Mõõdetud ostujõu standardi alusel.

12

(13)  Pärast komisjoni 2. aprilli 2008. aasta otsuse vastuvõtmist teatas Saksamaa, et projekti tulemusena tekkis piirkonnas kokku 675 töökohta (nendest 36 elektrijaamas). Propapieris töötab 123 töölist ja 23 teenistujat. Peale selle lõi Propapier 11 väljaõppekohta.

13

(14)  Vt kohtuasjas T-304/08 tehtud otsuse punkt 88.

14

(15)  Economic analysis of State aid given to Progroup AG, London Economics, 9. november 2007.

15

(16)  Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (03/07).

16

(17)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1) (muudetud versioonis).

17

(18)  Economic analysis of investment aid to Progroup, Report for Federal Republic of Germany, 11. juuli 2013.

18

(19)  Propapier PM2 Investitionszulage, Diskussionsunterlage, Roland Berger Strategy Consultants, 15. juuli 2013.

19

(20)  Deutsche Bank AG Global Markets Research Division, Smurfit Kappa analysis report, 24. aprill 2007.

20

(21)  ECA aruanne, lk 19.

21

(22)  Nii toimis komisjon ka riigiabijuhtumites N 203/08, LIP – DE – abi ettevõtjale Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, ja SA.32063 (2011/NN), Poola – LIP – Mondi Świecie.

22

(23)  Deutsche Banki uuring, lk 21.

23

(24)  ECA aruanne, lk 9.

24

(25)  Deutsche Banki uuring, lk 12.

25

(26)  ECA aruanne, lk 10.

26

(27)  compound annual growth rate, CAGR.

27

compound annual growth rate

(28)  Palgaerinevus väljaõppekulude ja muude kulutuste alusel, nt üüri- ja sõidutoetused, mis põhineb võrdlusel Prowelli praeguste [...] asuvate tootmisüksustega.

28

(29)  Saksamaa sotsiaaldemokraatliku partei Brandenburgi liidumaa ühendus ja Saksamaa kristliku-demokraatliku liidu Brandenburgi liidumaa ühendus, Brandenburgi Liidupäeva neljanda valimisperioodi 2004–2009 valitsuskoalitsiooni koostöökokkulepe, Potsdam, oktoober 2004.

29

(30)  Pöyry, Brandenburgi paberisektori strateegia (kokkuvõte) Brandenburgi liidumaa majandusministeeriumi tellimusel, november 2007.

30

(31)  Nt seminarid ja praktika Saksamaal ja välismaal, erialane väljaõpe hüdraulika ja pneumaatika valdkonnas, erikoolitused Propapieri PM2 masina operaatoritele.

31

(32)  Riigiabijuhtumid N 203/08, LIP – DE – abi ettevõtjale Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/06, LIP – DE – abi ettevõtjale Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH, ja SA.32063 (2011/NN), Poola – LIP – Mondi Świecie.

32

(33)  Investeeringuteks ette nähtud regionaalabi grupierandi määrus, vt joonealune märkus 9.

33

(34)  Vrd riigiabijuhtumid C 28/2005, Glunz AG; C 54/1996, Alitalia (komisjoni otsus 2001/723/EÜ (EÜT L 271, 12.10.2001, lk 28)), SA. 23839 (C 44/2007), FagorBrandt (komisjoni otsus 2013/283/EL (ELT L 166, 18.6.2013, lk 1)), ja SA. 28855 (2012/C), ING – Restructuring aid.

34

(35)  Kohtuasi 34/86: nõukogu vs. parlament (EKL 1986, lk 2155), punkt 47; kohtuasi C-415/96: Hispaania vs. komisjon (EKL 1998, lk I-6993), punkt 31; kohtuasi C-458/98 P: Industrie des poudres sphériques vs. nõukogu (EKL 2000, lk I-8147), punkt 82.

35

vs.

vs.

vs.

(36)  Kohtuasi C-415/96: Hispaania vs. komisjon (EKL 1998, lk I-6993), punkt 34.

36

vs.

(37)  Vrd komisjoni otsus 2006/262/EÜ, 21. september 2005, riigiabi nr C 5/2004 (ex N 609/2003) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda Kronoply’le (ELT L 94, 1.4.2006, lk 50).

37

ex

(38)  Vt joonealune märkus 4.

38

(39)  Vt põhjendus 3.

39

(40)  Muu hulgas COMP/M. 3935 – Jefferson Smurfit/Kappa (10. november 2005); COMP/M. 2391 – CVC/Cinven/AssiDomän (10. mai 2001); COMP/M. 2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV (22. detsember 2000); COMP/M.2020 – Metsä-Serla/MODO (4. august 2000).

40

(41)  Riigiabijuhtumid N 203/08, LIP – DE – abi ettevõtjale Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG; N 865/06, LIP – DE – abi ettevõtjale Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbHa; ja SA.32063 (2011/NN), Poola – LIP – Mondi Świecie.

41

(42)  Vt joonealune märkus 38.

42

(43)  Nt COMP/M. 3935 – Jefferson Smurfit/Kappa; COMP/M. 2391 – CVC/Cinven/AssiDomän.

43

(44)  Sellega seoses tuleb juhtida tähelepanu sellele, et Progroup müüb avatud turul ainult vanapaberist valmistatavat lainepaberit, st kuni 150 g/m2 testlainerit ja vanapaberist lainekihipaberit.

44

2

(45)  Kuna integreeritud tootjad, nagu eespool selgitatud, ei tegutse avatud turul mitte ainult ebapiisava tootmisvõimsuse, vaid ka logistiliste vajaduste tõttu, lähtutakse selle meetodi puhul – olenevalt nende tootjate konkreetsest nõudlusest erinevate lainepaberisortide järele – avatud turu mahu alahindamisest, nii et kajastatakse kõige halvemat stsenaariumi.

45

(46)  FEFCO on Euroopa lainepapitootjate ühenduste katusorganisatsioon.

46

(47)  Regionaalabi suuniste joonealuses märkuses 62 on asjaomase toote nähtav tarbimine määratletud kui „toodangu ja impordi summa, millest arvatakse maha eksport”. Teatamise eesmärgil kogus nähtava tarbimise andmed Pöyry.

47

(48)  EL 27 andmete alusel.

48

(49)  Samast argumentatsioonist lähtudes jõudis komisjon samal perioodil paberisektoris tehtud investeeringute kohta samale järeldusele alljärgnevates riigiabijuhtumites: N 203/08, LIP – DE – abi ettevõtjale Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, ja SA.32063 (2011/NN), Poola – LIP – Mondi Świecie.

49

(50)  Lähtudes käesoleva otsuse põhjenduses 167 kirjeldatud kõige halvemast stsenaariumist.

50

(51)  See väärtus arvutati järgmiselt: [< 2 50  000] tonni aastas/(8 6 00  000 tonni aastas – [> 3 65  000] tonni aastas).

51

(52)  ECA aruandes on öeldud, et paberimasinad, mis pandi Euroopas aastatel 2000–2007 seisma, olid keskmiselt 51 aastat vanad (lk 55 ja lisa 2).

52

(53)  „Sektori rakendusaste on oluline näitaja selle kohta, kui usaldusväärsed on turutingimused, ja annab teavet tootehindade liikumise kohta. Eelmisel aastal oli rakendusaste Euroopas 92 % ja järgmisel kahel aastal oodatakse selle kasvu [...]. Usaldusväärne nõudluse kasv koos piiratud uue pakkumisega muudab turu tõhusamaks.” (Deutsche Banki uuring, lk 19).

53

(54)  ELT C 223, 16.9.2009, lk 3.

54

(55)  Esimese Astme Kohtu 14. jaanuar 2009. aasta otsus kohtuasjas T-162/06: Kronoply vs. komisjon (EKL 2009), punkt 80.

55

vs.

(56)  Vrd riigiabijuhtumid N 203/08, LIP – DE – abi ettevõtjale Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG (abi summas ligikaudu 1 83  000 eurot loodud otsese töökoha kohta; 200 otsest töökohta; kaudsete töökohtade arvu ei ole märgitud), ja N 865/06, LIP – DE – abi ettevõtjale Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH (abi summas ligikaudu 3 67  000 EUR loodud otsese töökoha kohta; 100 otsest ja 100 kaudset töökohta).

56

---

| 8.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/83 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/83

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1073,

9. jaanuar 2015,

riigiabi SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) ja SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Küpros andis ettevõtjale Cyprus Airways (Public) Ltd

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 9362 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   ESIMENE AMETLIK UURIMISMENETLUS (SA.35888)

| (1) | 2012. aasta veebruaris said komisjoni talitused ajakirjanduse kaudu teada, et Küprose valitsus kavandab sekkumist ettevõtja Cyprus Airways (Public) Ltd. (edaspidi „Cyprus Airways” või „ettevõtja”) kasuks. Selleks et saada selgust, kas sekkumise raames võib tekkida riigiabiga seotud probleeme, algatas komisjon omaalgatusliku uurimise. |
| --- | --- |

(1)

2012. aasta veebruaris said komisjoni talitused ajakirjanduse kaudu teada, et Küprose valitsus kavandab sekkumist ettevõtja Cyprus Airways (Public) Ltd. (edaspidi „Cyprus Airways” või „ettevõtja”) kasuks. Selleks et saada selgust, kas sekkumise raames võib tekkida riigiabiga seotud probleeme, algatas komisjon omaalgatusliku uurimise.

| (2) | Komisjon palus 2012. aasta 20. veebruari, 15. juuni ja 23. augusti kirjaga teavet. Küprose ametiasutused vastasid 6. aprillil ja 30. augustil 2012. Sama aasta 4. oktoobril kohtusid Brüsselis komisjoni, Küprose ametiasutuste ja Cyprus Airwaysi esindajad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus 2012. aasta 20. veebruari, 15. juuni ja 23. augusti kirjaga teavet. Küprose ametiasutused vastasid 6. aprillil ja 30. augustil 2012. Sama aasta 4. oktoobril kohtusid Brüsselis komisjoni, Küprose ametiasutuste ja Cyprus Airwaysi esindajad.

| (3) | 13. detsembril 2012 teatasid Küprose ametiasutused komisjonile Cyprus Airwaysi päästmiseks ette nähtud riigiabist (SA.35888). Komisjon palus 19. detsembri 2012. aasta kirjaga lisateavet. Küprose ametiasutused vastasid 4. jaanuaril 2013. |
| --- | --- |

(3)

13. detsembril 2012 teatasid Küprose ametiasutused komisjonile Cyprus Airwaysi päästmiseks ette nähtud riigiabist (SA.35888). Komisjon palus 19. detsembri 2012. aasta kirjaga lisateavet. Küprose ametiasutused vastasid 4. jaanuaril 2013.

| (4) | 6. märtsi 2013. aasta kirjaga (edaspidi „6. märtsi 2013. aasta otsus”) teatas komisjon Küprosele, et ta on otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses riigi teatavate meetmetega, mida on kirjeldatud allpool punktis 3.2.1 (edaspidi „esimene ametlik uurimismenetlus”). |
| --- | --- |

(4)

6. märtsi 2013. aasta kirjaga (edaspidi „6. märtsi 2013. aasta otsus”) teatas komisjon Küprosele, et ta on otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses riigi teatavate meetmetega, mida on kirjeldatud allpool punktis 3.2.1 (edaspidi „esimene ametlik uurimismenetlus”).

| (5) | Komisjoni 6. märtsi 2013. aasta otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus Küprose ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama väidetavate abimeetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 6. märtsi 2013. aasta otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus Küprose ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama väidetavate abimeetmete kohta märkusi.

| (6) | Komisjonile laekusid Küprose ametiasutuste märkused 31. mail 2013. Ajavahemikus 4. aprillist kuni 3. juulini 2013 sai komisjon märkused viielt huvitatud isikult. 10. septembril 2013 saabusid komisjoni Küprose ametiasutuste märkused huvitatud isikute esitatud märkuste kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjonile laekusid Küprose ametiasutuste märkused 31. mail 2013. Ajavahemikus 4. aprillist kuni 3. juulini 2013 sai komisjon märkused viielt huvitatud isikult. 10. septembril 2013 saabusid komisjoni Küprose ametiasutuste märkused huvitatud isikute esitatud märkuste kohta.

1.2.   TEINE AMETLIK UURIMISMENETLUS (SA.37220 JA SA.38225)

| (7) | Küprose ametiasutused edastasid komisjonile 22. juuli 2013. aasta eelteatisega ümberkorralduskava projekti ja teatasid 23. oktoobril 2013 selle kava ajakohastatud versioonist (edaspidi „2013. aasta ümberkorralduskava”) (SA.37220). Komisjon palus 15. novembri 2013. aasta kirjaga lisateavet. Küprose ametiasutused vastasid 10. jaanuaril 2014. |
| --- | --- |

(7)

Küprose ametiasutused edastasid komisjonile 22. juuli 2013. aasta eelteatisega ümberkorralduskava projekti ja teatasid 23. oktoobril 2013 selle kava ajakohastatud versioonist (edaspidi „2013. aasta ümberkorralduskava”) (SA.37220). Komisjon palus 15. novembri 2013. aasta kirjaga lisateavet. Küprose ametiasutused vastasid 10. jaanuaril 2014.

| (8) | Komisjoni talitused hindasid heaks kiidetud või tagasi lükatud kavade korrapärase järelevalve kontekstis Küprose koolitusabikava rakendamist (3). 3. detsembri 2012. aasta, 15. veebruari 2013. aasta ja 6. mai 2013. aasta kirjaga palus komisjon teavet muu hulgas Cyprus Airwaysile ette nähtud koolitusabi kohta (SA.38225). Küprose ametiasutused vastasid 19. detsembril 2012, 14. märtsil 2013 ja 30. mail 2013. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni talitused hindasid heaks kiidetud või tagasi lükatud kavade korrapärase järelevalve kontekstis Küprose koolitusabikava rakendamist (3). 3. detsembri 2012. aasta, 15. veebruari 2013. aasta ja 6. mai 2013. aasta kirjaga palus komisjon teavet muu hulgas Cyprus Airwaysile ette nähtud koolitusabi kohta (SA.38225). Küprose ametiasutused vastasid 19. detsembril 2012, 14. märtsil 2013 ja 30. mail 2013.

| (9) | 4. veebruari 2014. aasta kirjaga (edaspidi „4. veebruari 2014. aasta otsus”) teatas komisjon Küprosele, et on otsustanud algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses riigi meetmetega, mida on kirjeldatud punktis 3.2.2 (edaspidi „teine ametlik uurimismenetlus”). |
| --- | --- |

(9)

4. veebruari 2014. aasta kirjaga (edaspidi „4. veebruari 2014. aasta otsus”) teatas komisjon Küprosele, et on otsustanud algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses riigi meetmetega, mida on kirjeldatud punktis 3.2.2 (edaspidi „teine ametlik uurimismenetlus”).

| (10) | Komisjoni 4. veebruari 2014. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus Küprose ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama väidetavate abimeetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 4. veebruari 2014. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus Küprose ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama väidetavate abimeetmete kohta märkusi.

| (11) | Komisjonile laekusid märkused Küprose ametiasutustelt 31. märtsil 2014. 16. märtsil 2014 sai komisjon märkused kolmelt huvitatud isikult. 26. juunil 2014 saabusid komisjonile Küprose ametiasutuste märkused huvitatud isikute esitatud märkuste kohta. |
| --- | --- |

(11)

Komisjonile laekusid märkused Küprose ametiasutustelt 31. märtsil 2014. 16. märtsil 2014 sai komisjon märkused kolmelt huvitatud isikult. 26. juunil 2014 saabusid komisjonile Küprose ametiasutuste märkused huvitatud isikute esitatud märkuste kohta.

| (12) | Komisjon palus 2014. aasta 11. aprilli ja 2. juuli kirjaga lisateavet. Küprose ametiasutused vastasid 11. mail ja 8. augustil 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon palus 2014. aasta 11. aprilli ja 2. juuli kirjaga lisateavet. Küprose ametiasutused vastasid 11. mail ja 8. augustil 2014.

| (13) | 14. novembri 2014. aasta kirjaga loobus Küpros oma õigustest, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artiklist 342 ja EÜ määruse nr 1/1958 artiklist 3, ning nõustus käesoleva otsuse vastuvõtmise ja teatavakstegemisega inglise keeles. |
| --- | --- |

(13)

14. novembri 2014. aasta kirjaga loobus Küpros oma õigustest, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artiklist 342 ja EÜ määruse nr 1/1958 artiklist 3, ning nõustus käesoleva otsuse vastuvõtmise ja teatavakstegemisega inglise keeles.

2.   KÜPROSE LENNUTRANSPORDITURG

| (14) | Küprosel on kaks rahvusvahelist lennujaama: Larnaca (edaspidi „LCA”), mis asub pealinna Nikosia lähedal, ja Paphos (edaspidi „PFO”). Saare väiksuse tõttu on enamikul Küprosele suunduvatel või sealt lahkuvatel reisijatel lihtne ligi pääseda mõlemale lennujaamale. |
| --- | --- |

(14)

Küprosel on kaks rahvusvahelist lennujaama: Larnaca (edaspidi „LCA”), mis asub pealinna Nikosia lähedal, ja Paphos (edaspidi „PFO”). Saare väiksuse tõttu on enamikul Küprosele suunduvatel või sealt lahkuvatel reisijatel lihtne ligi pääseda mõlemale lennujaamale.

| (15) | Enamik saabuvatest reisijatest on pärit Ühendkuningriigist ja Venemaalt, märksa vähem on Saksamaalt, Rootsist ja Kreekast pärit reisijaid. Reisijate sissevool kõigub sõltuvalt hooajast: suvekuudel (juuli–august) on neid üle kolme korra rohkem kui talvekuudel (detsember–veebruar). Kreekast saabuvate lendude puhul suuri hooajalisi kõikumisi siiski ei esine. |
| --- | --- |

(15)

Enamik saabuvatest reisijatest on pärit Ühendkuningriigist ja Venemaalt, märksa vähem on Saksamaalt, Rootsist ja Kreekast pärit reisijaid. Reisijate sissevool kõigub sõltuvalt hooajast: suvekuudel (juuli–august) on neid üle kolme korra rohkem kui talvekuudel (detsember–veebruar). Kreekast saabuvate lendude puhul suuri hooajalisi kõikumisi siiski ei esine.

| (16) | Cyprus Airwaysi keskmine turuosa on saarele saabuvatest ja sealt väljuvatest lendudest ligikaudu 15 % (2012. aasta andmed), ent see kõigub sõltuvalt hooajast. Ettevõtja jaoks on kõike olulisemad turud Küprose ja Kreeka ning Küprose ja Ühendkuningriigi vahelised liinid. Samuti tegi Cyprus Airways kuni 2013. aasta keskpaigani riigisiseseid lende Kreeka turul. Ka teatavad Lähis-Ida liinid on olnud Cyprus Airwaysi jaoks tavapärane turg. |
| --- | --- |

(16)

Cyprus Airwaysi keskmine turuosa on saarele saabuvatest ja sealt väljuvatest lendudest ligikaudu 15 % (2012. aasta andmed), ent see kõigub sõltuvalt hooajast. Ettevõtja jaoks on kõike olulisemad turud Küprose ja Kreeka ning Küprose ja Ühendkuningriigi vahelised liinid. Samuti tegi Cyprus Airways kuni 2013. aasta keskpaigani riigisiseseid lende Kreeka turul. Ka teatavad Lähis-Ida liinid on olnud Cyprus Airwaysi jaoks tavapärane turg.

| (17) | Juhtivad Euroopa lennuettevõtjad on tegutsenud tavaliselt samadel turgudel kui Cyprus Airways. Mõnda Küprosele suunduvat liini teenindatakse siiski vaid hooajapõhiselt. Hiljuti tuli Cyprus Airwaysil rinda pista ka konkurentsiga, mida pakuvad odavlennuettevõtjad, kes vahetevahel käitavad oma lende Küprosel asuvast baasist. |
| --- | --- |

(17)

Juhtivad Euroopa lennuettevõtjad on tegutsenud tavaliselt samadel turgudel kui Cyprus Airways. Mõnda Küprosele suunduvat liini teenindatakse siiski vaid hooajapõhiselt. Hiljuti tuli Cyprus Airwaysil rinda pista ka konkurentsiga, mida pakuvad odavlennuettevõtjad, kes vahetevahel käitavad oma lende Küprosel asuvast baasist.

| (18) | Küprose majandusel on tulnud silmitsi seista raskustega – seda näitab SKP vähenemine alates 2009. aastast ning eelarvepuudujäägi ja tööpuuduse suurenemine. Rahastamistingimuste halvenemise tõttu on Küpros saanud euroala liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) rahalist toetust. |
| --- | --- |

(18)

Küprose majandusel on tulnud silmitsi seista raskustega – seda näitab SKP vähenemine alates 2009. aastast ning eelarvepuudujäägi ja tööpuuduse suurenemine. Rahastamistingimuste halvenemise tõttu on Küpros saanud euroala liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) rahalist toetust.

| (19) | Küprose, ent ka teiste Euroopa riikide majanduslanguse tõttu on vähenenud Küprosele saabuvate ja Küproselt lahkuvate reisijate arv. Märkimisväärselt on langenud ka keskmine piletihind. Küprose turu tulevik sõltub majanduse elavnemisest Euroopas, kuid ka kohaliku majanduse olukorrast. |
| --- | --- |

(19)

Küprose, ent ka teiste Euroopa riikide majanduslanguse tõttu on vähenenud Küprosele saabuvate ja Küproselt lahkuvate reisijate arv. Märkimisväärselt on langenud ka keskmine piletihind. Küprose turu tulevik sõltub majanduse elavnemisest Euroopas, kuid ka kohaliku majanduse olukorrast.

3.   ABIMEETMETE KIRJELDUS

3.1.   ABISAAJA

| (20) | Cyprus Airways loodi 1947. aastal ning selle põhitegevus on reisijate ja kauba lennutransport ning muude lennundusega seotud teenuste pakkumine. Ettevõtja on noteeritud Küprose börsil. Alates 2013. aasta algusest, st pärast aktsiakapitali suurendamist (mida on käsitletud mõlema ametliku uurimismenetluse käigus), on ettevõtja põhiaktsionär Küprose riik, kelle osalus on 93,67 % (ülejäänud aktsiad kuuluvad erainvestoritele). |
| --- | --- |

(20)

Cyprus Airways loodi 1947. aastal ning selle põhitegevus on reisijate ja kauba lennutransport ning muude lennundusega seotud teenuste pakkumine. Ettevõtja on noteeritud Küprose börsil. Alates 2013. aasta algusest, st pärast aktsiakapitali suurendamist (mida on käsitletud mõlema ametliku uurimismenetluse käigus), on ettevõtja põhiaktsionär Küprose riik, kelle osalus on 93,67 % (ülejäänud aktsiad kuuluvad erainvestoritele).

| (21) | 2013. aasta lõpus tegi Cyprus Airways regulaarlende ligikaudu 15 sihtkohta, ettevõtjal oli kuuest lennukist (Airbus A320) koosnev lennukipark ja ligikaudu 600 töötajat. Seepärast liigitus Cyprus Airways suurettevõtjaks (5). |
| --- | --- |

(21)

2013. aasta lõpus tegi Cyprus Airways regulaarlende ligikaudu 15 sihtkohta, ettevõtjal oli kuuest lennukist (Airbus A320) koosnev lennukipark ja ligikaudu 600 töötajat. Seepärast liigitus Cyprus Airways suurettevõtjaks (5).

| (22) | 2005. aastal sai Cyprus Airways 30 miljonit Küprose naela (ligikaudu 51 miljonit eurot) päästmisabi ning 2007. aastal rakendati ettevõtja suhtes mitmesuguseid ümberkorraldusmeetmeid, milleks olid eelkõige i) laenud kogusummas 55 miljonit Küprose naela (ligikaudu 96 miljonit eurot), millest 45 miljoni Küprose naela (ligikaudu 78 miljoni euro) suurune laen oli tagatud riigigarantiiga, ning ii) kapitali suurendamine 14 miljoni Küprose naela (ligikaudu 24 miljoni euro) võrra, millesse kaasati võrdsetel tingimustel avaliku ja erasektori aktsionäre. Komisjon kiitis need meetmed, mis hõlmasid ka ümberkorralduskava (edaspidi „2007. aasta ümberkorralduskava”), heaks kui siseturuga kokkusobiva, ümberkorralduseks antud riigiabi (6). |
| --- | --- |

(22)

2005. aastal sai Cyprus Airways 30 miljonit Küprose naela (ligikaudu 51 miljonit eurot) päästmisabi ning 2007. aastal rakendati ettevõtja suhtes mitmesuguseid ümberkorraldusmeetmeid, milleks olid eelkõige i) laenud kogusummas 55 miljonit Küprose naela (ligikaudu 96 miljonit eurot), millest 45 miljoni Küprose naela (ligikaudu 78 miljoni euro) suurune laen oli tagatud riigigarantiiga, ning ii) kapitali suurendamine 14 miljoni Küprose naela (ligikaudu 24 miljoni euro) võrra, millesse kaasati võrdsetel tingimustel avaliku ja erasektori aktsionäre. Komisjon kiitis need meetmed, mis hõlmasid ka ümberkorralduskava (edaspidi „2007. aasta ümberkorralduskava”), heaks kui siseturuga kokkusobiva, ümberkorralduseks antud riigiabi (6).

| (23) | Cyprus Airways saab iga-aastast hüvitist kahju eest, mida Küprose õhusõidukid kannavad Türgi kehtestatud ülelennukeelu tõttu. Hüvitis tugineb abikavale, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktile b. Abikava alusel saavad abi Küprosel registreeritud lennuettevõtjad (7). |
| --- | --- |

(23)

Cyprus Airways saab iga-aastast hüvitist kahju eest, mida Küprose õhusõidukid kannavad Türgi kehtestatud ülelennukeelu tõttu. Hüvitis tugineb abikavale, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktile b. Abikava alusel saavad abi Küprosel registreeritud lennuettevõtjad (7).

3.2.   MEETMETE KIRJELDUS

3.2.1.   Esimene ametlik uurimismenetlus

| (24) | Komisjon algatas 6. märtsil 2013 ametliku uurimismenetluse seoses järgmiste meetmetega. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon algatas 6. märtsil 2013 ametliku uurimismenetluse seoses järgmiste meetmetega.

| (25) | 2012. aasta septembrist kuni detsembrini eraldas riik Cyprus Airwaysile 31,33 miljonit eurot ettemaksetena aktsiakapitali kavandatavaks suurendamiseks kokku 45 miljoni euro võrra. Summa maksti välja mitmes osas. |
| --- | --- |

(25)

2012. aasta septembrist kuni detsembrini eraldas riik Cyprus Airwaysile 31,33 miljonit eurot ettemaksetena aktsiakapitali kavandatavaks suurendamiseks kokku 45 miljoni euro võrra. Summa maksti välja mitmes osas.

| (26) | 2012. aasta novembris edastati komisjonile uus äriplaan (edaspidi „tervendamiskava”). Kõnealuse tervendamiskava kohaselt pidid Cyprus Airwaysis viie aasta jooksul toimuma muudatused, mis põhinenuksid kapitali suurendamisel, kulu- ja tootlikkusnäitajate parandamisel, uutel investeeringutel ja ettevõtja ümberkorraldamisel „valikupõhiseid teenuseid pakkuvaks ühe klassi lende korraldavaks lennuettevõtjaks”. Tervendamiskavas prognoositi väikest kasumlikkust juba alates selle elluviimise teisest aastast. Kavale pidid andma oma heakskiidu praegused aktsionärid, kes oleksid osalenud kava rakendamiseks vajalikus kapitali suurendamises. Seda tervendamiskava ei ole aga ellu viidud. |
| --- | --- |

(26)

2012. aasta novembris edastati komisjonile uus äriplaan (edaspidi „tervendamiskava”). Kõnealuse tervendamiskava kohaselt pidid Cyprus Airwaysis viie aasta jooksul toimuma muudatused, mis põhinenuksid kapitali suurendamisel, kulu- ja tootlikkusnäitajate parandamisel, uutel investeeringutel ja ettevõtja ümberkorraldamisel „valikupõhiseid teenuseid pakkuvaks ühe klassi lende korraldavaks lennuettevõtjaks”. Tervendamiskavas prognoositi väikest kasumlikkust juba alates selle elluviimise teisest aastast. Kavale pidid andma oma heakskiidu praegused aktsionärid, kes oleksid osalenud kava rakendamiseks vajalikus kapitali suurendamises. Seda tervendamiskava ei ole aga ellu viidud.

| (27) | Esimese meetme kohaldamisel väitsid Küprose ametiasutused, et riik toimis turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, et kaitsta oma vara seni, kuni tervendamiskava rakendamine on lõpule viidud ja kõik aktsionärid on andnud oma panuse kapitali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Esimese meetme kohaldamisel väitsid Küprose ametiasutused, et riik toimis turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, et kaitsta oma vara seni, kuni tervendamiskava rakendamine on lõpule viidud ja kõik aktsionärid on andnud oma panuse kapitali suurendamiseks.

| (28) | Peale selle eeldasid Küprose ametiasutused, et kapitali suurendamise lõpuleviimiseks annavad eraaktsionärid proportsionaalselt oma osalusega veel 13,67 miljonit eurot. Eraaktsionäridelt saadi aga vaid 1 06  000 eurot, nii et ettevõtja aktsiakapitali suurendati üksnes 31,4 miljoni euro võrra. Selle tulemusena kasvas riigi osalus Cyprus Airwaysis 69,62 %-lt 93,67 %-le. |
| --- | --- |

(28)

Peale selle eeldasid Küprose ametiasutused, et kapitali suurendamise lõpuleviimiseks annavad eraaktsionärid proportsionaalselt oma osalusega veel 13,67 miljonit eurot. Eraaktsionäridelt saadi aga vaid 1 06  000 eurot, nii et ettevõtja aktsiakapitali suurendati üksnes 31,4 miljoni euro võrra. Selle tulemusena kasvas riigi osalus Cyprus Airwaysis 69,62 %-lt 93,67 %-le.

3.2.1.2.   2. meede: päästmisabi

| (29) | 13. detsembril 2012 teatasid Küprose ametiasutused 73 miljoni euro suuruse päästmisabi andmisest Cyprus Airwaysile. Teatises väitsid Küprose ametiasutused, et see summa kajastas Cyprus Airwaysi kuue kuu rahavoovajadusi (st 30. juunini 2013). Päästmisabi oleks antud valitsuse laenuna, mille intress on 1,76 % ja mis oleks tulnud tagasi maksta 30. juuniks 2013. |
| --- | --- |

(29)

13. detsembril 2012 teatasid Küprose ametiasutused 73 miljoni euro suuruse päästmisabi andmisest Cyprus Airwaysile. Teatises väitsid Küprose ametiasutused, et see summa kajastas Cyprus Airwaysi kuue kuu rahavoovajadusi (st 30. juunini 2013). Päästmisabi oleks antud valitsuse laenuna, mille intress on 1,76 % ja mis oleks tulnud tagasi maksta 30. juuniks 2013.

| (30) | Küprose ametiasutuste väitel oli 73 miljoni euro suurusest päästmisabist 16,3 miljonit eurot Cyprus Airwaysile esimese meetme raames juba välja makstud. Komisjon märkis 6. märtsi 2013. aasta otsuses, et Küprose ametiasutused teatasid päästmisabi andmisest laenu kujul, 16,3 miljoni euro suurune makse aga moodustab osa kapitali suurendamisest. |
| --- | --- |

(30)

Küprose ametiasutuste väitel oli 73 miljoni euro suurusest päästmisabist 16,3 miljonit eurot Cyprus Airwaysile esimese meetme raames juba välja makstud. Komisjon märkis 6. märtsi 2013. aasta otsuses, et Küprose ametiasutused teatasid päästmisabi andmisest laenu kujul, 16,3 miljoni euro suurune makse aga moodustab osa kapitali suurendamisest.

| (31) | Küprose ametiasutuste sõnul oli päästmisabi vajalik Cyprus Airwaysi lühiajaliseks toetamiseks. Nad tunnistasid, et olid andnud 2007. aastal ümberkorraldusabi, kuid selgitasid, et vahepeal ilmnes erandlikke asjaolusid, mis muutsid täielikult 2007. aasta ümberkorralduskava algset rakendamist ja kahjustasid ettevõtja pikaajalist elujõulisust. Need asjaolud olid seotud finantsolukorraga Küprosel ja Kreekas – kahel peamisel turul, kus Cyprus Airways tegutseb – ning ebastabiilse poliitilise olukorraga Lähis-Idas, Türgi poolt Küprose õhusõidukitele kehtestatud ülelennukeelu mõjuga, uue, madalaid piletihindu pakkuva ja väidetavalt riikliku kava alusel subsideeritava konkurendi turuletulekuga ja Cyprus Airwaysi alakapitaliseeritusega. |
| --- | --- |

(31)

Küprose ametiasutuste sõnul oli päästmisabi vajalik Cyprus Airwaysi lühiajaliseks toetamiseks. Nad tunnistasid, et olid andnud 2007. aastal ümberkorraldusabi, kuid selgitasid, et vahepeal ilmnes erandlikke asjaolusid, mis muutsid täielikult 2007. aasta ümberkorralduskava algset rakendamist ja kahjustasid ettevõtja pikaajalist elujõulisust. Need asjaolud olid seotud finantsolukorraga Küprosel ja Kreekas – kahel peamisel turul, kus Cyprus Airways tegutseb – ning ebastabiilse poliitilise olukorraga Lähis-Idas, Türgi poolt Küprose õhusõidukitele kehtestatud ülelennukeelu mõjuga, uue, madalaid piletihindu pakkuva ja väidetavalt riikliku kava alusel subsideeritava konkurendi turuletulekuga ja Cyprus Airwaysi alakapitaliseeritusega.

3.2.1.3.   3. meede: vabatahtlik hüvitis

| (32) | Vastavalt 13. detsembri 2012. aasta teatisele otsustas Küprose ministrite nõukogu maksta 4. detsembril 2012 lennuettevõtja ümberkorraldamise käigus koondatud Cyprus Airwaysi töötajatele vabatahtlikku hüvitist. Selle otsuse kohaselt oli vabatahtliku hüvitise maksmisel tingimuseks see, et i) hüvitis vastab riigiabi eeskirjadele, ii) ettevõtja ametiühingud kiidavad uue äriplaani (tervendamiskava) heaks ja iii) hüvitis ei ole suurem kui 50 % tavapärasest hüvitisest, mida maksab koondatud töötajatele Küprose koondatud töötajate fond. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt 13. detsembri 2012. aasta teatisele otsustas Küprose ministrite nõukogu maksta 4. detsembril 2012 lennuettevõtja ümberkorraldamise käigus koondatud Cyprus Airwaysi töötajatele vabatahtlikku hüvitist. Selle otsuse kohaselt oli vabatahtliku hüvitise maksmisel tingimuseks see, et i) hüvitis vastab riigiabi eeskirjadele, ii) ettevõtja ametiühingud kiidavad uue äriplaani (tervendamiskava) heaks ja iii) hüvitis ei ole suurem kui 50 % tavapärasest hüvitisest, mida maksab koondatud töötajatele Küprose koondatud töötajate fond.

3.2.2.   Teine ametlik uurimismenetlus

| (33) | Komisjon algatas 4. veebruaril 2014 ametliku uurimismenetluse seoses järgmiste meetmetega. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon algatas 4. veebruaril 2014 ametliku uurimismenetluse seoses järgmiste meetmetega.

3.2.2.1.   4. meede: ümberkorraldusabi

| (34) | 23. oktoobril 2013 teatasid Küprose ametiasutused 102,9 miljoni euro suuruse ümberkorraldusabi andmisest Cyprus Airwaysile ja uuest ümberkorralduskavast (2013. aasta ümberkorralduskava), mis ei ole seotud ülalpool põhjenduses 26 nimetatud tervendamiskavaga. Ümberkorraldusabi hõlmas järgmist:






  a) | riigipoolne aktsiakapitali suurendamine 31,33 miljoni euro võrra, mida tehti juba 2012. aastal (1. meede); |
| --- | --- | --- |

(34)

23. oktoobril 2013 teatasid Küprose ametiasutused 102,9 miljoni euro suuruse ümberkorraldusabi andmisest Cyprus Airwaysile ja uuest ümberkorralduskavast (2013. aasta ümberkorralduskava), mis ei ole seotud ülalpool põhjenduses 26 nimetatud tervendamiskavaga. Ümberkorraldusabi hõlmas järgmist:

a)

riigipoolne aktsiakapitali suurendamine 31,33 miljoni euro võrra, mida tehti juba 2012. aastal (1. meede);

| b) | päästmisabina antav laen kogusummas 34,5 miljonit eurot, mille Cyprus Airways oli juba saanud (2. meede). Cyprus Airways ei maksa saadud summat tagasi ja sellekohane võlg konverteeritakse omakapitaliks; |
| --- | --- |

b)

päästmisabina antav laen kogusummas 34,5 miljonit eurot, mille Cyprus Airways oli juba saanud (2. meede). Cyprus Airways ei maksa saadud summat tagasi ja sellekohane võlg konverteeritakse omakapitaliks;

| c) | 2007. aastal oli Küprose riik andnud heakskiidetud ümberkorralduspaketi osana garantii 45 miljoni Küprose naela (ligikaudu 78 miljoni euro) suurusele laenule, mille Cyprus Airways võttis Kreeka pangalt (vt põhjendus 22 ülalpool). Cyprus Airways oli seda laenu kaks korda aastas tehtud maksetega korrapäraselt tagasi maksnud ja 2013. aasta augustis oli jäänud tasuda veel 28,5 miljonit eurot. Ümberkorralduskava alusel ei maksa ettevõtja seni tasumata summat Kreeka pangale tagasi. Seepärast küsitakse riigigarantiid, millega Cyprus Airwaysil tekib riigi ees uus võlg, sest riigil tuleb laen tagasi maksta. Seejärel konverteerib riik selle 28,5 miljoni euro suuruse võla Cyprus Airwaysi omakapitaliks; |
| --- | --- |

c)

2007. aastal oli Küprose riik andnud heakskiidetud ümberkorralduspaketi osana garantii 45 miljoni Küprose naela (ligikaudu 78 miljoni euro) suurusele laenule, mille Cyprus Airways võttis Kreeka pangalt (vt põhjendus 22 ülalpool). Cyprus Airways oli seda laenu kaks korda aastas tehtud maksetega korrapäraselt tagasi maksnud ja 2013. aasta augustis oli jäänud tasuda veel 28,5 miljonit eurot. Ümberkorralduskava alusel ei maksa ettevõtja seni tasumata summat Kreeka pangale tagasi. Seepärast küsitakse riigigarantiid, millega Cyprus Airwaysil tekib riigi ees uus võlg, sest riigil tuleb laen tagasi maksta. Seejärel konverteerib riik selle 28,5 miljoni euro suuruse võla Cyprus Airwaysi omakapitaliks;

| d) | Cyprus Airwaysi vastastikuse abistamise fond, mis on ette nähtud Küprosel tegutsevate töötajate (v.a piloodid) jaoks, on määratud väljamaksega skeem, mille vahendid kogunevad töötajate ja Cyprus Airwaysi maksetest. Kogu töötajate lepinguliste volituste põhjal vastastikuse abistamise fondi eraldatav summa (nn ostujõud) on lõppkokkuvõttes ettevõtja käsutuses. Ettevõtja seisab hea ka vastastikuse abistamise fondi ostujõu eest. Kasinate investeeringute tõttu on vastastikuse abistamise fondis tekkinud suur puudujääk, mis oli 1. jaanuari 2013. aasta seisuga Cyprus Airwaysi tegevuse jätkumise korral 12 miljonit eurot ja mittejätkumise korral 14,9 miljonit eurot. Küprose riik katab ümberkorraldusabi andmise raames vastastikuse abistamise fondi puudujäägist ettevõtja tegevuse jätkumise korral 8,6 miljonit eurot, ülejäänud summa kaetakse kinnisvaratehingutega (tulu ettevõtja Nikosias asuva vara müügist ja ettevõtja Ateenas asuva vara üleandmine vastastikuse abistamise fondile). |
| --- | --- |

d)

Cyprus Airwaysi vastastikuse abistamise fond, mis on ette nähtud Küprosel tegutsevate töötajate (v.a piloodid) jaoks, on määratud väljamaksega skeem, mille vahendid kogunevad töötajate ja Cyprus Airwaysi maksetest. Kogu töötajate lepinguliste volituste põhjal vastastikuse abistamise fondi eraldatav summa (nn ostujõud) on lõppkokkuvõttes ettevõtja käsutuses. Ettevõtja seisab hea ka vastastikuse abistamise fondi ostujõu eest. Kasinate investeeringute tõttu on vastastikuse abistamise fondis tekkinud suur puudujääk, mis oli 1. jaanuari 2013. aasta seisuga Cyprus Airwaysi tegevuse jätkumise korral 12 miljonit eurot ja mittejätkumise korral 14,9 miljonit eurot. Küprose riik katab ümberkorraldusabi andmise raames vastastikuse abistamise fondi puudujäägist ettevõtja tegevuse jätkumise korral 8,6 miljonit eurot, ülejäänud summa kaetakse kinnisvaratehingutega (tulu ettevõtja Nikosias asuva vara müügist ja ettevõtja Ateenas asuva vara üleandmine vastastikuse abistamise fondile).

| (35) | Punktides a ja b nimetatud ümberkorraldusabi osad vastavad 1. ja 2. meetmele, millest teavitati hiljem ümberkorraldusabi andmise raames Cyprus Airwaysi. |
| --- | --- |

(35)

Punktides a ja b nimetatud ümberkorraldusabi osad vastavad 1. ja 2. meetmele, millest teavitati hiljem ümberkorraldusabi andmise raames Cyprus Airwaysi.

| (36) | 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti lisaks ette võimalik riigilt saadav 10 miljoni euro suurune lühiajaline laen, mis antakse Küprose ametiasutuste sõnul turutingimustel. Selle laenu väljamaksmise kuupäev ja tingimused ei olnud aga selged ning see laen ei sisaldu 102,9 miljoni euro suuruses kogusummas. |
| --- | --- |

(36)

2013. aasta ümberkorralduskavas nähti lisaks ette võimalik riigilt saadav 10 miljoni euro suurune lühiajaline laen, mis antakse Küprose ametiasutuste sõnul turutingimustel. Selle laenu väljamaksmise kuupäev ja tingimused ei olnud aga selged ning see laen ei sisaldu 102,9 miljoni euro suuruses kogusummas.

| (37) | Küprose ametiasutused selgitasid, et 2007. aasta ümberkorralduskava viidi algul ellu plaanipäraselt. 2009. aastal hakkasid aga ettevõtja tulud liidu, eeskätt Kreeka ja Küprose finantskriisi tulemusel vähenema. Muud ettevõtjale uusi raskusi põhjustanud tegurid olid Türgi ülelennukeeld, mis ei lase Cyprus Airwaysil jõuda konkurentsivõimelise lennuajaga võimalikele turgudele, näiteks Venemaale, Armeeniasse ja Ukrainasse, Lähis-Ida rahutused ning Küprosel baseeruvate odavlennuettevõtjatest konkurentide tegevus. |
| --- | --- |

(37)

Küprose ametiasutused selgitasid, et 2007. aasta ümberkorralduskava viidi algul ellu plaanipäraselt. 2009. aastal hakkasid aga ettevõtja tulud liidu, eeskätt Kreeka ja Küprose finantskriisi tulemusel vähenema. Muud ettevõtjale uusi raskusi põhjustanud tegurid olid Türgi ülelennukeeld, mis ei lase Cyprus Airwaysil jõuda konkurentsivõimelise lennuajaga võimalikele turgudele, näiteks Venemaale, Armeeniasse ja Ukrainasse, Lähis-Ida rahutused ning Küprosel baseeruvate odavlennuettevõtjatest konkurentide tegevus.

3.2.2.2.   2013. aasta ümberkorralduskava

| (38) | 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ümberkorralduseks ette aeg 2012. aasta aprillist (esimene varade müük seoses ettevõtja omapanusega oma ümberkorralduskuludesse) 2017. aasta lõpuni. Eesmärk oli taastada alates 2014. eelarveaastast Cyprus Airwaysi kasumlikkus. Küprose ametiasutused selgitasid siiski, et 2013. aasta ümberkorralduskavas ei käsitletud ettevõtja peamist ärimudelit. Ettevõtja on juba võtnud mõned 2013. aasta ümberkorralduskavas ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

(38)

2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ümberkorralduseks ette aeg 2012. aasta aprillist (esimene varade müük seoses ettevõtja omapanusega oma ümberkorralduskuludesse) 2017. aasta lõpuni. Eesmärk oli taastada alates 2014. eelarveaastast Cyprus Airwaysi kasumlikkus. Küprose ametiasutused selgitasid siiski, et 2013. aasta ümberkorralduskavas ei käsitletud ettevõtja peamist ärimudelit. Ettevõtja on juba võtnud mõned 2013. aasta ümberkorralduskavas ette nähtud meetmed.

Lennukipargi ja tegevuse ümberkorraldamine

| (39) | 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ette lennukipargi vähendamine kuue lennukini (2012. aasta aprilli alguse 13 lennukilt). See saavutati 10. detsembriks 2013 kahe Cyprus Airwaysile kuulunud lennuki müügiga 2012. aasta aprillis ja veel viie lennuki liisingulepingute lõppemisega. Allesjäänud kuuest lennukist jäävad kasutusse viis lennukit, mille Cyprus Airways on liisinud, ja üht ettevõtjale kuuluvat lennukit hoitakse tagavaraks. |
| --- | --- |

(39)

2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ette lennukipargi vähendamine kuue lennukini (2012. aasta aprilli alguse 13 lennukilt). See saavutati 10. detsembriks 2013 kahe Cyprus Airwaysile kuulunud lennuki müügiga 2012. aasta aprillis ja veel viie lennuki liisingulepingute lõppemisega. Allesjäänud kuuest lennukist jäävad kasutusse viis lennukit, mille Cyprus Airways on liisinud, ja üht ettevõtjale kuuluvat lennukit hoitakse tagavaraks.

| (40) | Lennukipargi vähenemine väljendub lennuliinide arvu kahanemises 13-le. Alates 2012. aasta aprillist olid suletud juba liinid LCA-ATH-SKG-LCA, LCA-ATH-HER-LCA, LCA-ATH-RHO-LCA ja LCA-LED (8). Kavas oli sulgeda ka liinid LCA-HER-RHO-LCA, LCA-SKG-HER-LCA, LCA-SKG-RHO-LCA, LCA-FCO, LCA-VIE ja LCA-LHR, mis asendatakse liiniga LCA-STN (9). Lisaks vähendab ettevõtja sagedust kolmel liinil: LCA-LON, LCA-SKG ja LCA-HER (10). Liinid LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER, LCA-AMS, LCA-CDG, LCA-SVO, LCA-SOF, LCA-FRA, LCA-MUC, LCA-ZRH, LCA-TLV, LCA-BEY ja LCA-STN (11) oli kavas alles jätta. Küprose ametiasutuste sõnul plaaniti 2013. aasta ümberkorralduskavas seega vähendada istekohtkilomeetrites (12) väljenduvat veomahtu võrreldes 2012. aastaga 35 %. |
| --- | --- |

(40)

Lennukipargi vähenemine väljendub lennuliinide arvu kahanemises 13-le. Alates 2012. aasta aprillist olid suletud juba liinid LCA-ATH-SKG-LCA, LCA-ATH-HER-LCA, LCA-ATH-RHO-LCA ja LCA-LED (8). Kavas oli sulgeda ka liinid LCA-HER-RHO-LCA, LCA-SKG-HER-LCA, LCA-SKG-RHO-LCA, LCA-FCO, LCA-VIE ja LCA-LHR, mis asendatakse liiniga LCA-STN (9). Lisaks vähendab ettevõtja sagedust kolmel liinil: LCA-LON, LCA-SKG ja LCA-HER (10). Liinid LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER, LCA-AMS, LCA-CDG, LCA-SVO, LCA-SOF, LCA-FRA, LCA-MUC, LCA-ZRH, LCA-TLV, LCA-BEY ja LCA-STN (11) oli kavas alles jätta. Küprose ametiasutuste sõnul plaaniti 2013. aasta ümberkorralduskavas seega vähendada istekohtkilomeetrites (12) väljenduvat veomahtu võrreldes 2012. aastaga 35 %.

| (41) | Kavas nähti ette lennuaegade parem jagamine, et kasutada lennukiparki võimalikult palju. Londonisse suunduva lennuliini puhul, mida peetakse tema atraktiivsuse tõttu strateegiliseks, vahetati Heathrow’ lennujaam Stanstedi lennujaama vastu. |
| --- | --- |

(41)

Kavas nähti ette lennuaegade parem jagamine, et kasutada lennukiparki võimalikult palju. Londonisse suunduva lennuliini puhul, mida peetakse tema atraktiivsuse tõttu strateegiliseks, vahetati Heathrow’ lennujaam Stanstedi lennujaama vastu.

Kulude vähendamise meetmed

| (42) | 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti põhistsenaariumina ette otseste kulude vähendamine 2014. eelarveaasta lõpuks kokku 45,7 miljoni euro võrra. Sellest summast 16,2 miljonit eurot tuleneb veomahu kahanemisest, mille hulka kuuluvad osaliselt sellega kaasneval töötajate koondamisel ja palkade vähendamisel vabanevad summad, ülejäänud 29,5 miljonit on lisakokkuhoiu tulemus. Kokkuhoiu põhikomponendid on töötajate koondamine (17,6 miljonit eurot), muude tööjõukulude vähenemine (4,5 miljonit eurot), kütusekulu kahandamine (tänu ühtsele lennukipargile, mis koosneb kohandatud istekohtade arvuga Airbus A320 tüüpi lennukitest – 12,5 miljonit eurot), säästmine reisijakulude pealt (nt toitlustamise lõpetamine turistiklassis – 5,5 miljonit eurot), LCA lennujaama maapealse teeninduse tasude vähendamine ja läbivaatamine (4,2 miljonit eurot), lennujaama- ja marsruuditasude vähendamine ja läbivaatamine (3,3 miljonit eurot), lennukite liisimiskulude kadumine (4,5 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(42)

2013. aasta ümberkorralduskavas nähti põhistsenaariumina ette otseste kulude vähendamine 2014. eelarveaasta lõpuks kokku 45,7 miljoni euro võrra. Sellest summast 16,2 miljonit eurot tuleneb veomahu kahanemisest, mille hulka kuuluvad osaliselt sellega kaasneval töötajate koondamisel ja palkade vähendamisel vabanevad summad, ülejäänud 29,5 miljonit on lisakokkuhoiu tulemus. Kokkuhoiu põhikomponendid on töötajate koondamine (17,6 miljonit eurot), muude tööjõukulude vähenemine (4,5 miljonit eurot), kütusekulu kahandamine (tänu ühtsele lennukipargile, mis koosneb kohandatud istekohtade arvuga Airbus A320 tüüpi lennukitest – 12,5 miljonit eurot), säästmine reisijakulude pealt (nt toitlustamise lõpetamine turistiklassis – 5,5 miljonit eurot), LCA lennujaama maapealse teeninduse tasude vähendamine ja läbivaatamine (4,2 miljonit eurot), lennujaama- ja marsruuditasude vähendamine ja läbivaatamine (3,3 miljonit eurot), lennukite liisimiskulude kadumine (4,5 miljonit eurot).

| (43) | Lennukipargi suuruse ja lennuliinide arvu vähendamise kõrval olid 2014. aasta jaanuariks ellu viidud järgmised meetmed: toitlustamise lõpetamine turistiklassis, LCA lennujaama maapealse teeninduse tasude läbivaatamine, mis tõi kaasa 1,2 miljonit eurot kokkuhoidu (2013. aasta ümberkorralduskavas prognoositi kokkuhoiuks 0,6 miljonit eurot), ning palkade ja vastastikuse abistamise fondi maksete vähendamine 10 %. LCA lennujaama maandumis- ja parkimistasude vähenemist ei ole lähitulevikus siiski oodata, sest käimas on vaidlused muude tasude üle, mis ei võimalda maandumis- ja parkimistasusid praeguses etapis läbi vaadata. |
| --- | --- |

(43)

Lennukipargi suuruse ja lennuliinide arvu vähendamise kõrval olid 2014. aasta jaanuariks ellu viidud järgmised meetmed: toitlustamise lõpetamine turistiklassis, LCA lennujaama maapealse teeninduse tasude läbivaatamine, mis tõi kaasa 1,2 miljonit eurot kokkuhoidu (2013. aasta ümberkorralduskavas prognoositi kokkuhoiuks 0,6 miljonit eurot), ning palkade ja vastastikuse abistamise fondi maksete vähendamine 10 %. LCA lennujaama maandumis- ja parkimistasude vähenemist ei ole lähitulevikus siiski oodata, sest käimas on vaidlused muude tasude üle, mis ei võimalda maandumis- ja parkimistasusid praeguses etapis läbi vaadata.

| (44) | Töötajate koondamise tõttu vähenes nende arv 2011. aasta detsembri 1037-lt 2014. aasta jaanuariks 650-le ning kokku näib olevat lepitud veel 321 töötaja koondamises, kuid sellega ei ole veel algust tehtud. Küprose ametiasutused selgitasid, et vabatahtlikku hüvitist nende koondamiste puhul ei antud. |
| --- | --- |

(44)

Töötajate koondamise tõttu vähenes nende arv 2011. aasta detsembri 1037-lt 2014. aasta jaanuariks 650-le ning kokku näib olevat lepitud veel 321 töötaja koondamises, kuid sellega ei ole veel algust tehtud. Küprose ametiasutused selgitasid, et vabatahtlikku hüvitist nende koondamiste puhul ei antud.

Tuludega seotud algatused

| (45) | Mis puudutab uusi tuludega seotud algatusi, siis 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti põhistsenaariumis ette piletihindade tõstmine alates 2015. aastast 2–3 % aastas. Pessimistliku stsenaariumina prognoositi 2013. aasta ümberkorralduskavas, et tulud vähenevad 2014. aastal 1 % ja pärast 2015. aastat need ei suurene. Peale selle viidati kavas lisatulule, mis saadakse reisijatele lisateenuste pakkumisega, kuid ühtki summat ei nimetatud. |
| --- | --- |

(45)

Mis puudutab uusi tuludega seotud algatusi, siis 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti põhistsenaariumis ette piletihindade tõstmine alates 2015. aastast 2–3 % aastas. Pessimistliku stsenaariumina prognoositi 2013. aasta ümberkorralduskavas, et tulud vähenevad 2014. aastal 1 % ja pärast 2015. aastat need ei suurene. Peale selle viidati kavas lisatulule, mis saadakse reisijatele lisateenuste pakkumisega, kuid ühtki summat ei nimetatud.

Elujõulisuse taastamise eeldused

| (46) | 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ette ettevõtja elujõulisuse taastamine alates 2014. aastast. Kavas peeti põhistsenaariumi rakendumise korral võimalikuks allpool esitatud finantstulemusi, eeldusel et finantsalane ümberkorraldamine (4. meetme alusel) viiakse lõpule enne 2013. aasta lõppu.

  Tabel 1


  Kavandatav kasum ja kahjum (põhistsenaarium, miljonites eurodes) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud | 168,1 | 108,2 | 109,6 | 111,7 | 113,1 |
| Ärikasum | (18,8) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Maksustamiseelne puhaskasum | (18,9) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Ärikasum % | (24,9) % | 0,4 % | 1,9 % | 4,1 % | 5,3 % |
| Kapitalireservid | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Kogureservid | (103,1) | (102,7) | (100,5) | (96,0) | (90,0) |
| Omakapital kokku | 1,4 | 1,8 | 4,0 | 8,5 | 14,5 |

(46)

2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ette ettevõtja elujõulisuse taastamine alates 2014. aastast. Kavas peeti põhistsenaariumi rakendumise korral võimalikuks allpool esitatud finantstulemusi, eeldusel et finantsalane ümberkorraldamine (4. meetme alusel) viiakse lõpule enne 2013. aasta lõppu.

Tabel 1

Kavandatav kasum ja kahjum (põhistsenaarium, miljonites eurodes)

2013

2014

2015

2016

2017

Tulud

168,1

108,2

109,6

111,7

113,1

Ärikasum

(18,8)

0,4

2,1

4,6

6,0

Maksustamiseelne puhaskasum

(18,9)

0,4

2,1

4,6

6,0

Ärikasum %

(24,9) %

0,4 %

1,9 %

4,1 %

5,3 %

Kapitalireservid

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Kogureservid

(103,1)

(102,7)

(100,5)

(96,0)

(90,0)

Omakapital kokku

1,4

1,8

4,0

8,5

14,5

| (47) | 2013. aasta ümberkorralduskavas peeti võimalikuks järgmisi kasumlikkuse näitajaid.

  Tabel 2


  Kavandatav kasumlikkus










  (protsentides) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Omakapitali tasuvus | 21,2 | 54,1 | 53,5 | 41,3 |
| Kasutatud kapitali tasuvus | 1,2 | 6,1 | 11,4 | 13,0 |

(47)

2013. aasta ümberkorralduskavas peeti võimalikuks järgmisi kasumlikkuse näitajaid.

Tabel 2

Kavandatav kasumlikkus

(protsentides)

2014

2015

2016

2017

Omakapitali tasuvus

21,2

54,1

53,5

41,3

Kasutatud kapitali tasuvus

1,2

6,1

11,4

13,0

| (48) | Eespool nimetatud ümberkorraldusmeetmete kõrval olid näitajate aluseks järgmised eeldused:






  a) | reisijate arvu ja tulude vähenemine liinivõrgu kahanemise tulemusel; |
| --- | --- | --- |

(48)

Eespool nimetatud ümberkorraldusmeetmete kõrval olid näitajate aluseks järgmised eeldused:

a)

reisijate arvu ja tulude vähenemine liinivõrgu kahanemise tulemusel;

| b) | kütusekulude kokkuhoid kütusekäitlussüsteemi suurema kasutamise tulemusel. Eeldati, et kütuse hind ei muutu; |
| --- | --- |

b)

kütusekulude kokkuhoid kütusekäitlussüsteemi suurema kasutamise tulemusel. Eeldati, et kütuse hind ei muutu;

| c) | kolmandate isikute võla kavandatav ümberkorraldamine, mille tulemusel ei kogune tasutavat intressi ega võeta uusi laene; |
| --- | --- |

c)

kolmandate isikute võla kavandatav ümberkorraldamine, mille tulemusel ei kogune tasutavat intressi ega võeta uusi laene;

| d) | USA dollari ja euro vahetuskursi stabiilsus kuni 2017. aastani; |
| --- | --- |

d)

USA dollari ja euro vahetuskursi stabiilsus kuni 2017. aastani;

| e) | kütuse hinna või USA dollari ja euro vahetuskursiga seotud riskide maandamise tehinguid ei tehta, sest selliste vahendite jaoks ei suudeta anda tagatist. |
| --- | --- |

e)

kütuse hinna või USA dollari ja euro vahetuskursiga seotud riskide maandamise tehinguid ei tehta, sest selliste vahendite jaoks ei suudeta anda tagatist.

| (49) | Kasumlikkuse taga olid peamiselt allesjäänud lennud liinidel LCA-BEY, LCA-TLV, LCA-SOF ja LCA-SVO, mis on ainukesed, mille ärikasum on ümberkorraldusperioodil positiivne. Ülejäänud säilitatud liinide puhaskasum on prognooside kohaselt null või negatiivne. |
| --- | --- |

(49)

Kasumlikkuse taga olid peamiselt allesjäänud lennud liinidel LCA-BEY, LCA-TLV, LCA-SOF ja LCA-SVO, mis on ainukesed, mille ärikasum on ümberkorraldusperioodil positiivne. Ülejäänud säilitatud liinide puhaskasum on prognooside kohaselt null või negatiivne.

| (50) | 2013. aasta ümberkorralduskava sisaldas optimistlikku (parimat) ja pessimistlikku (halvimat) stsenaariumi. Pessimistlikus stsenaariumis kajastus vaid ülalpool põhjenduses 45 kirjeldatud tulude vähendamine ja selle tulemuseks oli (ärikasumi tasandil) 0,3 miljoni euro suurune kahjum 2014. aastal, 0 euro suurune kahjum 2015. aastal ning 0,3 miljoni euro suurune kasum 2016. ja 2017. aastal. |
| --- | --- |

(50)

2013. aasta ümberkorralduskava sisaldas optimistlikku (parimat) ja pessimistlikku (halvimat) stsenaariumi. Pessimistlikus stsenaariumis kajastus vaid ülalpool põhjenduses 45 kirjeldatud tulude vähendamine ja selle tulemuseks oli (ärikasumi tasandil) 0,3 miljoni euro suurune kahjum 2014. aastal, 0 euro suurune kahjum 2015. aastal ning 0,3 miljoni euro suurune kasum 2016. ja 2017. aastal.

| (51) | Kavas tunnistati teatavate elujõulisuse taastamisega seotud riskide olemasolu, ent ei näidatud nende mõju erinevatele, eriti pessimistlikule stsenaariumile. Eelkõige jäeti tähelepanuta:






  a) | makromajanduslikud riskid, iseäranis need, mis on seotud võimaliku naftahinna tõusuga või USA dollari ja euro vahetuskursi muutumisega. Nende kahe riski puhul arvutati kavas 1 % suuruse varieerumise mõjuks vastavalt ligikaudu 3 10  000 eurot ja 4 25  000 eurot aastas; |
| --- | --- | --- |

(51)

Kavas tunnistati teatavate elujõulisuse taastamisega seotud riskide olemasolu, ent ei näidatud nende mõju erinevatele, eriti pessimistlikule stsenaariumile. Eelkõige jäeti tähelepanuta:

a)

makromajanduslikud riskid, iseäranis need, mis on seotud võimaliku naftahinna tõusuga või USA dollari ja euro vahetuskursi muutumisega. Nende kahe riski puhul arvutati kavas 1 % suuruse varieerumise mõjuks vastavalt ligikaudu 3 10  000 eurot ja 4 25  000 eurot aastas;

| b) | konkurentsi tugevnemise risk liinidel Tel Avivi (seoses avatud lennunduspiirkonna vähema riikliku reguleerimise lepinguga, mis suurendab sellel liinil eeldatavasti alates 2015. aastast konkurentsi) ja Moskvasse (Cyprus Airwaysi konkurendi Transaero lendude sageduse eeldatava suurenemise tõttu). Nende riskide võimalikku mõju Cyprus Airwaysi tulevastele tuludele kavas ei esitatud. |
| --- | --- |

b)

konkurentsi tugevnemise risk liinidel Tel Avivi (seoses avatud lennunduspiirkonna vähema riikliku reguleerimise lepinguga, mis suurendab sellel liinil eeldatavasti alates 2015. aastast konkurentsi) ja Moskvasse (Cyprus Airwaysi konkurendi Transaero lendude sageduse eeldatava suurenemise tõttu). Nende riskide võimalikku mõju Cyprus Airwaysi tulevastele tuludele kavas ei esitatud.

Ümberkorralduskulud ja nende rahastamine

| (52) | Ümberkorralduskulude kogusumma on 147,4 miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt.

  Tabel 3


  Ümberkorralduskulud (miljonites eurodes)







  Kogunenud kahjum | 99,7 |
| --- | --- | --- |
| Muud ümberkorralduskulud (lennukite liisimise kokkulepped, koondamishüvitised jne) | 10,4 |
| Käibekapital | 37,4 |
| Ümberkorralduskulud kokku | 147,4 |

(52)

Ümberkorralduskulude kogusumma on 147,4 miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt.

Tabel 3

Ümberkorralduskulud (miljonites eurodes)

Kogunenud kahjum

99,7

Muud ümberkorralduskulud (lennukite liisimise kokkulepped, koondamishüvitised jne)

10,4

Käibekapital

37,4

Ümberkorralduskulud kokku

147,4

| (53) | 2013. aasta ümberkorralduskavas oli kavandatud ümberkorraldusabi kogusummaks 102,9 miljonit eurot, mis moodustab ümberkorralduskuludest 69,8 %. Ettevõtja panustab ümberkorralduskuludesse (edaspidi „omapanus”), müües ja andes üle varad, mille hinnanguline koguväärtus on 54,46 miljonit eurot. 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ette, et omapanus koosneb järgmistest elementidest.

  Tabel 4


  2013. aasta ümberkorralduskavas ette nähtud soovituslik omapanus | Summa (miljonites eurodes) | Prognoositav lõpuleviimise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Kahe Airbus A319 müük | 22,1 | Viidi lõpule 2012. aasta aprillis |
| LHRi õhtuse teenindusaja müük | 15 | Läbirääkimised on pooleli |
| LHRi hommikuse teenindusaja müük | 10 | 2014. aasta lõpp |
| Varuosade müük | 3,5 | 2,0 miljonit eurot 2013. aastal
  1,1 miljonit eurot 2014. aastal
  0,4 miljonit eurot 2015. aastal |
| Nikosias asuva kinnisvara müük | 3,1 | Viidi lõpule 6. augustil 2013 |
| Ateenas asuva kinnisvara üleandmine vastastikuse abistamise fondile | 0,76 | Üleandmisleping sõlmiti 2013. aasta augustis |
| Soovituslik omapanus kokku | 54,46 | |

(53)

2013. aasta ümberkorralduskavas oli kavandatud ümberkorraldusabi kogusummaks 102,9 miljonit eurot, mis moodustab ümberkorralduskuludest 69,8 %. Ettevõtja panustab ümberkorralduskuludesse (edaspidi „omapanus”), müües ja andes üle varad, mille hinnanguline koguväärtus on 54,46 miljonit eurot. 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ette, et omapanus koosneb järgmistest elementidest.

Tabel 4

2013. aasta ümberkorralduskavas ette nähtud soovituslik omapanus

Summa (miljonites eurodes)

Prognoositav lõpuleviimise kuupäev

Kahe Airbus A319 müük

22,1

Viidi lõpule 2012. aasta aprillis

LHRi õhtuse teenindusaja müük

15

Läbirääkimised on pooleli

LHRi hommikuse teenindusaja müük

10

2014. aasta lõpp

Varuosade müük

3,5

2,0 miljonit eurot 2013. aastal

1,1 miljonit eurot 2014. aastal

0,4 miljonit eurot 2015. aastal

Nikosias asuva kinnisvara müük

3,1

Viidi lõpule 6. augustil 2013

Ateenas asuva kinnisvara üleandmine vastastikuse abistamise fondile

0,76

Üleandmisleping sõlmiti 2013. aasta augustis

Soovituslik omapanus kokku

54,46

| (54) | Lõpule viidud müügitehingute kohta (kaks Airbus A319, kinnisvara Nikosias) esitasid Küprose ametiasutused müügilepingud, mis kinnitasid 2013. aasta ümberkorralduskavas prognoositud summasid. Seoses lõpule viimata müügitehingutega edastasid Küprose ametiasutused valdkonnas pädevate ettevõtjate korraldatud uuringud, mille käigus hinnati kahe LHRi teenindusaja ja Ateenas asuva kinnisvara väärtust. |
| --- | --- |

(54)

Lõpule viidud müügitehingute kohta (kaks Airbus A319, kinnisvara Nikosias) esitasid Küprose ametiasutused müügilepingud, mis kinnitasid 2013. aasta ümberkorralduskavas prognoositud summasid. Seoses lõpule viimata müügitehingutega edastasid Küprose ametiasutused valdkonnas pädevate ettevõtjate korraldatud uuringud, mille käigus hinnati kahe LHRi teenindusaja ja Ateenas asuva kinnisvara väärtust.

Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimine

| (55) | Küprose ametiasutused tegid ettepaneku kaaluda mõnda eespool nimetatud meetmetest kompensatsioonimeetmena, et viia mõju konkurentsile ja konkurentidele miinimumini. Eelkõige peeti silmas järgmist:






  a) | tegevuse lõpetamine kasumlikel lennuliinidel (13) HER-SKG, LCA-FCO, LCA-LED, LCA-LED-PFO-LED-LCA, RHO-SKG-RHO, mille istekohtkilomeetrid moodustasid 2012. aastal 8,8 %, lisaks veomahu vähendamine kasumlikel liinidel LCA-LON, LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER. Küprose ametiasutused leidsid, et istekohtkilomeetrite koguarvu tuleks võrreldes 2012. aasta veomahuga vähendada kasumlikel liinidel 24 %; |
| --- | --- | --- |

(55)

Küprose ametiasutused tegid ettepaneku kaaluda mõnda eespool nimetatud meetmetest kompensatsioonimeetmena, et viia mõju konkurentsile ja konkurentidele miinimumini. Eelkõige peeti silmas järgmist:

a)

tegevuse lõpetamine kasumlikel lennuliinidel (13) HER-SKG, LCA-FCO, LCA-LED, LCA-LED-PFO-LED-LCA, RHO-SKG-RHO, mille istekohtkilomeetrid moodustasid 2012. aastal 8,8 %, lisaks veomahu vähendamine kasumlikel liinidel LCA-LON, LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER. Küprose ametiasutused leidsid, et istekohtkilomeetrite koguarvu tuleks võrreldes 2012. aasta veomahuga vähendada kasumlikel liinidel 24 %;

| b) | kahe LHRi teenindusaja müük. Kuna LHR on täielikult lennuoperatsioone koordineeriv lennujaam, leidsid Küprose ametiasutused, et need teenindusajad oleksid võimalikele konkurentidele piisav kompensatsioon; |
| --- | --- |

b)

kahe LHRi teenindusaja müük. Kuna LHR on täielikult lennuoperatsioone koordineeriv lennujaam, leidsid Küprose ametiasutused, et need teenindusajad oleksid võimalikele konkurentidele piisav kompensatsioon;

| c) | lennukipargi vähendamine seitsme lennuki võrra. |
| --- | --- |

c)

lennukipargi vähendamine seitsme lennuki võrra.

| (56) | Ehkki Küprose ametiasutused väitsid, et riigi osalemine 2012. aastal kapitali suurendamises ei kujutanud endast riigiabi andmist, käsitasid nad 1. meedet sellegipoolest teatatud ümberkorraldusabi osana. Samuti leidsid nad, et 2013. aasta ümberkorralduskava oli usaldusväärne, et see sisaldas piisavalt kompensatsioonimeetmeid, et ettevõtja omapanus oli võimalikult suur ja et kavaga taastatakse keskmise tähtaja jooksul ettevõtja kasumlikkus. |
| --- | --- |

(56)

Ehkki Küprose ametiasutused väitsid, et riigi osalemine 2012. aastal kapitali suurendamises ei kujutanud endast riigiabi andmist, käsitasid nad 1. meedet sellegipoolest teatatud ümberkorraldusabi osana. Samuti leidsid nad, et 2013. aasta ümberkorralduskava oli usaldusväärne, et see sisaldas piisavalt kompensatsioonimeetmeid, et ettevõtja omapanus oli võimalikult suur ja et kavaga taastatakse keskmise tähtaja jooksul ettevõtja kasumlikkus.

| (57) | Kokkuvõttes selgitasid Küprose ametiasutused lennutranspordi tähtsust Küprose majanduse jaoks ning viitasid taas erandlikele ja ettenägematutele asjaoludele, mis peaksid võimaldama Cyprus Airwaysil saada täiendavat ümberkorraldusabi. Nad lisasid nendele asjaoludele Küprose okupeeritud põhjaosas tegutseva ebaseadusliku lennujaama, mida kasutavad väidetavalt Türgi lennuettevõtjad turistide toomiseks Euroopast Küprosele. |
| --- | --- |

(57)

Kokkuvõttes selgitasid Küprose ametiasutused lennutranspordi tähtsust Küprose majanduse jaoks ning viitasid taas erandlikele ja ettenägematutele asjaoludele, mis peaksid võimaldama Cyprus Airwaysil saada täiendavat ümberkorraldusabi. Nad lisasid nendele asjaoludele Küprose okupeeritud põhjaosas tegutseva ebaseadusliku lennujaama, mida kasutavad väidetavalt Türgi lennuettevõtjad turistide toomiseks Euroopast Küprosele.

3.2.2.3.   5. meede: koolitusabi

| (58) | Küprose ametiasutused on teatanud, et ajavahemikus 2010–2011 sai Cyprus Airways 2 69  317,94 eurot koolitusabi eraldiseisvatele ettevõtjatele ette nähtud pideva koolitusprogrammide kava alusel, mida Küprose ametiasutused rakendasid vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 800/2008 (14) (üldine grupierandi määrus). |
| --- | --- |

(58)

Küprose ametiasutused on teatanud, et ajavahemikus 2010–2011 sai Cyprus Airways 2 69  317,94 eurot koolitusabi eraldiseisvatele ettevõtjatele ette nähtud pideva koolitusprogrammide kava alusel, mida Küprose ametiasutused rakendasid vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 800/2008 (14) (üldine grupierandi määrus).

| (59) | Vastupidiselt teatatud meetmete kohta esitatud väidetele (vt näiteks põhjendus 68) sedastasid Küprose ametiasutused oma koolitusabikava käsitlevates tähelepanekutes ja eelkõige 14. märtsi 2013. aasta kirjas, et Cyprus Airways ei olnud kõnealuse koolitusabi andmise ajal raskustes. Seepärast leidsid Küprose ametiasutused, et meede on kooskõlas üldisele grupierandi määrusele tugineva riikliku koolitusabikavaga ja seega kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(59)

Vastupidiselt teatatud meetmete kohta esitatud väidetele (vt näiteks põhjendus 68) sedastasid Küprose ametiasutused oma koolitusabikava käsitlevates tähelepanekutes ja eelkõige 14. märtsi 2013. aasta kirjas, et Cyprus Airways ei olnud kõnealuse koolitusabi andmise ajal raskustes. Seepärast leidsid Küprose ametiasutused, et meede on kooskõlas üldisele grupierandi määrusele tugineva riikliku koolitusabikavaga ja seega kokkusobiv siseturuga.

3.3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

3.3.1.   Esimene ametlik uurimismenetlus

| (60) | 6. märtsi 2013. aasta otsuses (põhjendused 41–46) jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (15) tähenduses võiks Cyprus Airwaysi pidada alates vähemalt 2010. aastast raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(60)

6. märtsi 2013. aasta otsuses (põhjendused 41–46) jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (15) tähenduses võiks Cyprus Airwaysi pidada alates vähemalt 2010. aastast raskustes olevaks äriühinguks.

| (61) | Seda arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et 1., 2. ja 3. meede on riigiabi, ning väljendas kahtlust nende kokkusobivuse suhtes siseturuga. Meetmed ei tundunud olevat 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega kooskõlas kapitali suurendamist käsitleva ümberkorralduskava puudumise tõttu ja päästmisabina antava abi vormi tõttu, mis tundus hõlmavat osaliselt ka kapitalisüsti. Komisjon väljendas kahtlust ka ühekordse abi põhimõttele vastavuse suhtes, mille kohaselt võib ettevõtja saada päästmis- ja/või ümberkorraldusabi vaid kord kümne aasta jooksul. Komisjon pidas küsitavaks eeskätt seda, kas Küprose ametiasutuste esitatud põhjendused kujutavad endast erandlikke ja ettenägematuid asjaolusid, mis võimaldaksid anda edasist ümberkorraldusabi. |
| --- | --- |

(61)

Seda arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et 1., 2. ja 3. meede on riigiabi, ning väljendas kahtlust nende kokkusobivuse suhtes siseturuga. Meetmed ei tundunud olevat 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega kooskõlas kapitali suurendamist käsitleva ümberkorralduskava puudumise tõttu ja päästmisabina antava abi vormi tõttu, mis tundus hõlmavat osaliselt ka kapitalisüsti. Komisjon väljendas kahtlust ka ühekordse abi põhimõttele vastavuse suhtes, mille kohaselt võib ettevõtja saada päästmis- ja/või ümberkorraldusabi vaid kord kümne aasta jooksul. Komisjon pidas küsitavaks eeskätt seda, kas Küprose ametiasutuste esitatud põhjendused kujutavad endast erandlikke ja ettenägematuid asjaolusid, mis võimaldaksid anda edasist ümberkorraldusabi.

3.3.2.   Teine ametlik uurimismenetlus

| (62) | Komisjon jäi 4. veebruari 2014. aasta otsuses kindlaks oma esialgsele järeldusele, et Cyprus Airwaysi võib pidada alates 2010. aastast raskustes olevaks äriühinguks. Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et 4. meede (mis hõlmas ka 1. ja 2. meedet) ja 5. meede kujutavad endast riigiabi, ning väljendas kahtlust nende kokkusobivuse suhtes siseturuga, sest meetmed ei tundunud olevat kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega (1., 2. ja 4. meede) ning üldise grupierandi määrusega (5. meede). |
| --- | --- |

(62)

Komisjon jäi 4. veebruari 2014. aasta otsuses kindlaks oma esialgsele järeldusele, et Cyprus Airwaysi võib pidada alates 2010. aastast raskustes olevaks äriühinguks. Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et 4. meede (mis hõlmas ka 1. ja 2. meedet) ja 5. meede kujutavad endast riigiabi, ning väljendas kahtlust nende kokkusobivuse suhtes siseturuga, sest meetmed ei tundunud olevat kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega (1., 2. ja 4. meede) ning üldise grupierandi määrusega (5. meede).

| (63) | Eelkõige kahtles komisjon, kas ümberkorralduskava on rajatud mõistlikele eeldustele ja kas sellega taastatakse kooskõlas asjakohase otsustuspraktikaga sobiva aja jooksul ettevõtja elujõulisus. Samuti ei pidanud komisjon ettevõtja omapanust piisavaks ega olnud kindel, kas kavandatud kompensatsioonimeetmed on tõepoolest seotud lennuliinidega, mis ei tootnud kahjumit. |
| --- | --- |

(63)

Eelkõige kahtles komisjon, kas ümberkorralduskava on rajatud mõistlikele eeldustele ja kas sellega taastatakse kooskõlas asjakohase otsustuspraktikaga sobiva aja jooksul ettevõtja elujõulisus. Samuti ei pidanud komisjon ettevõtja omapanust piisavaks ega olnud kindel, kas kavandatud kompensatsioonimeetmed on tõepoolest seotud lennuliinidega, mis ei tootnud kahjumit.

| (64) | Lõpetuseks kordas komisjon oma kahtlust asjaolude suhtes, millega põhjendati ühekordse abi põhimõttest erandi tegemist. Komisjon märkis, et Cyprus Airways laiendas aastatel 2011–2013 Kreekas riigisiseste liinide võrku ja suurendas seega teadlikult oma kohalolekut Kreeka turul. Ka Küprose lennukitele kehtestatud Türgi ülelennukeeld ja lennujaama tegutsemine saare okupeeritud alal ei liigitu erandlikeks asjaoludeks, sest keeld oli kehtinud ja lennujaam oli tegutsenud juba pikka aega. |
| --- | --- |

(64)

Lõpetuseks kordas komisjon oma kahtlust asjaolude suhtes, millega põhjendati ühekordse abi põhimõttest erandi tegemist. Komisjon märkis, et Cyprus Airways laiendas aastatel 2011–2013 Kreekas riigisiseste liinide võrku ja suurendas seega teadlikult oma kohalolekut Kreeka turul. Ka Küprose lennukitele kehtestatud Türgi ülelennukeeld ja lennujaama tegutsemine saare okupeeritud alal ei liigitu erandlikeks asjaoludeks, sest keeld oli kehtinud ja lennujaam oli tegutsenud juba pikka aega.

| (65) | Igal juhul märkis komisjon, et koolitusabina eraldatud summa oleks pidanud moodustama osa Cyprus Airwaysile antud ümberkorraldusabist ja seega oleks seda pidanud arvesse võtma ka 2013. aasta ümberkorralduskavas. |
| --- | --- |

(65)

Igal juhul märkis komisjon, et koolitusabina eraldatud summa oleks pidanud moodustama osa Cyprus Airwaysile antud ümberkorraldusabist ja seega oleks seda pidanud arvesse võtma ka 2013. aasta ümberkorralduskavas.

| (66) | Komisjon ei võtnud 4. veebruari 2014. aasta otsuses seisukohta võimaliku 10 miljoni euro suuruse lühiajalise laenu liigitumise kohta riigiabiks, sest selle tingimused ei olnud selged. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon ei võtnud 4. veebruari 2014. aasta otsuses seisukohta võimaliku 10 miljoni euro suuruse lühiajalise laenu liigitumise kohta riigiabiks, sest selle tingimused ei olnud selged.

4.   MÄRKUSED AMETLIKE UURIMISMENETLUSTE KOHTA

4.1.   KÜPROSE MÄRKUSED

| (67) | Ehkki käesolevas otsuses viidatakse kolmele eraldi menetlusele, märgib komisjon, et nende ulatus kattub, kuivõrd neis käsitletakse sama abisaajat ja mõni meede on sama. Seepärast on komisjoni meelest asjakohane koondada kokku Küprose märkused mõlema ametliku uurimismenetluse kohta. |
| --- | --- |

(67)

Ehkki käesolevas otsuses viidatakse kolmele eraldi menetlusele, märgib komisjon, et nende ulatus kattub, kuivõrd neis käsitletakse sama abisaajat ja mõni meede on sama. Seepärast on komisjoni meelest asjakohane koondada kokku Küprose märkused mõlema ametliku uurimismenetluse kohta.

| (68) | Esimese ametliku uurimismenetluse raames esitatud märkustes kinnitasid Küprose ametiasutused, et Cyprus Airways on olnud alates 2009. aastast raskustes olev äriühing. |
| --- | --- |

(68)

Esimese ametliku uurimismenetluse raames esitatud märkustes kinnitasid Küprose ametiasutused, et Cyprus Airways on olnud alates 2009. aastast raskustes olev äriühing.

| (69) | Mis puudutab riigi panust aktsiakapitali suurendamisse 2012. aastal, siis alguses väitsid Küprose ametiasutused, et riik toimis turumajanduse tingimustes tegutseva kaalutleva investorina, et kaitsta oma investeeringu väärtust ja vältida kahjulikku mõju muule Cyprus Airwaysiga seotud majandustegevusele Küprosel. Asjaolu, et teised aktsionärid aktsiakapitali suurendamises ei osalenud, seostati Küprose tollase keerulise majandusolukorraga. Küprose ametiasutused olid siiski nõus käsitama riigi osalemist 2012. aastal aktsiakapitali suurendamises teatatud ümberkorraldusabina. |
| --- | --- |

(69)

Mis puudutab riigi panust aktsiakapitali suurendamisse 2012. aastal, siis alguses väitsid Küprose ametiasutused, et riik toimis turumajanduse tingimustes tegutseva kaalutleva investorina, et kaitsta oma investeeringu väärtust ja vältida kahjulikku mõju muule Cyprus Airwaysiga seotud majandustegevusele Küprosel. Asjaolu, et teised aktsionärid aktsiakapitali suurendamises ei osalenud, seostati Küprose tollase keerulise majandusolukorraga. Küprose ametiasutused olid siiski nõus käsitama riigi osalemist 2012. aastal aktsiakapitali suurendamises teatatud ümberkorraldusabina.

| (70) | Päästmisabi kohta väitsid Küprose ametiasutused, et see oli minimaalne rahasumma, mida ettevõtja vajas senikaua, kuni valmib uus ümberkorralduskava, millega asendatakse tervendamiskava. Küprose ametiasutused kinnitasid, et intressimäär 1,66 % (16) oli määr, mida kohaldati heas majanduslikus olukorras olevate äriühingute suhtes. Samuti juhtisid Küprose ametiasutused tähelepanu päästmisabi andmata jätmisega kaasneva Cyprus Airwaysi pankroti sotsiaalsele mõjule ning ettevõtja tähtsusele saare ja ülejäänud maailma vahelise ühenduse hoidjana. |
| --- | --- |

(70)

Päästmisabi kohta väitsid Küprose ametiasutused, et see oli minimaalne rahasumma, mida ettevõtja vajas senikaua, kuni valmib uus ümberkorralduskava, millega asendatakse tervendamiskava. Küprose ametiasutused kinnitasid, et intressimäär 1,66 % (16) oli määr, mida kohaldati heas majanduslikus olukorras olevate äriühingute suhtes. Samuti juhtisid Küprose ametiasutused tähelepanu päästmisabi andmata jätmisega kaasneva Cyprus Airwaysi pankroti sotsiaalsele mõjule ning ettevõtja tähtsusele saare ja ülejäänud maailma vahelise ühenduse hoidjana.

| (71) | Vabatahtliku hüvitise küsimuses märkisid Küprose ametiasutused, et Cyprus Airways ei olnud kohustatud koondatud töötajatele sellist hüvitist maksma. Seega, kui riik maksaks vabatahtlikku hüvitist, ei antaks sellega Cyprus Airwaysile eelist, sest see ei vabastaks ettevõtjat ühestki lepingulisest maksest. |
| --- | --- |

(71)

Vabatahtliku hüvitise küsimuses märkisid Küprose ametiasutused, et Cyprus Airways ei olnud kohustatud koondatud töötajatele sellist hüvitist maksma. Seega, kui riik maksaks vabatahtlikku hüvitist, ei antaks sellega Cyprus Airwaysile eelist, sest see ei vabastaks ettevõtjat ühestki lepingulisest maksest.

| (72) | Ümberkorraldusperioodi kestusega seoses juhtisid Küprose ametiasutused tähelepanu 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, kus nõutakse, et ümberkorraldusperiood oleks „võimalikult lühike”, ning osutasid juhtumitele, mille puhul komisjon oli heaks kiitnud ümberkorraldusperioodid, mille kestus oli üle viie aasta (17). Samuti selgitasid nad, et kuni 2012. aasta detsembrini sisuliselt kaotati aega, mis oli põhjustatud juhatuses toimunud muudatustest, tervendamiskava ettevalmistamisest ja rakendamata jätmisest ning ettevõtja finantsolukorra halvenemisest, mis ei võimaldanud ellu viia esialgset kava ehk suurendada samaväärsetel tingimustel kapitali, kaasamata riigiabi ja päästmisabina antavat laenu. |
| --- | --- |

(72)

Ümberkorraldusperioodi kestusega seoses juhtisid Küprose ametiasutused tähelepanu 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, kus nõutakse, et ümberkorraldusperiood oleks „võimalikult lühike”, ning osutasid juhtumitele, mille puhul komisjon oli heaks kiitnud ümberkorraldusperioodid, mille kestus oli üle viie aasta (17). Samuti selgitasid nad, et kuni 2012. aasta detsembrini sisuliselt kaotati aega, mis oli põhjustatud juhatuses toimunud muudatustest, tervendamiskava ettevalmistamisest ja rakendamata jätmisest ning ettevõtja finantsolukorra halvenemisest, mis ei võimaldanud ellu viia esialgset kava ehk suurendada samaväärsetel tingimustel kapitali, kaasamata riigiabi ja päästmisabina antavat laenu.

| (73) | 2013. aasta ümberkorralduskava suhtes jäid Küprose ametiasutused kindlaks oma seisukohale, et kava võimaldaks ettevõtjal taastada elujõulisuse, hoolimata konkurentsi suurenemise riskist ja sellest, et toitlustamise lõpetamisega turistiklassis võidakse kaotada reisijaid. Küprose ametiasutused väitsid veel, et kava tugines mõistlikele eeldustele ettevõtja finantsolukorra, allesjäänud liinivõrgu tõhususe ja kütusehindade ning USA dollari ja euro vahetuskursi kõikumise kohta. Peale selle juhtisid nad tähelepanu asjaolule, et 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ette tuludega seotud keskmise kuni pika tähtajaga algatused, näiteks otseturustuse ja -müügi meetodite võimalik kasutuselevõtt, mida ei oldud 2013. aasta ümberkorralduskava arvutustesse lisatud. |
| --- | --- |

(73)

2013. aasta ümberkorralduskava suhtes jäid Küprose ametiasutused kindlaks oma seisukohale, et kava võimaldaks ettevõtjal taastada elujõulisuse, hoolimata konkurentsi suurenemise riskist ja sellest, et toitlustamise lõpetamisega turistiklassis võidakse kaotada reisijaid. Küprose ametiasutused väitsid veel, et kava tugines mõistlikele eeldustele ettevõtja finantsolukorra, allesjäänud liinivõrgu tõhususe ja kütusehindade ning USA dollari ja euro vahetuskursi kõikumise kohta. Peale selle juhtisid nad tähelepanu asjaolule, et 2013. aasta ümberkorralduskavas nähti ette tuludega seotud keskmise kuni pika tähtajaga algatused, näiteks otseturustuse ja -müügi meetodite võimalik kasutuselevõtt, mida ei oldud 2013. aasta ümberkorralduskava arvutustesse lisatud.

| (74) | Kahjumlike liinide kohta, mis tuli 2013. aasta ümberkorralduskava kohaselt alles jätta, väitsid Küprose ametiasutused, et kõigi nende kogupanus oli positiivne (st kattis vähemalt asjaomaste liinide muutuvkulud) ning et ettevõtja pidi säilitama reisijate ligimeelitamiseks oma liinivõrgu piisava suuruse. |
| --- | --- |

(74)

Kahjumlike liinide kohta, mis tuli 2013. aasta ümberkorralduskava kohaselt alles jätta, väitsid Küprose ametiasutused, et kõigi nende kogupanus oli positiivne (st kattis vähemalt asjaomaste liinide muutuvkulud) ning et ettevõtja pidi säilitama reisijate ligimeelitamiseks oma liinivõrgu piisava suuruse.

| (75) | Lisaks tõstsid Küprose ametiasutused esile 2013. aasta ümberkorralduskava elemente, mida oli saatnud oodatust suurem kordaminek – näiteks LCA lennujaama maapealse teeninduse kulude edukas vähendamine. Küprose ametiasutused selgitasid, et ettevõtjal ei ole LCAs maapealset teenindust pakkuva ettevõtja ees ühtki tasumata võlga. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks tõstsid Küprose ametiasutused esile 2013. aasta ümberkorralduskava elemente, mida oli saatnud oodatust suurem kordaminek – näiteks LCA lennujaama maapealse teeninduse kulude edukas vähendamine. Küprose ametiasutused selgitasid, et ettevõtjal ei ole LCAs maapealset teenindust pakkuva ettevõtja ees ühtki tasumata võlga.

| (76) | Kompensatsioonimeetmetega seoses märkisid Küprose ametiasutused, et kõik lennuliinid, millest oli kavas loobuda või mille veomahtu oli plaanis vähendada – peale ühe – (18), olid 2012. aastal kogupanuse poolest kasumlikud, st suutsid katta ise oma muutuvkulud. Küprose ametiasutused esitasid ka tabeli, kuhu oli märgitud istekohtkilomeetrite arv lennuliini kohta. |
| --- | --- |

(76)

Kompensatsioonimeetmetega seoses märkisid Küprose ametiasutused, et kõik lennuliinid, millest oli kavas loobuda või mille veomahtu oli plaanis vähendada – peale ühe – (18), olid 2012. aastal kogupanuse poolest kasumlikud, st suutsid katta ise oma muutuvkulud. Küprose ametiasutused esitasid ka tabeli, kuhu oli märgitud istekohtkilomeetrite arv lennuliini kohta.

| (77) | Mis puudutab abi piirdumist miinimumiga ja omapanust, siis viitasid Küprose ametiasutused lisavaradele, mille Cyprus Airways kavatses omapanuse suurendamiseks maha müüa, nimelt ettevõtjale kuulunud allesjäänud lennukile ja kahele mootorile. Vahepeal oli prognoositust kõrgema koguhinnaga maha müüdud kaks LHRi teenindusaega, millega suurendati kavandatud omapanust veelgi, nii et see moodustas ümberkorralduskuludest 41,8 %. |
| --- | --- |

(77)

Mis puudutab abi piirdumist miinimumiga ja omapanust, siis viitasid Küprose ametiasutused lisavaradele, mille Cyprus Airways kavatses omapanuse suurendamiseks maha müüa, nimelt ettevõtjale kuulunud allesjäänud lennukile ja kahele mootorile. Vahepeal oli prognoositust kõrgema koguhinnaga maha müüdud kaks LHRi teenindusaega, millega suurendati kavandatud omapanust veelgi, nii et see moodustas ümberkorralduskuludest 41,8 %.

| (78) | Küprose ametiasutused kinnitasid, et vastastikuse abistamise fond on Cyprus Airwaysi osa, ent eraldi juriidiline isik, ning et Ateenas asuva kinnisvara üleandmine tähendas seda, et Cyprus Airwaysil ei ole enam selle üle kontrolli. Seega väitsid nad, et Ateenas asuva kinnisvara üleandmine vastastikuse abistamise fondile oli tõeline omapanus, millega vähendati fondi puudujäägi katmisest tulenevaid ümberkorralduskulusid. |
| --- | --- |

(78)

Küprose ametiasutused kinnitasid, et vastastikuse abistamise fond on Cyprus Airwaysi osa, ent eraldi juriidiline isik, ning et Ateenas asuva kinnisvara üleandmine tähendas seda, et Cyprus Airwaysil ei ole enam selle üle kontrolli. Seega väitsid nad, et Ateenas asuva kinnisvara üleandmine vastastikuse abistamise fondile oli tõeline omapanus, millega vähendati fondi puudujäägi katmisest tulenevaid ümberkorralduskulusid.

| (79) | Küprose ametiasutused selgitasid veel, et 4. meetme kohast ümberkorraldusabi kohandatakse vastavalt makstud omapanusele, nii et need kaks summat kokku katavad vaid ümberkorralduskulud. Seega tähendab omapanuse kaudu saadav suurem tulu väiksemat ümberkorraldusabi. |
| --- | --- |

(79)

Küprose ametiasutused selgitasid veel, et 4. meetme kohast ümberkorraldusabi kohandatakse vastavalt makstud omapanusele, nii et need kaks summat kokku katavad vaid ümberkorralduskulud. Seega tähendab omapanuse kaudu saadav suurem tulu väiksemat ümberkorraldusabi.

| (80) | Lõplik kavandatud omapanus oli järgmine.

  Tabel 5


  Pärast Küprose märkuste saamist ajakohastatud soovituslik omapanus | Summa (miljonites eurodes) | Lõpuleviimine – hindamine |
| --- | --- | --- | --- |
| Kahe Airbus A319 müük | 22,1 | Viidi lõpule 2012. aasta aprillis |
| LHRi õhtuse teenindusaja müük | 6,3 | Üleandmisleping sõlmiti 2014. aasta märtsis |
| LHRi hommikuse teenindusaja müük | 22,8 | Üleandmisleping sõlmiti 2014. aasta juunis |
| Varuosade müük | 3,5 | Eksperdihinnang puudub – prognoos:
  2,0 miljonit eurot 2013. aastal
  1,1 miljonit eurot 2014. aastal
  0,4 miljonit eurot 2015. aastal
  Tuginedes Küprose ametiasutuste esitatud tõenditele, saadud: 0,86 miljonit eurot |
| Nikosias asuva kinnisvara müük | 3,1 | Viidi lõpule 6. augustil 2013 |
| Ateenas asuva kinnisvara üleandmine vastastikuse abistamise fondile | 0,76 | Aluseks eksperdihinnang, üleandmisleping sõlmiti 2013. aasta augustis |
| Airbus A320 müük | 2,5 | Eksperdihinnang puudub, müük on pooleli |
| Kahe mootori müük | 0,51 | Viidi lõpule 28. aprillil 2014 |
| Soovituslik omapanus kokku | 61,57 | |

(80)

Lõplik kavandatud omapanus oli järgmine.

Tabel 5

Pärast Küprose märkuste saamist ajakohastatud soovituslik omapanus

Summa (miljonites eurodes)

Lõpuleviimine – hindamine

Kahe Airbus A319 müük

22,1

Viidi lõpule 2012. aasta aprillis

LHRi õhtuse teenindusaja müük

6,3

Üleandmisleping sõlmiti 2014. aasta märtsis

LHRi hommikuse teenindusaja müük

22,8

Üleandmisleping sõlmiti 2014. aasta juunis

Varuosade müük

3,5

Eksperdihinnang puudub – prognoos:

2,0 miljonit eurot 2013. aastal

1,1 miljonit eurot 2014. aastal

0,4 miljonit eurot 2015. aastal

Tuginedes Küprose ametiasutuste esitatud tõenditele, saadud: 0,86 miljonit eurot

Nikosias asuva kinnisvara müük

3,1

Viidi lõpule 6. augustil 2013

Ateenas asuva kinnisvara üleandmine vastastikuse abistamise fondile

0,76

Aluseks eksperdihinnang, üleandmisleping sõlmiti 2013. aasta augustis

Airbus A320 müük

2,5

Eksperdihinnang puudub, müük on pooleli

Kahe mootori müük

0,51

Viidi lõpule 28. aprillil 2014

Soovituslik omapanus kokku

61,57

| (81) | Küprose ametiasutused tunnistasid, et kavandatud omapanus (41,8 %) jäi allapoole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud taset (suurettevõtjate puhul 50 % ümberkorralduskuludest). Ent nad väitsid, et Cyprus Airwaysil esines eeskätt riigi finants- ja majandusolukorra ning Türgi ülelennukeelu tõttu erilisi raskusi, mis peaksid õigustama väiksemat omapanust. Samuti juhtisid nad tähelepanu veomahu märkimisväärsele vähendamisele. |
| --- | --- |

(81)

Küprose ametiasutused tunnistasid, et kavandatud omapanus (41,8 %) jäi allapoole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud taset (suurettevõtjate puhul 50 % ümberkorralduskuludest). Ent nad väitsid, et Cyprus Airwaysil esines eeskätt riigi finants- ja majandusolukorra ning Türgi ülelennukeelu tõttu erilisi raskusi, mis peaksid õigustama väiksemat omapanust. Samuti juhtisid nad tähelepanu veomahu märkimisväärsele vähendamisele.

| (82) | Ühekordse abi põhimõttega seoses on Küprose ametiasutused korranud mitmes kirjas oma väiteid mõju kohta, mida avaldavad finantskriis Kreekale ja Küprosele, Türgi ülelennukeeld Küprose lennukitele, ebaseadusliku lennujaama tegutsemine Küprose okupeeritud põhjaosas ja ebastabiilne olukord Lähis-Idas, ning osutanud, et päästmis- ja/või ümberkorraldusabi andmine ei peaks olema piisav põhjus keelata ära sellise abi edasine andmine samale abisaajale. |
| --- | --- |

(82)

Ühekordse abi põhimõttega seoses on Küprose ametiasutused korranud mitmes kirjas oma väiteid mõju kohta, mida avaldavad finantskriis Kreekale ja Küprosele, Türgi ülelennukeeld Küprose lennukitele, ebaseadusliku lennujaama tegutsemine Küprose okupeeritud põhjaosas ja ebastabiilne olukord Lähis-Idas, ning osutanud, et päästmis- ja/või ümberkorraldusabi andmine ei peaks olema piisav põhjus keelata ära sellise abi edasine andmine samale abisaajale.

| (83) | Küprose ametiasutuste sõnul oli asjaolu, et Cyprus Airways laiendas 2011.–2013. aastal Kreekas oma riigisiseste liinide võrku, tõend sellest, et kriisi mõju oli keeruline ette näha ning et mõnel Lähis-Ida liinil, mille tulud ei moodustanud ettevõtja tuludest sugugi tähtsusetut osa, vähenes reisijate arv hüppeliselt (nt Egiptusest saabuvate reisijate arv kukkus 94 %). Asjakohaseid hoiatusi Euroopa majandusolukorra ja Lähis-Ida rahutuste kahjuliku mõju kohta, mida täheldati juba ettevõtja 2007., 2008. ja 2009. aasta aruannetes ning millele komisjon viitas oma 6. märtsi 2013. aasta otsuses, peeti üldsõnalisteks avaldusteks. |
| --- | --- |

(83)

Küprose ametiasutuste sõnul oli asjaolu, et Cyprus Airways laiendas 2011.–2013. aastal Kreekas oma riigisiseste liinide võrku, tõend sellest, et kriisi mõju oli keeruline ette näha ning et mõnel Lähis-Ida liinil, mille tulud ei moodustanud ettevõtja tuludest sugugi tähtsusetut osa, vähenes reisijate arv hüppeliselt (nt Egiptusest saabuvate reisijate arv kukkus 94 %). Asjakohaseid hoiatusi Euroopa majandusolukorra ja Lähis-Ida rahutuste kahjuliku mõju kohta, mida täheldati juba ettevõtja 2007., 2008. ja 2009. aasta aruannetes ning millele komisjon viitas oma 6. märtsi 2013. aasta otsuses, peeti üldsõnalisteks avaldusteks.

| (84) | Küprose ametiasutused juhtisid tähelepanu ka sellele, et reisijate koguarv on püsinud Küprose turul viimastel aastatel võrdlemisi stabiilsena, ent enamik reisijaid on nüüd pärit Iisraelist ja Venemaalt. Türgi ülelennukeeld tähendas, et Cyprus Airways oli Venemaa turul tegutsemisel lennuaja pikenemise tõttu ebasoodsamas olukorras. Peale selle esitasid Küprose ametiasutused tõendid selle kohta, et ehkki reisijate arv Kreeka turul on alates 2008. aastast vähe kahanenud, on keskmine piletihind Kreeka lendudel (sh riigisisestel lendudel) järsult langenud. |
| --- | --- |

(84)

Küprose ametiasutused juhtisid tähelepanu ka sellele, et reisijate koguarv on püsinud Küprose turul viimastel aastatel võrdlemisi stabiilsena, ent enamik reisijaid on nüüd pärit Iisraelist ja Venemaalt. Türgi ülelennukeeld tähendas, et Cyprus Airways oli Venemaa turul tegutsemisel lennuaja pikenemise tõttu ebasoodsamas olukorras. Peale selle esitasid Küprose ametiasutused tõendid selle kohta, et ehkki reisijate arv Kreeka turul on alates 2008. aastast vähe kahanenud, on keskmine piletihind Kreeka lendudel (sh riigisisestel lendudel) järsult langenud.

| (85) | Seoses 10 miljoni euro suuruse lühiajalise laenuga selgitasid Küprose ametiasutused, et nad lootsid müüa LHRi õhtuse teenindusaja kõrge hinna eest ja seepärast ei olnud laenu andmine vajalik. |
| --- | --- |

(85)

Seoses 10 miljoni euro suuruse lühiajalise laenuga selgitasid Küprose ametiasutused, et nad lootsid müüa LHRi õhtuse teenindusaja kõrge hinna eest ja seepärast ei olnud laenu andmine vajalik.

| (86) | Lõpetuseks põhjendasid Küprose ametiasutused koolitusabi andmist 2010.–2011. aastal, väites, et Cyprus Airways sattus raskustesse alles 2011. aasta lõpus. See seisukoht oli vastuolus Küprose ametiasutuste varem esitatud väidetega (vt põhjendus 68 ülalpool). |
| --- | --- |

(86)

Lõpetuseks põhjendasid Küprose ametiasutused koolitusabi andmist 2010.–2011. aastal, väites, et Cyprus Airways sattus raskustesse alles 2011. aasta lõpus. See seisukoht oli vastuolus Küprose ametiasutuste varem esitatud väidetega (vt põhjendus 68 ülalpool).

4.2.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (87) | Kahe ametliku uurimismenetluse käigus esitasid märkusi Air France Consulting, kolm konkurenti (Ryanair, International Airlines Group ja kolmas konkurent, kes ei soovinud enda avalikustamist), Cyprus Airwaysi ametiühingud (19) ja abisaaja. |
| --- | --- |

(87)

Kahe ametliku uurimismenetluse käigus esitasid märkusi Air France Consulting, kolm konkurenti (Ryanair, International Airlines Group ja kolmas konkurent, kes ei soovinud enda avalikustamist), Cyprus Airwaysi ametiühingud (19) ja abisaaja.

| (88) | Air France Consulting, kes oli koostanud tervendamiskava, selgitas, et kavas oli ette nähtud põhjalike muudatuste tegemine ühe aasta jooksul ja Cyprus Airwaysi rahaliste vahendite täielik taastamine kahe aasta jooksul ning et vajalik kapital saadakse finantsalaste ümberkorralduste teel, mitte sularahas. Samuti väljendas Air France Consulting oma usku tervendamiskava usaldusväärsusse ja väitis, et kava põhineb Cyprus Airwaysi tegevuse arendamisel Ateenast lähtuvatel Euroopa rahvusvahelistel liinidel. Peale selle nentis Air France Consulting, et otsused, mille Cyprus Airways tegi 2013. aastal (lennukipargi vähendamine kuue lennukini, 490 töötaja koondamine), muudavad ettevõtja finantsolukorra vaid veelgi ebakindlamaks. |
| --- | --- |

(88)

Air France Consulting, kes oli koostanud tervendamiskava, selgitas, et kavas oli ette nähtud põhjalike muudatuste tegemine ühe aasta jooksul ja Cyprus Airwaysi rahaliste vahendite täielik taastamine kahe aasta jooksul ning et vajalik kapital saadakse finantsalaste ümberkorralduste teel, mitte sularahas. Samuti väljendas Air France Consulting oma usku tervendamiskava usaldusväärsusse ja väitis, et kava põhineb Cyprus Airwaysi tegevuse arendamisel Ateenast lähtuvatel Euroopa rahvusvahelistel liinidel. Peale selle nentis Air France Consulting, et otsused, mille Cyprus Airways tegi 2013. aastal (lennukipargi vähendamine kuue lennukini, 490 töötaja koondamine), muudavad ettevõtja finantsolukorra vaid veelgi ebakindlamaks.

| (89) | Kolm konkurenti ei olnud nõus Küprose ametiasutuste väidetega, et Cyprus Airways on taristu ja Küprose arengu seisukohast oluline, ning teatasid, et on valmis laiendama oma Küprosele saabuvate ja Küproselt lähtuvate lennuliinide võrku. |
| --- | --- |

(89)

Kolm konkurenti ei olnud nõus Küprose ametiasutuste väidetega, et Cyprus Airways on taristu ja Küprose arengu seisukohast oluline, ning teatasid, et on valmis laiendama oma Küprosele saabuvate ja Küproselt lähtuvate lennuliinide võrku.

| (90) | Mis puudutab abi olemasolu ja kokkusobivust siseturuga, siis konkurendid olid komisjoniga nõus, et riigi osalemine ettevõtja aktsiakapitali suurendamises ei olnud see, mida oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev investor. |
| --- | --- |

(90)

Mis puudutab abi olemasolu ja kokkusobivust siseturuga, siis konkurendid olid komisjoniga nõus, et riigi osalemine ettevõtja aktsiakapitali suurendamises ei olnud see, mida oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev investor.

| (91) | Konkurendid pidasid küsitavaks ka ettevõtja elujõulisuse taastamist, väljendades kahtlust säilitatud liinivõrgu ja lennukipargi tõhususe ning kava eelduste ja prognoositud kasumlikkuse realistlikkuse suhtes, eriti seoses kütuse kokkuhoiuga ja piletihinna tõstmisel lisanduva tuluga. Samuti juhtisid nad tähelepanu suurenenud konkurentsiriskidele kasumlikel liinidel, mis Cyprus Airwaysil oli kavas lisaks Tel Avivi ja Moskva liinile säilitada. |
| --- | --- |

(91)

Konkurendid pidasid küsitavaks ka ettevõtja elujõulisuse taastamist, väljendades kahtlust säilitatud liinivõrgu ja lennukipargi tõhususe ning kava eelduste ja prognoositud kasumlikkuse realistlikkuse suhtes, eriti seoses kütuse kokkuhoiuga ja piletihinna tõstmisel lisanduva tuluga. Samuti juhtisid nad tähelepanu suurenenud konkurentsiriskidele kasumlikel liinidel, mis Cyprus Airwaysil oli kavas lisaks Tel Avivi ja Moskva liinile säilitada.

| (92) | Konkurendid kahtlesid ka tõeliselt erandlike ja ettenägematute asjaolude olemasolus, mis õigustaksid ühekordse abi põhimõttest erandi tegemist. Lisaks leidis konkurent, kes ei soovinud enda avalikustamist, et kompensatsioonimeetmetena välja pakutud liinide kasumlikkust tuleks mõõta puhaskasumi tasandil ehk kaasates ka püsikulud, mitte üksnes üldisel tasandil ehk võttes arvesse vaid muutuvkulusid. |
| --- | --- |

(92)

Konkurendid kahtlesid ka tõeliselt erandlike ja ettenägematute asjaolude olemasolus, mis õigustaksid ühekordse abi põhimõttest erandi tegemist. Lisaks leidis konkurent, kes ei soovinud enda avalikustamist, et kompensatsioonimeetmetena välja pakutud liinide kasumlikkust tuleks mõõta puhaskasumi tasandil ehk kaasates ka püsikulud, mitte üksnes üldisel tasandil ehk võttes arvesse vaid muutuvkulusid.

| (93) | Viimaks ei olnud Ryanair kindel, kas ettevõtjal õnnestub ametiühingu vastuseisust hoolimata personali kavandatud ulatuses vähendada, ning soovitas, et Cyprus Airwaysile ette nähtud ümberkorraldusabi võiks siseturuga kokkusobivaks pidada tingimusel, kui ettevõtja loobub kahjumlikeks jäänud liinidest kolme aasta jooksul pärast heakskiitmist. Samuti väitis Ryanair, et nii temal kui ka teistel ettevõtjatel on tulnud tegutseda samades tingimustes – seista silmitsi Lähis-Ida rahutustega ning Kreeka ja Küprose majanduskriisiga. Ryanair märkis, et teised ettevõtjad on suutnud sellele vaatamata uues keskkonnas kohaneda ja kasvada, tuues näiteks enda viimaste aastate kasvu Kreeka ja Küprose turul. Peale selle viitas Ryanair oma 6. juuni 2014. aasta kirjas ajakirjanduses 19. mail 2014 avaldatud artiklile, mille kohaselt oli Küprose valitsus eraldanud Cyprus Airwaysi koondatud töötajate tarvis 4 miljonit eurot. Ryanairi väitel tähendas see Cyprus Airwaysile täiendava riigiabi andmist. |
| --- | --- |

(93)

Viimaks ei olnud Ryanair kindel, kas ettevõtjal õnnestub ametiühingu vastuseisust hoolimata personali kavandatud ulatuses vähendada, ning soovitas, et Cyprus Airwaysile ette nähtud ümberkorraldusabi võiks siseturuga kokkusobivaks pidada tingimusel, kui ettevõtja loobub kahjumlikeks jäänud liinidest kolme aasta jooksul pärast heakskiitmist. Samuti väitis Ryanair, et nii temal kui ka teistel ettevõtjatel on tulnud tegutseda samades tingimustes – seista silmitsi Lähis-Ida rahutustega ning Kreeka ja Küprose majanduskriisiga. Ryanair märkis, et teised ettevõtjad on suutnud sellele vaatamata uues keskkonnas kohaneda ja kasvada, tuues näiteks enda viimaste aastate kasvu Kreeka ja Küprose turul. Peale selle viitas Ryanair oma 6. juuni 2014. aasta kirjas ajakirjanduses 19. mail 2014 avaldatud artiklile, mille kohaselt oli Küprose valitsus eraldanud Cyprus Airwaysi koondatud töötajate tarvis 4 miljonit eurot. Ryanairi väitel tähendas see Cyprus Airwaysile täiendava riigiabi andmist.

| (94) | Cyprus Airways ja Cyprus Airwaysi ametiühingud toetasid Küprose ametiasutuste väiteid ning kinnitasid taas oma usku ettevõtja elujõulisusse ja ettevõtja rolli Küprose majanduses ning Küprose ja ülejäänud maailma vahelise ühenduse hoidmisel. |
| --- | --- |

(94)

Cyprus Airways ja Cyprus Airwaysi ametiühingud toetasid Küprose ametiasutuste väiteid ning kinnitasid taas oma usku ettevõtja elujõulisusse ja ettevõtja rolli Küprose majanduses ning Küprose ja ülejäänud maailma vahelise ühenduse hoidmisel.

4.3.   KÜPROSE MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (95) | Küprose ametiasutused ei pidanud uue ümberkorralduskava olemasolu tõttu vajalikuks esitada märkusi tervendamiskava ja Air France Consultingu märkuste kohta. Nad tõstsid taas esile Cyprus Airwaysi tähtsat rolli saare majanduses ja välismaailmaga ühenduse hoidmisel ning väitsid, et Lähis-Ida rahutused oli Cyprus Airwaysi mõjutav erandlik ja ettenägematu olukord. Võttes arvesse asjaomase turu hooajalisust, kahtlesid Küprose ametiasutused selles, et konkurendid suudavad täita Cyprus Airwaysi võimaliku pankrotiga tekkivad lüngad ühenduse hoidmises välismaailmaga. |
| --- | --- |

(95)

Küprose ametiasutused ei pidanud uue ümberkorralduskava olemasolu tõttu vajalikuks esitada märkusi tervendamiskava ja Air France Consultingu märkuste kohta. Nad tõstsid taas esile Cyprus Airwaysi tähtsat rolli saare majanduses ja välismaailmaga ühenduse hoidmisel ning väitsid, et Lähis-Ida rahutused oli Cyprus Airwaysi mõjutav erandlik ja ettenägematu olukord. Võttes arvesse asjaomase turu hooajalisust, kahtlesid Küprose ametiasutused selles, et konkurendid suudavad täita Cyprus Airwaysi võimaliku pankrotiga tekkivad lüngad ühenduse hoidmises välismaailmaga.

| (96) | Mis puudutab meetmete kokkusobivust 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega, siis väitsid Küprose ametiasutused, et 2013. aasta ümberkorralduskava oli rajatud realistlikele eeldustele ning et lennukipargi väiksuse või kuludega seotud algatuste elluviimisel esinevate raskuste kahjulikku mõju selles ei alahinnatud. |
| --- | --- |

(96)

Mis puudutab meetmete kokkusobivust 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega, siis väitsid Küprose ametiasutused, et 2013. aasta ümberkorralduskava oli rajatud realistlikele eeldustele ning et lennukipargi väiksuse või kuludega seotud algatuste elluviimisel esinevate raskuste kahjulikku mõju selles ei alahinnatud.

| (97) | Lõpetuseks väitsid Küprose ametiasutused 9. septembri 2013. aasta kirjas, et koondatud töötajatele ei tehta mingeid vabatahtlikke makseid. Seejärel selgitasid Küprose ametiasutused oma 3. augusti 2014. aasta kirjas, et valitsus on otsustanud maksta sotsiaal-majanduslikel põhjustel hüvitist otse endistele Cyprus Airwaysi töötajatele, kes on juba ametist tagasi astunud või koondatud. Otsus võeti vastu ja hüvitised maksti välja alles pärast tagasiastumise või koondamise lõpuleviimist ning seega ei kujuta see endast Cyprus Airwaysile riigiabi andmist. Kõik oma seadusjärgsed kohustused kõnealuste töötajate ees täitis Cyprus Airways ise. |
| --- | --- |

(97)

Lõpetuseks väitsid Küprose ametiasutused 9. septembri 2013. aasta kirjas, et koondatud töötajatele ei tehta mingeid vabatahtlikke makseid. Seejärel selgitasid Küprose ametiasutused oma 3. augusti 2014. aasta kirjas, et valitsus on otsustanud maksta sotsiaal-majanduslikel põhjustel hüvitist otse endistele Cyprus Airwaysi töötajatele, kes on juba ametist tagasi astunud või koondatud. Otsus võeti vastu ja hüvitised maksti välja alles pärast tagasiastumise või koondamise lõpuleviimist ning seega ei kujuta see endast Cyprus Airwaysile riigiabi andmist. Kõik oma seadusjärgsed kohustused kõnealuste töötajate ees täitis Cyprus Airways ise.

| (98) | Samuti ei olnud Küprose ametiasutused seda meelt, et abi heakskiitmisel tuleks kohaldada mingeid tingimusi. |
| --- | --- |

(98)

Samuti ei olnud Küprose ametiasutused seda meelt, et abi heakskiitmisel tuleks kohaldada mingeid tingimusi.

5.   HINDAMINE

| (99) | Käesolevas otsuses hinnatakse, kas uuritavad meetmed kujutavad endast riigiabi Cyprus Airwaysile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja kas selline abi võib olla kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(99)

Käesolevas otsuses hinnatakse, kas uuritavad meetmed kujutavad endast riigiabi Cyprus Airwaysile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja kas selline abi võib olla kokkusobiv siseturuga.

| (100) | Komisjon märgib, et 4. meetmega ette nähtud abi, millest teatati koos 2013. aasta ümberkorralduskavaga 2013. aasta oktoobris, juba sisaldab 1. meetmega ette nähtud abi (mis anti ettemaksetena septembrist detsembrini 2012) ja 2. meetmega ette nähtud abi (päästmisabi, millest teatati 2012. aasta detsembris ja mis maksti osaliselt välja jaanuarist juulini 2013). Mõlemat meedet rakendati selleks, et tagada ettevõtja lühiajaline ellujäämine senikaua, kuni koostatakse põhjalik ümberkorralduskava. Kuna 2012. aasta tervendamiskava jäi ellu viimata, käsitab komisjon mõlemat meedet 2013. aasta ümberkorralduskava osana ja hindab seega 1. ja 2. meedet – kuivõrd nad kujutavad endast riigiabi – üksnes 4. meetme kontekstis ehk ühe üldise ümberkorraldusabi meetmena. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon märgib, et 4. meetmega ette nähtud abi, millest teatati koos 2013. aasta ümberkorralduskavaga 2013. aasta oktoobris, juba sisaldab 1. meetmega ette nähtud abi (mis anti ettemaksetena septembrist detsembrini 2012) ja 2. meetmega ette nähtud abi (päästmisabi, millest teatati 2012. aasta detsembris ja mis maksti osaliselt välja jaanuarist juulini 2013). Mõlemat meedet rakendati selleks, et tagada ettevõtja lühiajaline ellujäämine senikaua, kuni koostatakse põhjalik ümberkorralduskava. Kuna 2012. aasta tervendamiskava jäi ellu viimata, käsitab komisjon mõlemat meedet 2013. aasta ümberkorralduskava osana ja hindab seega 1. ja 2. meedet – kuivõrd nad kujutavad endast riigiabi – üksnes 4. meetme kontekstis ehk ühe üldise ümberkorraldusabi meetmena.

5.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (101) | ELi toimimise artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(101)

ELi toimimise artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.1.1.   1., 2. ja 4. meede

| (102) | Komisjon jõudis 6. märtsi 2013. aasta otsuses esialgsele järeldusele, et 1. meede ehk riigi osalemine 2012. aastal Cyprus Airwaysi aktsiakapitali suurendamises kujutas endast riigiabi. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon jõudis 6. märtsi 2013. aasta otsuses esialgsele järeldusele, et 1. meede ehk riigi osalemine 2012. aastal Cyprus Airwaysi aktsiakapitali suurendamises kujutas endast riigiabi.

| (103) | Meede hõlmas riigi ressursse ja oli seostatav riigiga. Sellega anti Cyprus Airwaysile valikuline eelis, sest komisjon leidis, et erainvestor ei oleks andnud ettevõtjale sellistel tingimustel kapitali – võttes arvesse Cyprus Airwaysi tõsiseid raskusi, elujõulisuse väljavaadete puudumist abi andmise kuupäeval ja võimalikku asjakohaseid tagatisi hõlmavat aktsionäride laenu. Peale selle ei osalenud kapitali suurendamises peaaegu ükski olemasolev Cyprus Airwaysi eraaktsionär, sest eraaktsionäridelt kogunes vaid 1 06  000 eurot (võrreldes algul eeldatud 13,67 miljoni euroga). Selle tulemusena suurenes riigi osalus Cyprus Airwaysis 69 %-lt 93,67 %-le. Seepärast ei olnud meede kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega (20). |
| --- | --- |

(103)

Meede hõlmas riigi ressursse ja oli seostatav riigiga. Sellega anti Cyprus Airwaysile valikuline eelis, sest komisjon leidis, et erainvestor ei oleks andnud ettevõtjale sellistel tingimustel kapitali – võttes arvesse Cyprus Airwaysi tõsiseid raskusi, elujõulisuse väljavaadete puudumist abi andmise kuupäeval ja võimalikku asjakohaseid tagatisi hõlmavat aktsionäride laenu. Peale selle ei osalenud kapitali suurendamises peaaegu ükski olemasolev Cyprus Airwaysi eraaktsionär, sest eraaktsionäridelt kogunes vaid 1 06  000 eurot (võrreldes algul eeldatud 13,67 miljoni euroga). Selle tulemusena suurenes riigi osalus Cyprus Airwaysis 69 %-lt 93,67 %-le. Seepärast ei olnud meede kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega (20).

| (104) | Komisjon ei ole nõus Küprose ametiasutuste seisukohaga, et riik toimis turutingimustes tegutseva investorina eesmärgiga kaitsta oma investeeringu väärtust, sest kapitali suurendamine 31,33 miljoni euro võrra ei olnud nagunii piisav, et võimaldada ettevõtjal ellu jääda. Seda tõestas asjaolu, et ettevõtja sai vaid mõni kuu hiljem 2. meetme raames täiendavat päästmisabi. Mis puudutab teiste investorite mitteosalemist Küprose tollase keeruka majandusolukorra tõttu, siis märgib komisjon, et kui selline investeering oleks olnud turuinvestorile atraktiivne, oleks võinud eeldada, et välisinvestorid näitavad üles huvi. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon ei ole nõus Küprose ametiasutuste seisukohaga, et riik toimis turutingimustes tegutseva investorina eesmärgiga kaitsta oma investeeringu väärtust, sest kapitali suurendamine 31,33 miljoni euro võrra ei olnud nagunii piisav, et võimaldada ettevõtjal ellu jääda. Seda tõestas asjaolu, et ettevõtja sai vaid mõni kuu hiljem 2. meetme raames täiendavat päästmisabi. Mis puudutab teiste investorite mitteosalemist Küprose tollase keeruka majandusolukorra tõttu, siis märgib komisjon, et kui selline investeering oleks olnud turuinvestorile atraktiivne, oleks võinud eeldada, et välisinvestorid näitavad üles huvi.

| (105) | Komisjon võtab igal juhul teadmiseks Küprose ametiasutuste kavatsuse käsitada riigi osalemist 2012. aastal aktsiakapitali suurendamises ümberkorraldusabi osana. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon võtab igal juhul teadmiseks Küprose ametiasutuste kavatsuse käsitada riigi osalemist 2012. aastal aktsiakapitali suurendamises ümberkorraldusabi osana.

| (106) | Seega võimaldas 1. meede jätkata Cyprus Airwaysil oma tegevust, sest ettevõtjal ei tulnud rinda pista tagajärgedega, mille tema viletsad finantstulemused oleksid tavaolukorras tinginud. Kuna Cyprus Airways konkureerib Euroopa Majanduspiirkonna liberaliseeritud lennutransporditurul teiste Euroopa Majanduspiirkonna lennuettevõtjatega, võis 1. meede kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(106)

Seega võimaldas 1. meede jätkata Cyprus Airwaysil oma tegevust, sest ettevõtjal ei tulnud rinda pista tagajärgedega, mille tema viletsad finantstulemused oleksid tavaolukorras tinginud. Kuna Cyprus Airways konkureerib Euroopa Majanduspiirkonna liberaliseeritud lennutransporditurul teiste Euroopa Majanduspiirkonna lennuettevõtjatega, võis 1. meede kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (107) | 2. meetmest teatati kui päästmisabina antavast valitsuse laenust, mille intress on 1,76 % ja mis tuleks tagasi maksta 30. juuniks 2013. Komisjon leidis 6. märtsi 2013. aasta otsuses, et ükski kaalutlev võlausaldaja ei oleks andnud raskustes olevale äriühingule sellise intressiga laenu. Pealegi ei ole Küprose ametiasutused näidanud, kuidas Cyprus Airways suudab laenu kuue kuu pärast tagasi maksta. Kuna kõik teised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumid on täidetud (nagu on täiendavalt selgitatud 6. märtsi 2013. aasta otsuses, millele selle küsimusega seoses käesolevas otsuses viidatakse), on 2. meede riigiabi. Küprose ametiasutused tunnistavad oma vastuses 6. märtsi 2013. aasta otsusele, et laen kujutab endast päästmisabi. Komisjon märgib, et seda laenu ei maksta tagasi ja et Küprose ametiasutused on teatanud sellest seoses ümberkorraldusabiga (4. meede). |
| --- | --- |

(107)

2. meetmest teatati kui päästmisabina antavast valitsuse laenust, mille intress on 1,76 % ja mis tuleks tagasi maksta 30. juuniks 2013. Komisjon leidis 6. märtsi 2013. aasta otsuses, et ükski kaalutlev võlausaldaja ei oleks andnud raskustes olevale äriühingule sellise intressiga laenu. Pealegi ei ole Küprose ametiasutused näidanud, kuidas Cyprus Airways suudab laenu kuue kuu pärast tagasi maksta. Kuna kõik teised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumid on täidetud (nagu on täiendavalt selgitatud 6. märtsi 2013. aasta otsuses, millele selle küsimusega seoses käesolevas otsuses viidatakse), on 2. meede riigiabi. Küprose ametiasutused tunnistavad oma vastuses 6. märtsi 2013. aasta otsusele, et laen kujutab endast päästmisabi. Komisjon märgib, et seda laenu ei maksta tagasi ja et Küprose ametiasutused on teatanud sellest seoses ümberkorraldusabiga (4. meede).

| (108) | 4. meetmest teavitati kui ümberkorraldusabist. Kõik selle osad hõlmavad tõepoolest riigi ressursse ja on seostatavad riigiga kas kapitalisüstina, võla konverteerimisena omakapitaliks või on tegemist otseselt vastastikuse abistamise fondi puudujäägi osa katmisega. 4. meetmega antakse Cyprus Airwaysile valikuline eelis, sest turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks eraldanud selliseid vahendeid sellises finantsolukorras olevale äriühingule (kogunenud kahjum 99,7 miljonit eurot, liiga suur finantsvõimendus ja likvideeritud kapitalibaas). Viimaks esines ülalpool põhjenduses 106 esitatud põhjustel tõenäosus, et meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi. |
| --- | --- |

(108)

4. meetmest teavitati kui ümberkorraldusabist. Kõik selle osad hõlmavad tõepoolest riigi ressursse ja on seostatavad riigiga kas kapitalisüstina, võla konverteerimisena omakapitaliks või on tegemist otseselt vastastikuse abistamise fondi puudujäägi osa katmisega. 4. meetmega antakse Cyprus Airwaysile valikuline eelis, sest turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks eraldanud selliseid vahendeid sellises finantsolukorras olevale äriühingule (kogunenud kahjum 99,7 miljonit eurot, liiga suur finantsvõimendus ja likvideeritud kapitalibaas). Viimaks esines ülalpool põhjenduses 106 esitatud põhjustel tõenäosus, et meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi.

| (109) | Seepärast järeldab komisjon, et 4. meede kujutab endast Cyprus Airwaysile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Teatise kohaselt on abi suurus 102,9 miljonit eurot. Komisjon võtab teadmiseks Küprose ametiasutuste väite, et 10 miljoni euro suuruse lühiajalise laenu andmine ei ole vajalik, ega käsita seda laenu seepärast ümberkorraldusabi kogusumma osana. Väljamaksmise kuupäevaga seoses märgib komisjon, et 4. meede on välja makstud osadena. |
| --- | --- |

(109)

Seepärast järeldab komisjon, et 4. meede kujutab endast Cyprus Airwaysile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Teatise kohaselt on abi suurus 102,9 miljonit eurot. Komisjon võtab teadmiseks Küprose ametiasutuste väite, et 10 miljoni euro suuruse lühiajalise laenu andmine ei ole vajalik, ega käsita seda laenu seepärast ümberkorraldusabi kogusumma osana. Väljamaksmise kuupäevaga seoses märgib komisjon, et 4. meede on välja makstud osadena.

| (110) | Osa a, mille suurus oli 31,33 miljonit eurot (riigi osalemine aktsiakapitali suurendamises 2012. aastal), maksti välja järgmiselt.

  Tabel 6


  Riigi osaluse väljamaksmise kuupäevad 2012. aasta aktsiakapitali suurendamisel







  Summa (miljonites eurodes) | Väljamaksmise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 12. september 2012 |
| 3,0 | 20. september 2012 |
| 5,0 | 26. september 2012 |
| 4,0 | 11. oktoober 2012 |
| 16,33 | 28. detsember 2012 |
| Kokku: 31,33 | |

(110)

Osa a, mille suurus oli 31,33 miljonit eurot (riigi osalemine aktsiakapitali suurendamises 2012. aastal), maksti välja järgmiselt.

Tabel 6

Riigi osaluse väljamaksmise kuupäevad 2012. aasta aktsiakapitali suurendamisel

Summa (miljonites eurodes)

Väljamaksmise kuupäev

3,0

12. september 2012

3,0

20. september 2012

5,0

26. september 2012

4,0

11. oktoober 2012

16,33

28. detsember 2012

Kokku: 31,33

| (111) | Osa b, mille suurus oli 34,5 miljonit eurot (päästmisabina antud laen), maksti välja järgmiselt.

  Tabel 7


  Riigi poolt päästmisabina antud laenu väljamaksmise kuupäevad 2013. aastal







  Summa (miljonites eurodes) | Väljamaksmise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 22. jaanuar 2013 |
| 5,0 | 29. jaanuar 2013 |
| 3,5 | 28. veebruar 2013 |
| 10,0 | 2. mai 2013 |
| 13,0 | 26. juuli 2013 |
| Kokku: 34,5 | |

(111)

Osa b, mille suurus oli 34,5 miljonit eurot (päästmisabina antud laen), maksti välja järgmiselt.

Tabel 7

Riigi poolt päästmisabina antud laenu väljamaksmise kuupäevad 2013. aastal

Summa (miljonites eurodes)

Väljamaksmise kuupäev

3,0

22. jaanuar 2013

5,0

29. jaanuar 2013

3,5

28. veebruar 2013

10,0

2. mai 2013

13,0

26. juuli 2013

Kokku: 34,5

| (112) | 4. meetme ülejäänud osade puhul – c) riigigarantii küsimine ja 28,5 miljoni euro suuruse võla hilisem konverteerimine omakapitaliks ning d) vastastikuse abistamise fondi puudujäägi katmine 8,6 miljoni euro ulatuses –, ei ole komisjonil ühtki tõendit selle kohta, et neid oleks juba rakendatud. |
| --- | --- |

(112)

4. meetme ülejäänud osade puhul – c) riigigarantii küsimine ja 28,5 miljoni euro suuruse võla hilisem konverteerimine omakapitaliks ning d) vastastikuse abistamise fondi puudujäägi katmine 8,6 miljoni euro ulatuses –, ei ole komisjonil ühtki tõendit selle kohta, et neid oleks juba rakendatud.

5.1.2.   3. meede

| (113) | Komisjon võtab teadmiseks Küprose ametiasutuste 2013. aasta septembris esitatud selgituse, et koondatud töötajatele ei makstud ega ka maksta mingit vabatahtlikku hüvitist. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon võtab teadmiseks Küprose ametiasutuste 2013. aasta septembris esitatud selgituse, et koondatud töötajatele ei makstud ega ka maksta mingit vabatahtlikku hüvitist.

| (114) | Peaaegu aasta hiljem, oma 2014. aasta augustikuu kirjas, märkisid Küprose ametiasutused, et 2014. aasta mais/juunis otsustas valitsus maksta sotsiaal-majanduslikel põhjustel hüvitist otse endistele Cyprus Airwaysi töötajatele, kes olid juba ametist tagasi astunud või koondatud. Otsus võeti vastu ja hüvitised maksti välja alles pärast tagasiastumise või koondamise lõpuleviimist. Kõik oma seadusjärgsed kohustused kõnealuste töötajate ees täitis Cyprus Airways ise. |
| --- | --- |

(114)

Peaaegu aasta hiljem, oma 2014. aasta augustikuu kirjas, märkisid Küprose ametiasutused, et 2014. aasta mais/juunis otsustas valitsus maksta sotsiaal-majanduslikel põhjustel hüvitist otse endistele Cyprus Airwaysi töötajatele, kes olid juba ametist tagasi astunud või koondatud. Otsus võeti vastu ja hüvitised maksti välja alles pärast tagasiastumise või koondamise lõpuleviimist. Kõik oma seadusjärgsed kohustused kõnealuste töötajate ees täitis Cyprus Airways ise.

| (115) | Küprose ametiasutuste sõnul toimus Cyprus Airwaysi töötajate 2013. aasta ümberkorralduskava kohane ametist tagasiastumine ja koondamine ilma igasuguse Küprose valitsuse pakutava lisahüvitise maksmiseta. Otsuse maksta Cyprus Airwaysi endistele töötajatele otsest hüvitist tegi Küprose valitsus hiljem. |
| --- | --- |

(115)

Küprose ametiasutuste sõnul toimus Cyprus Airwaysi töötajate 2013. aasta ümberkorralduskava kohane ametist tagasiastumine ja koondamine ilma igasuguse Küprose valitsuse pakutava lisahüvitise maksmiseta. Otsuse maksta Cyprus Airwaysi endistele töötajatele otsest hüvitist tegi Küprose valitsus hiljem.

| (116) | Seega tundub, et Küprose ametiasutuste esialgsest kavatsusest maksta koondatavatele töötajatele vabatahtlikku hüvitist loobuti, ning seepärast leiab komisjon, et puudub vajadus hinnata 3. meetme liigitumist riigiabiks. |
| --- | --- |

(116)

Seega tundub, et Küprose ametiasutuste esialgsest kavatsusest maksta koondatavatele töötajatele vabatahtlikku hüvitist loobuti, ning seepärast leiab komisjon, et puudub vajadus hinnata 3. meetme liigitumist riigiabiks.

5.1.3.   5. meede

| (117) | Cyprus Airwaysile anti 2010. ja 2011. aastal 2 69  317,94 eurot riigiabi kava alusel, mis võimaldas anda valitud ettevõtjatele koolituse otstarbel riigieelarvest toetust. Seepärast järeldab komisjon, et 5. meede kujutab endast Cyprus Airwaysile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Küprose ametiasutused ei vaidle sellele hinnangule vastu. |
| --- | --- |

(117)

Cyprus Airwaysile anti 2010. ja 2011. aastal 2 69  317,94 eurot riigiabi kava alusel, mis võimaldas anda valitud ettevõtjatele koolituse otstarbel riigieelarvest toetust. Seepärast järeldab komisjon, et 5. meede kujutab endast Cyprus Airwaysile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Küprose ametiasutused ei vaidle sellele hinnangule vastu.

| (118) | Koolitusabi anti Cyprus Airwaysile 303 koolitusprojekti jaoks 2010. ja 2011. aastal. Küprose ametiasutused ei ole siiski esitanud projektide kaupa selle summa väljamaksmise kuupäevi. |
| --- | --- |

(118)

Koolitusabi anti Cyprus Airwaysile 303 koolitusprojekti jaoks 2010. ja 2011. aastal. Küprose ametiasutused ei ole siiski esitanud projektide kaupa selle summa väljamaksmise kuupäevi.

5.1.4.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (119) | Eespool öeldut arvesse võttes puudub komisjoni meelest vajadus hinnata, kas 3. meede kujutab endast riigiabi. Komisjon leiab, et 1., 2., 4. ja 5. meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(119)

Eespool öeldut arvesse võttes puudub komisjoni meelest vajadus hinnata, kas 3. meede kujutab endast riigiabi. Komisjon leiab, et 1., 2., 4. ja 5. meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (120) | 1., 2. ja 4. meetme raames antud riigiabi kogusumma on 102,9 miljonit eurot. Kaks esimest osa ehk 65,83 miljonit eurot maksti 12. septembrist 2012 kuni 26. juulini 2013 erinevatel kuupäevadel juba välja. |
| --- | --- |

(120)

1., 2. ja 4. meetme raames antud riigiabi kogusumma on 102,9 miljonit eurot. Kaks esimest osa ehk 65,83 miljonit eurot maksti 12. septembrist 2012 kuni 26. juulini 2013 erinevatel kuupäevadel juba välja.

| (121) | 5. meetmega kaasnev riigiabi on 2 69  317,94 eurot ja see maksti välja 2010.–2011. aastal. |
| --- | --- |

(121)

5. meetmega kaasnev riigiabi on 2 69  317,94 eurot ja see maksti välja 2010.–2011. aastal.

5.2.   EBASEADUSLIK ABI

| (122) | 1. ja 2. meede ja sellest tulenevalt ka 4. meede kujutavad endast riigiabi ning nende võtmisel rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 kehtestatud teavitamiskohustust ja rakendamiskeeldu. Sama kehtib 5. meetme puhul. Sellest tulenevalt kujutavad kõik need meetmed endast ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(122)

1. ja 2. meede ja sellest tulenevalt ka 4. meede kujutavad endast riigiabi ning nende võtmisel rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 kehtestatud teavitamiskohustust ja rakendamiskeeldu. Sama kehtib 5. meetme puhul. Sellest tulenevalt kujutavad kõik need meetmed endast ebaseaduslikku riigiabi.

5.3.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (123) | Kui teatavad meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata nende kokkusobivust siseturuga kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite valguses. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (21). |
| --- | --- |

(123)

Kui teatavad meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata nende kokkusobivust siseturuga kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite valguses. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (21).

| (124) | Küprose ametiasutused olid algul seisukohal, et 1. meede ei hõlma riigiabi, ja teatasid 2. meetmest kui päästmisabist. Pärast esimest ametlikku uurimismenetlust ja kahtlusi, mida komisjon selle raames väljendas, ning 2. meetme alusel antud päästmisabi kavandatud tagasi maksmata jätmist on Küprose ametiasutused siiski väitnud, et 1., 2. ja 4. meede on 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel siseturuga kokkusobivad kui ümberkorraldusabi. |
| --- | --- |

(124)

Küprose ametiasutused olid algul seisukohal, et 1. meede ei hõlma riigiabi, ja teatasid 2. meetmest kui päästmisabist. Pärast esimest ametlikku uurimismenetlust ja kahtlusi, mida komisjon selle raames väljendas, ning 2. meetme alusel antud päästmisabi kavandatud tagasi maksmata jätmist on Küprose ametiasutused siiski väitnud, et 1., 2. ja 4. meede on 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel siseturuga kokkusobivad kui ümberkorraldusabi.

| (125) | Eeskätt eelteavitasid Küprose ametiasutused 22. juulil 2013 ümberkorralduskavast ja andsid 23. oktoobril 2013 teada ajakohastatud kavast. Seejärel esitasid nad lisaselgitusi. 2013. aasta ümberkorralduskava põhieeldused ja -ideed püsisid alates 23. oktoobri 2013. aasta teatisest alates siiski muutumatuna. |
| --- | --- |

(125)

Eeskätt eelteavitasid Küprose ametiasutused 22. juulil 2013 ümberkorralduskavast ja andsid 23. oktoobril 2013 teada ajakohastatud kavast. Seejärel esitasid nad lisaselgitusi. 2013. aasta ümberkorralduskava põhieeldused ja -ideed püsisid alates 23. oktoobri 2013. aasta teatisest alates siiski muutumatuna.

| (126) | 5. meetme kohta väitsid Küprose ametiasutused, et tegemist oli üdise grupierandi määruse alusel kokkusobiva koolitusabiga. Komisjon on aga teinud kooskõlas Küprose ametiasutuste esitatud teabega kindlaks, et Cyprus Airways on olnud alates 2009. aastast raskustes olev äriühing. Vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 1 lõike 6 punktile c on raskustes olevad äriühingud määruse reguleerimisalast välja jäetud. Seepärast ei ole Cyprus Airways olnud alates 2009. aastast koolitusabikõlblik. |
| --- | --- |

(126)

5. meetme kohta väitsid Küprose ametiasutused, et tegemist oli üdise grupierandi määruse alusel kokkusobiva koolitusabiga. Komisjon on aga teinud kooskõlas Küprose ametiasutuste esitatud teabega kindlaks, et Cyprus Airways on olnud alates 2009. aastast raskustes olev äriühing. Vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 1 lõike 6 punktile c on raskustes olevad äriühingud määruse reguleerimisalast välja jäetud. Seepärast ei ole Cyprus Airways olnud alates 2009. aastast koolitusabikõlblik.

| (127) | Peale selle ei saa 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 20 kohaselt raskustes olevat äriühingut „kasutada muude poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina, enne kui tema elujõulisus on tagatud. Järelikult võib komisjoni arvates abi raskustes olevatele äriühingutele edendada majandustegevuse arengut, kahjustamata kaubandust määral, mis on vastuolus ühenduse huvidega, kui täidetakse käesolevates suunistes kehtestatud tingimusi”. Seega saab komisjon hinnata 5. meedet üksnes 2013. aasta ümberkorralduskava kohase ümberkorraldusabina. |
| --- | --- |

(127)

Peale selle ei saa 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 20 kohaselt raskustes olevat äriühingut „kasutada muude poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina, enne kui tema elujõulisus on tagatud. Järelikult võib komisjoni arvates abi raskustes olevatele äriühingutele edendada majandustegevuse arengut, kahjustamata kaubandust määral, mis on vastuolus ühenduse huvidega, kui täidetakse käesolevates suunistes kehtestatud tingimusi”. Seega saab komisjon hinnata 5. meedet üksnes 2013. aasta ümberkorralduskava kohase ümberkorraldusabina.

| (128) | Kuna 1., 2., 4. ja 5. meetme puhul on asjakohane vaid üks kokkusobivuse põhjus, on komisjoni meelest sobilik hinnata kõiki meetmeid koos. Hindamisel viitab komisjon eeskätt 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktidele 31–77. |
| --- | --- |

(128)

Kuna 1., 2., 4. ja 5. meetme puhul on asjakohane vaid üks kokkusobivuse põhjus, on komisjoni meelest sobilik hinnata kõiki meetmeid koos. Hindamisel viitab komisjon eeskätt 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktidele 31–77.

5.3.1.   Rahastamiskõlblikkus – raskustes olev äriühing

| (129) | Komisjon jõudis 6. märtsi 2013. aasta otsuses (põhjendused 41–46) esialgsele järeldusele, et Cyprus Airways on olnud alates 2010. aastast raskustes olev äriühing. Seda esialgset järeldust korrati 4. veebruari 2014. aasta otsuses (põhjendused 83–84). Seejärel tunnistasid Küprose ametiasutused, et Cyprus Airways on olnud raskustes olev äriühing alates 2009. aastast. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon jõudis 6. märtsi 2013. aasta otsuses (põhjendused 41–46) esialgsele järeldusele, et Cyprus Airways on olnud alates 2010. aastast raskustes olev äriühing. Seda esialgset järeldust korrati 4. veebruari 2014. aasta otsuses (põhjendused 83–84). Seejärel tunnistasid Küprose ametiasutused, et Cyprus Airways on olnud raskustes olev äriühing alates 2009. aastast.

| (130) | Avalikkusele kättesaadavate finantsaruannete põhjal on Cyprus Airwaysi peamised finantsandmed olnud alates 2009. aastast järgmised.

  Tabel 8


  Cyprus Airwaysi peamised finantsandmed 2008. aastast kuni 2012. aasta esimene poolaastani (miljonites eurodes) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012. aasta esimene poolaasta (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Käive | 311,4 | 247,5 | 236,3 | 212,8 | 71,3 |
| Maksueelne kasum | 2,1 | –3,2 | –2,9 | –23,8 | –34,2 |
| Osa- või aktsiakapital | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 |
| Omakapital | 13,9 | 9,4 | 7,7 | —15,9 | —48,6 |

(130)

Avalikkusele kättesaadavate finantsaruannete põhjal on Cyprus Airwaysi peamised finantsandmed olnud alates 2009. aastast järgmised.

Tabel 8

Cyprus Airwaysi peamised finantsandmed 2008. aastast kuni 2012. aasta esimene poolaastani (miljonites eurodes)

2008

2009

2010

2011

2012. aasta esimene poolaasta (22)

Käive

311,4

247,5

236,3

212,8

71,3

Maksueelne kasum

2,1

–3,2

–2,9

–23,8

–34,2

Osa- või aktsiakapital

35,2

35,2

35,2

35,2

35,2

Omakapital

13,9

9,4

7,7

—15,9

—48,6

| (131) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktis a on sätestatud, et piiratud vastutusega äriühingut loetakse raskustes olevaks siis, kui ta „on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul”. |
| --- | --- |

(131)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktis a on sätestatud, et piiratud vastutusega äriühingut loetakse raskustes olevaks siis, kui ta „on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul”.

| (132) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt võib lugeda äriühingu raskustes olevaks ka siis, „kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus”. Üldkohtu praktika kohaselt võib „negatiivset omakapitali [...] pidada oluliseks näitajaks äriühingu rahaliste raskuste kohta”
   (23). |
| --- | --- |

(132)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt võib lugeda äriühingu raskustes olevaks ka siis, „kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus”. Üldkohtu praktika kohaselt võib „negatiivset omakapitali [...] pidada oluliseks näitajaks äriühingu rahaliste raskuste kohta”
   (23).

| (133) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkt a kajastab eeldust, et osa- või aktsiakapitali suure kaotuse korral ei suuda äriühing vähendada kahjumit, mis põhjustaks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamise. Komisjon leiab, et sama eeldus on veelgi asjakohasem äriühingu puhul, kes on kaotanud kogu oma osa- või aktsiakapitali ja kelle omakapital on negatiivne (24). |
| --- | --- |

(133)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkt a kajastab eeldust, et osa- või aktsiakapitali suure kaotuse korral ei suuda äriühing vähendada kahjumit, mis põhjustaks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamise. Komisjon leiab, et sama eeldus on veelgi asjakohasem äriühingu puhul, kes on kaotanud kogu oma osa- või aktsiakapitali ja kelle omakapital on negatiivne (24).

| (134) | Nagu on näidatud tabelis 8, oli Cyprus Airwaysi omakapital alates 2011. aastast negatiivne. Omakapital vähenes juba 2009. aastal ja 2010. aastal jäi see tublisti allapoole aktsiakapitali taset. Kui võtta arvesse 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11, siis on tabelist 8 näha, et Cyprus Airwaysi käive vähenes ja kahjum suurenes juba alates 2009. aastast. 2009. aastal kahanes käive võrreldes 2008. aastaga peaaegu 21 % ja ettevõtja registreeris 3,2 miljoni euro suuruse kahjumi (maksueelne kasum). Järgnevatel aastatel see suundumus jätkus. |
| --- | --- |

(134)

Nagu on näidatud tabelis 8, oli Cyprus Airwaysi omakapital alates 2011. aastast negatiivne. Omakapital vähenes juba 2009. aastal ja 2010. aastal jäi see tublisti allapoole aktsiakapitali taset. Kui võtta arvesse 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11, siis on tabelist 8 näha, et Cyprus Airwaysi käive vähenes ja kahjum suurenes juba alates 2009. aastast. 2009. aastal kahanes käive võrreldes 2008. aastaga peaaegu 21 % ja ettevõtja registreeris 3,2 miljoni euro suuruse kahjumi (maksueelne kasum). Järgnevatel aastatel see suundumus jätkus.

| (135) | Eespool öeldu ja Küprose ametiasutuste esitatud teabe põhjal (vt põhjendus 68) järeldab komisjon, et Cyprus Airways on olnud raskustes olev äriühing alates 2009. aastast – osaliselt vastavalt 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 10 (eriti alates 2011. aastast) ja igal juhul kooskõlas kõnealuste suuniste punktiga 11. |
| --- | --- |

(135)

Eespool öeldu ja Küprose ametiasutuste esitatud teabe põhjal (vt põhjendus 68) järeldab komisjon, et Cyprus Airways on olnud raskustes olev äriühing alates 2009. aastast – osaliselt vastavalt 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 10 (eriti alates 2011. aastast) ja igal juhul kooskõlas kõnealuste suuniste punktiga 11.

| (136) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 33 on öeldud: „Äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks käesolevate suuniste tähenduses”. See tingimus on seega täidetud. |
| --- | --- |

(136)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 33 on öeldud: „Äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks käesolevate suuniste tähenduses”. See tingimus on seega täidetud.

5.3.2.   2013. aasta ümberkorralduskava kestus – pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (137) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktides 35–37 on kirjas: „35. Ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise kasumlikkuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama. Komisjonile tuleb esitada üksikasjalik kava, mis eelkõige peab sisaldama turuülevaadet. Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest, see võib välistel teguritel, nagu hindade ja nõudluse erinevused, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. Ümberkorraldamine peab sisaldama sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik.” |
| --- | --- |

(137)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktides 35–37 on kirjas: „35. Ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise kasumlikkuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama. Komisjonile tuleb esitada üksikasjalik kava, mis eelkõige peab sisaldama turuülevaadet. Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest, see võib välistel teguritel, nagu hindade ja nõudluse erinevused, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. Ümberkorraldamine peab sisaldama sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik.”

| (138) | „36. Ümberkorraldamiskavas tuleb kirjeldada raskusteni viinud asjaolusid, andes sellega aluse soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks. Ümberkorraldamiskavas tuleb muu hulgas arvesse võtta nõudmise ja pakkumise praegust olukorda ning tulevikuväljavaateid asjaomasel tooteturul vastavalt stsenaariumidele, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel ning äriühingu erilistel tugevatel ja nõrkadel külgedel. See kava peaks võimaldama äriühingul areneda uue struktuuri suunas, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab äriühingul jalule tõusta.” |
| --- | --- |

(138)

„36. Ümberkorraldamiskavas tuleb kirjeldada raskusteni viinud asjaolusid, andes sellega aluse soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks. Ümberkorraldamiskavas tuleb muu hulgas arvesse võtta nõudmise ja pakkumise praegust olukorda ning tulevikuväljavaateid asjaomasel tooteturul vastavalt stsenaariumidele, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel ning äriühingu erilistel tugevatel ja nõrkadel külgedel. See kava peaks võimaldama äriühingul areneda uue struktuuri suunas, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab äriühingul jalule tõusta.”

| (139) | „37. Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida. Kui äriühingu raskused tulenevad tõsistest puudustest ettevõtte juhtimissüsteemis, tuleb teha tarvilikud kohandused.” |
| --- | --- |

(139)

„37. Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida. Kui äriühingu raskused tulenevad tõsistest puudustest ettevõtte juhtimissüsteemis, tuleb teha tarvilikud kohandused.”

| (140) | Mis puudutab kestust, siis teatatud ümberkorralduskava hõlmab ajavahemikku, mis kestab esimesest varade müügist 2012. aasta aprillis seoses ettevõtja omapanusega oma ümberkorralduskuludesse kuni 2017. aasta lõpuni, ning kavas nähakse ette Cyprus Airwaysi kasumlikkuse taastamine alates 2014. eelarveaastast. Ümberkorraldusperioodi kestus on teatise kohaselt seega viis aastat ja kuus kuud. |
| --- | --- |

(140)

Mis puudutab kestust, siis teatatud ümberkorralduskava hõlmab ajavahemikku, mis kestab esimesest varade müügist 2012. aasta aprillis seoses ettevõtja omapanusega oma ümberkorralduskuludesse kuni 2017. aasta lõpuni, ning kavas nähakse ette Cyprus Airwaysi kasumlikkuse taastamine alates 2014. eelarveaastast. Ümberkorraldusperioodi kestus on teatise kohaselt seega viis aastat ja kuus kuud.

| (141) | Komisjon märgib, et see ajavahemik on pikem kui komisjoni heakskiidu saanud teiste lennuettevõtjate ümberkorraldusperiood, mille kestus on tavaliselt viis aastat (25). |
| --- | --- |

(141)

Komisjon märgib, et see ajavahemik on pikem kui komisjoni heakskiidu saanud teiste lennuettevõtjate ümberkorraldusperiood, mille kestus on tavaliselt viis aastat (25).

| (142) | Peale selle täheldab komisjon, et 5. meede võeti aastatel 2010–2011. Kuna 5. meedet rakendati ajal, mil ettevõtja oli juba rahalistes raskustes, ei kuulunud see üldise grupierandi määruse reguleerimisalasse. See tähendab, et tegemist oli kas kokkusobimatu koolitusabiga või tuleks seda käsitada ümberkorraldusabina, mille vastavust peab hindama selles kontekstis. Viimase stsenaariumi puhul pikeneks ümberkorraldusperiood ligikaudu seitsmele aastale (ja ühtlasi peaks kõnealune abi moodustama osa teatatud ümberkorralduskavast). |
| --- | --- |

(142)

Peale selle täheldab komisjon, et 5. meede võeti aastatel 2010–2011. Kuna 5. meedet rakendati ajal, mil ettevõtja oli juba rahalistes raskustes, ei kuulunud see üldise grupierandi määruse reguleerimisalasse. See tähendab, et tegemist oli kas kokkusobimatu koolitusabiga või tuleks seda käsitada ümberkorraldusabina, mille vastavust peab hindama selles kontekstis. Viimase stsenaariumi puhul pikeneks ümberkorraldusperiood ligikaudu seitsmele aastale (ja ühtlasi peaks kõnealune abi moodustama osa teatatud ümberkorralduskavast).

| (143) | Komisjon võib pikema ümberkorraldusperioodi põhjendatud juhtudel heaks kiita. Käesoleva juhtumi puhul aga ei suutnud Küprose ametiasutused põhjendada, miks Cyprus Airways vajab oma ümberkorralduste lõpuleviimiseks pikemat aega kui viis aastat. Komisjon märgib, et n-ö kaduma läinud aeg, mida Küprose ametiasutused kirjeldasid põhjenduses 72 ülalpool ja mis oli tingitud riigisiseses otsustusprotsessis ette tulnud viivitustest (26), oli ametiasutuste kontrolli all. Peale selle ei ole erinevalt teistest juhtumitest Cyprus Airwaysi 2013. aasta ümberkorralduskavas ühtki sellist eripära, millega komisjon oleks Küprose ametiasutuste viidatud otsuses varem nõustunud ja mis lubaks komisjonil järeldada, et käesoleva juhtumi puhul võiks heaks kiita praegusest pikema ümberkorraldusperioodi. Sellised eripärad võiksid olla näiteks väga järsk veomahu vähendamine või eriti väike turuosa (27). |
| --- | --- |

(143)

Komisjon võib pikema ümberkorraldusperioodi põhjendatud juhtudel heaks kiita. Käesoleva juhtumi puhul aga ei suutnud Küprose ametiasutused põhjendada, miks Cyprus Airways vajab oma ümberkorralduste lõpuleviimiseks pikemat aega kui viis aastat. Komisjon märgib, et n-ö kaduma läinud aeg, mida Küprose ametiasutused kirjeldasid põhjenduses 72 ülalpool ja mis oli tingitud riigisiseses otsustusprotsessis ette tulnud viivitustest (26), oli ametiasutuste kontrolli all. Peale selle ei ole erinevalt teistest juhtumitest Cyprus Airwaysi 2013. aasta ümberkorralduskavas ühtki sellist eripära, millega komisjon oleks Küprose ametiasutuste viidatud otsuses varem nõustunud ja mis lubaks komisjonil järeldada, et käesoleva juhtumi puhul võiks heaks kiita praegusest pikema ümberkorraldusperioodi. Sellised eripärad võiksid olla näiteks väga järsk veomahu vähendamine või eriti väike turuosa (27).

| (144) | Seetõttu ei ole komisjon nõus, et viis aastat ja kuus kuud (saati siis seitse aastat) on Cyprus Airwaysi juhtumi puhul mõistlik aeg. |
| --- | --- |

(144)

Seetõttu ei ole komisjon nõus, et viis aastat ja kuus kuud (saati siis seitse aastat) on Cyprus Airwaysi juhtumi puhul mõistlik aeg.

| (145) | 2013. aasta ümberkorralduskava sisu kohta märgib komisjon, et Küprose ametiasutused ei hajutanud piisaval määral komisjoni 4. veebruari 2014. aasta otsuses väljendatud kahtlusi. |
| --- | --- |

(145)

2013. aasta ümberkorralduskava sisu kohta märgib komisjon, et Küprose ametiasutused ei hajutanud piisaval määral komisjoni 4. veebruari 2014. aasta otsuses väljendatud kahtlusi.

| (146) | Küprose ametiasutused väitsid eeskätt seda, et kavas oli võetud arvesse säilinud liinivõrgu tõhusust ja reisijatepoolse nõudluse võimalikku vähenemist ning et mingit kütusehinna ning USA dollari ja euro vahetuskursi kahjuliku kõikumise riski ei esinenud, kui lähtuda nende hiljutisest heitlikkusest. Nad väitsid ka seda, et ettevõtja prognoositud finantsolukord oli ettevõtja varasemate viletsate tulemustega võrreldes rahuldav. Küprose ametiasutused juhtisid tähelepanu 2013. aasta ümberkorralduskava elementidele, nagu Larnaca lennujaama maapealse teeninduse tasude läbivaatamine, millega oli saavutatud oodatust suuremat edu. |
| --- | --- |

(146)

Küprose ametiasutused väitsid eeskätt seda, et kavas oli võetud arvesse säilinud liinivõrgu tõhusust ja reisijatepoolse nõudluse võimalikku vähenemist ning et mingit kütusehinna ning USA dollari ja euro vahetuskursi kahjuliku kõikumise riski ei esinenud, kui lähtuda nende hiljutisest heitlikkusest. Nad väitsid ka seda, et ettevõtja prognoositud finantsolukord oli ettevõtja varasemate viletsate tulemustega võrreldes rahuldav. Küprose ametiasutused juhtisid tähelepanu 2013. aasta ümberkorralduskava elementidele, nagu Larnaca lennujaama maapealse teeninduse tasude läbivaatamine, millega oli saavutatud oodatust suuremat edu.

| (147) | Komisjon väljendas 4. veebruari 2014. aasta otsuses siiski kahtlusi, sest tal oli teiste lennundussektori ümberkorralduskavade puhul saadud kogemuste valguses põhjust arvata, et paljud 2013. aasta ümberkorralduskava eeldused ei olnud piisavalt ettevaatlikud, võttes arvesse turul esinevat konkurentsi ja üldist põhimõtet, et usaldusväärse ümberkorraldamise puhul tuleb arvestada ka reaalse võimalusega, et areng läheb ebasoodsas suunas. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon väljendas 4. veebruari 2014. aasta otsuses siiski kahtlusi, sest tal oli teiste lennundussektori ümberkorralduskavade puhul saadud kogemuste valguses põhjust arvata, et paljud 2013. aasta ümberkorralduskava eeldused ei olnud piisavalt ettevaatlikud, võttes arvesse turul esinevat konkurentsi ja üldist põhimõtet, et usaldusväärse ümberkorraldamise puhul tuleb arvestada ka reaalse võimalusega, et areng läheb ebasoodsas suunas.

| (148) | Komisjon märgib, et Cyprus Airwaysi eeldused ei ole üldtunnustatud ja neid ei toeta ka tõendid turuväljavaadete kohta. Tegelikult vaidlustasid konkurendid need eeldused, eriti need, mis olid seotud võimaliku konkurentide survega kavandatud kasumlike lennuliinide puhul, kütuse kokkuhoiuga ja piletihinna tõstmisest tuleneva prognoositud tuluga. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon märgib, et Cyprus Airwaysi eeldused ei ole üldtunnustatud ja neid ei toeta ka tõendid turuväljavaadete kohta. Tegelikult vaidlustasid konkurendid need eeldused, eriti need, mis olid seotud võimaliku konkurentide survega kavandatud kasumlike lennuliinide puhul, kütuse kokkuhoiuga ja piletihinna tõstmisest tuleneva prognoositud tuluga.

| (149) | Komisjon märgib, et 2013. aasta ümberkorralduskava põhistsenaariumi kohaselt on ettevõtjal 0,4 miljoni euro suurune positiivne ärikasum juba 2014. aastal ja et järgnevatel aastatel see suureneb. Samas täheldab komisjon, et kava eelduste kohaselt ei kogune ega tasuta kolmandate isikute võlgadelt intressi kogu ümberkorraldusperioodi jooksul. 2013. aasta ümberkorralduskavas on vaid märgitud, et kolmandate isikute võlg tuleb ümber korraldada, ent pole täpsustatud, kuidas seda tehakse. 2013.–2018. aasta bilansis kajastuvad võlad tarnijatele ja muud võlad (v.a Kreeka panga võlg) jäävad prognooside kohaselt 27,9 miljoni euro tasemele. Seepärast on kolmandate isikute võla suurus märkimisväärne ja selle ümberkorraldamise ebaõnnestumine võib finantsprognoose tõsiselt halvendada. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon märgib, et 2013. aasta ümberkorralduskava põhistsenaariumi kohaselt on ettevõtjal 0,4 miljoni euro suurune positiivne ärikasum juba 2014. aastal ja et järgnevatel aastatel see suureneb. Samas täheldab komisjon, et kava eelduste kohaselt ei kogune ega tasuta kolmandate isikute võlgadelt intressi kogu ümberkorraldusperioodi jooksul. 2013. aasta ümberkorralduskavas on vaid märgitud, et kolmandate isikute võlg tuleb ümber korraldada, ent pole täpsustatud, kuidas seda tehakse. 2013.–2018. aasta bilansis kajastuvad võlad tarnijatele ja muud võlad (v.a Kreeka panga võlg) jäävad prognooside kohaselt 27,9 miljoni euro tasemele. Seepärast on kolmandate isikute võla suurus märkimisväärne ja selle ümberkorraldamise ebaõnnestumine võib finantsprognoose tõsiselt halvendada.

| (150) | Komisjon kordab oma 4. veebruari 2014. aasta otsuses esitatud väidet, et ümberkorraldusperioodi lõpuks saab Cyprus Airwaysist äriühing, kellel puuduvad kapitalireservid ja kelle kogureservid on negatiivsed. Sellist äriühingut ei saa pidada elujõuliseks, sest igasugune ohutusvaru sisuliselt puudub. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon kordab oma 4. veebruari 2014. aasta otsuses esitatud väidet, et ümberkorraldusperioodi lõpuks saab Cyprus Airwaysist äriühing, kellel puuduvad kapitalireservid ja kelle kogureservid on negatiivsed. Sellist äriühingut ei saa pidada elujõuliseks, sest igasugune ohutusvaru sisuliselt puudub.

| (151) | Edasi märgib komisjon, et 2013. aasta ümberkorralduskavas ette nähtud meetmed ei tundu olevat asjakohased, et tegeleda teatises nimetatud asjaoludega, mis olid viinud ettevõtja raskustesse. Kavas nähakse ette kolme Kreekasse ja kahe Lähis-Itta suunduva kasumit mittetootva liini allesjätmine, ehkki need kaks turgu suurendasid ettevõtja raskusi. Samuti nähakse kavas ette vähemalt nelja liini säilitamine otseses konkurentsis odavlennuettevõtjatega ja piletihindade tõstmine. Veel hoitakse kava kohaselt alles vähemalt üks liin, mida kahjustab märkimisväärselt Türgi ülelennukeeld. |
| --- | --- |

(151)

Edasi märgib komisjon, et 2013. aasta ümberkorralduskavas ette nähtud meetmed ei tundu olevat asjakohased, et tegeleda teatises nimetatud asjaoludega, mis olid viinud ettevõtja raskustesse. Kavas nähakse ette kolme Kreekasse ja kahe Lähis-Itta suunduva kasumit mittetootva liini allesjätmine, ehkki need kaks turgu suurendasid ettevõtja raskusi. Samuti nähakse kavas ette vähemalt nelja liini säilitamine otseses konkurentsis odavlennuettevõtjatega ja piletihindade tõstmine. Veel hoitakse kava kohaselt alles vähemalt üks liin, mida kahjustab märkimisväärselt Türgi ülelennukeeld.

| (152) | Igal juhul ei sisalda 2013. aasta ümberkorralduskava ühtki konkreetset hinnangut asjaomaste turgude pakkumise ja nõudluse väljavaadete kohta, kui jätta kõrvale see, et kavas tunnistatakse konkurentsisurve riski püsimajäämist mõnel lennuliinil. |
| --- | --- |

(152)

Igal juhul ei sisalda 2013. aasta ümberkorralduskava ühtki konkreetset hinnangut asjaomaste turgude pakkumise ja nõudluse väljavaadete kohta, kui jätta kõrvale see, et kavas tunnistatakse konkurentsisurve riski püsimajäämist mõnel lennuliinil.

| (153) | Veel märgib komisjon, et halvimas stsenaariumis ei võeta piisavalt arvesse ettevõtja nõrku kohti ja asjaomastel turgudel esinevaid riske, millest mõni on kindlaks tehtud kavas endas. Selliste nõrkade kohtade ja riskide hulka kuuluvad konkurentide avaldatav surve, kõrvalekaldumine finantsprognooside aluseks olevatest põhinäitajatest (nt keskmine ühikutulu reisija kohta (tootlus), kütusehind, USA dollari ja euro vahetuskurss, nõudluse vähenemine) ning olukord peamistel turgudel. |
| --- | --- |

(153)

Veel märgib komisjon, et halvimas stsenaariumis ei võeta piisavalt arvesse ettevõtja nõrku kohti ja asjaomastel turgudel esinevaid riske, millest mõni on kindlaks tehtud kavas endas. Selliste nõrkade kohtade ja riskide hulka kuuluvad konkurentide avaldatav surve, kõrvalekaldumine finantsprognooside aluseks olevatest põhinäitajatest (nt keskmine ühikutulu reisija kohta (tootlus), kütusehind, USA dollari ja euro vahetuskurss, nõudluse vähenemine) ning olukord peamistel turgudel.

| (154) | Halvima stsenaariumi kohaselt vähenenuksid tulud õigupoolest vaid 1 % võrra ning 2016. ja 2017. aastal oleks positiivne ärikasum vaid 0,3 miljonit eurot. Kui aga tõelisuseks oleks saanud mõni lisariskidest, mille olemasolu 2013. aasta ümberkorralduskavas tunnistati (nt naftahinna tõus 1 % võrra või USA dollari ja euro vahetuskursi muutumine 1 % võrra), oleks sellest piisanud, et jääda kavandatud kasumist ilma (vt põhjendus 51 ülalpool). Neid riske võimendab asjaolu, et Cyprus Airwaysil ei ole vajalikku tagatist, mis võimaldaks maandada kütuse hinna või vahetuskursiga seotud riske. Lisaks täheldab komisjon, et lennuettevõtjatega seotud varasemate juhtumite puhul oli halvima stsenaariumi koostamisel tavaliselt arvestatud märksa suuremate kõrvalekalletega lähtenäitajatest (28). Peale selle ei võetud arvesse konkurentsi märkimisväärse suurenemise riski eeskätt Tel Avivi ja Moskva liinil, mis olid reisijate arvu poolest Cyprus Airwaysi tähtsuselt neljas ja viies lennuliin, ehkki nendele riskidele oli 2013. aasta ümberkorralduskavas selgelt viidatud. Samuti oleks tulnud arvesse võtta majandusseisaku võimalikku pikenemist Kreekas ja Küprosel. |
| --- | --- |

(154)

Halvima stsenaariumi kohaselt vähenenuksid tulud õigupoolest vaid 1 % võrra ning 2016. ja 2017. aastal oleks positiivne ärikasum vaid 0,3 miljonit eurot. Kui aga tõelisuseks oleks saanud mõni lisariskidest, mille olemasolu 2013. aasta ümberkorralduskavas tunnistati (nt naftahinna tõus 1 % võrra või USA dollari ja euro vahetuskursi muutumine 1 % võrra), oleks sellest piisanud, et jääda kavandatud kasumist ilma (vt põhjendus 51 ülalpool). Neid riske võimendab asjaolu, et Cyprus Airwaysil ei ole vajalikku tagatist, mis võimaldaks maandada kütuse hinna või vahetuskursiga seotud riske. Lisaks täheldab komisjon, et lennuettevõtjatega seotud varasemate juhtumite puhul oli halvima stsenaariumi koostamisel tavaliselt arvestatud märksa suuremate kõrvalekalletega lähtenäitajatest (28). Peale selle ei võetud arvesse konkurentsi märkimisväärse suurenemise riski eeskätt Tel Avivi ja Moskva liinil, mis olid reisijate arvu poolest Cyprus Airwaysi tähtsuselt neljas ja viies lennuliin, ehkki nendele riskidele oli 2013. aasta ümberkorralduskavas selgelt viidatud. Samuti oleks tulnud arvesse võtta majandusseisaku võimalikku pikenemist Kreekas ja Küprosel.

| (155) | Seepärast järeldab komisjon, et 2013. aasta ümberkorralduskavas ei ole Cyprus Airwaysi raskustesse viinud asjaolusid piisavalt käsitletud, turuväljavaateid ei ole igakülgselt arvesse võetud ja usaldusväärset halvimat stsenaariumi ei ole esitatud. |
| --- | --- |

(155)

Seepärast järeldab komisjon, et 2013. aasta ümberkorralduskavas ei ole Cyprus Airwaysi raskustesse viinud asjaolusid piisavalt käsitletud, turuväljavaateid ei ole igakülgselt arvesse võetud ja usaldusväärset halvimat stsenaariumi ei ole esitatud.

| (156) | Lõpetuseks märgib komisjon, et 2013. aasta ümberkorralduskavas ei ole käsitletud ettevõtja ärimudeliga seotud põhiprobleeme, mis tunduvad olevat suurendanud ettevõtja raskusi. Cyprus Airwaysi ümberkorraldamine põhineb olemasoleval ärimudelil, mis hõlmab ettevõtja tavapärast tegevust täisteenuseid pakkuva lennuettevõtjana, kes sõltub piletite müümisel peamiselt vahendajatest, konkureerides samal ajal odavlennuettevõtjatega või täisteenuseid pakkuvate ulatuslikuma liinivõrguga lennuettevõtjatega, kellest enamik müüb pileteid otse interneti vahendusel. |
| --- | --- |

(156)

Lõpetuseks märgib komisjon, et 2013. aasta ümberkorralduskavas ei ole käsitletud ettevõtja ärimudeliga seotud põhiprobleeme, mis tunduvad olevat suurendanud ettevõtja raskusi. Cyprus Airwaysi ümberkorraldamine põhineb olemasoleval ärimudelil, mis hõlmab ettevõtja tavapärast tegevust täisteenuseid pakkuva lennuettevõtjana, kes sõltub piletite müümisel peamiselt vahendajatest, konkureerides samal ajal odavlennuettevõtjatega või täisteenuseid pakkuvate ulatuslikuma liinivõrguga lennuettevõtjatega, kellest enamik müüb pileteid otse interneti vahendusel.

| (157) | Seepärast järeldab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktid 35–37 ei ole täidetud, sest i) 2013. aasta ümberkorralduskava kestus on põhjendamatult pikk, ii) kava alusel ei taastata ettevõtja pikaajalist elujõulisust mõistliku aja jooksul ja kava ei põhine realistlikel oletustel ning iii) kavas ei ole arvesse võetud turuolukorda koos piisavalt varieeruvate stsenaariumidega. |
| --- | --- |

(157)

Seepärast järeldab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktid 35–37 ei ole täidetud, sest i) 2013. aasta ümberkorralduskava kestus on põhjendamatult pikk, ii) kava alusel ei taastata ettevõtja pikaajalist elujõulisust mõistliku aja jooksul ja kava ei põhine realistlikel oletustel ning iii) kavas ei ole arvesse võetud turuolukorda koos piisavalt varieeruvate stsenaariumidega.

5.3.3.   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine

| (158) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 38–42 kohaselt peab ümberkorraldusabi saav äriühing võtma riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutuste leevendamiseks kompensatsioonimeetmeid. Meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ja turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel ning peavad olema seotud lennuliinide või toodetega, mis ei tooda kahjumit. |
| --- | --- |

(158)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 38–42 kohaselt peab ümberkorraldusabi saav äriühing võtma riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutuste leevendamiseks kompensatsioonimeetmeid. Meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ja turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel ning peavad olema seotud lennuliinide või toodetega, mis ei tooda kahjumit.

| (159) | Küprose ametiasutused on kavandanud kompensatsioonimeetmed, mille hulka kuuluvad kahjumit mittetootvate liinide sulgemine või nende veomahu vähendamine, LHRi kahe teenindusaja müük ning lennukipargi ja istekohtkilomeetrite arvu kahandamine. |
| --- | --- |

(159)

Küprose ametiasutused on kavandanud kompensatsioonimeetmed, mille hulka kuuluvad kahjumit mittetootvate liinide sulgemine või nende veomahu vähendamine, LHRi kahe teenindusaja müük ning lennukipargi ja istekohtkilomeetrite arvu kahandamine.

| (160) | Komisjon märgib, et LHRi kui täielikult lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama (29) kahe teenindusaja müüki võib pidada konkurentide seisukohalt piisavaks turutõkete vähendamiseks, eriti kui arvestada, et Cyprus Airways lahkub sellest lennujaamast täielikult. Lennukipargi järsk kahandamine tähendab ka märgatavat veomahu vähendamist. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon märgib, et LHRi kui täielikult lennuoperatsioone koordineeriva lennujaama (29) kahe teenindusaja müüki võib pidada konkurentide seisukohalt piisavaks turutõkete vähendamiseks, eriti kui arvestada, et Cyprus Airways lahkub sellest lennujaamast täielikult. Lennukipargi järsk kahandamine tähendab ka märgatavat veomahu vähendamist.

| (161) | Kompensatsioonimeetmetena välja pakutud lennuliinide küsimuses on komisjon järjekindlalt kiitnud kompensatsioonimeetmena heaks tegevuse lõpetamise või veomahu vähendamise kahjumit mittetootvatel liinidel, st liinidel, mille kogupanus on muutuvkulusid arvesse võttes positiivne (30). |
| --- | --- |

(161)

Kompensatsioonimeetmetena välja pakutud lennuliinide küsimuses on komisjon järjekindlalt kiitnud kompensatsioonimeetmena heaks tegevuse lõpetamise või veomahu vähendamise kahjumit mittetootvatel liinidel, st liinidel, mille kogupanus on muutuvkulusid arvesse võttes positiivne (30).

| (162) | Siiski täheldab komisjon, et Cyprus Airwaysi liin LCA-ATH, mille veomahtu plaaniti Küprose ametiasutuste ettepanekul kompensatsioonimeetmena vähendada, oli negatiivse kogupanusega ning et Küprose ametiasutused ei esitanud tõendeid toetamaks oma väidet, et see liini osa, mis oli seotud välja pakutud kompensatsioonimeetmega (sageduse vähendamine nelja lennu võrra nädalas), ei tootnud kahjumit. |
| --- | --- |

(162)

Siiski täheldab komisjon, et Cyprus Airwaysi liin LCA-ATH, mille veomahtu plaaniti Küprose ametiasutuste ettepanekul kompensatsioonimeetmena vähendada, oli negatiivse kogupanusega ning et Küprose ametiasutused ei esitanud tõendeid toetamaks oma väidet, et see liini osa, mis oli seotud välja pakutud kompensatsioonimeetmega (sageduse vähendamine nelja lennu võrra nädalas), ei tootnud kahjumit.

| (163) | Sellegipoolest märgib komisjon, et kavandatud istekohtkilomeetrite arvu vähendamine 24 % võrra võrreldes 2012. aasta veomahuga on suurem kui teiste lennuettevõtjate ümberkorraldamise juhtumite puhul ette nähtud istekohtkilomeetrite arvu vähendamine (31). See tähendab, et isegi kui veomahu vähenemist liinil LCA-ATH (mille istekohtkilomeetrid moodustavad istekohtkilomeetrite koguarvust vaid 0,84 %) ei võeta arvesse, vähendatakse istekohtkilomeetrite arvu siiski piisavalt. |
| --- | --- |

(163)

Sellegipoolest märgib komisjon, et kavandatud istekohtkilomeetrite arvu vähendamine 24 % võrra võrreldes 2012. aasta veomahuga on suurem kui teiste lennuettevõtjate ümberkorraldamise juhtumite puhul ette nähtud istekohtkilomeetrite arvu vähendamine (31). See tähendab, et isegi kui veomahu vähenemist liinil LCA-ATH (mille istekohtkilomeetrid moodustavad istekohtkilomeetrite koguarvust vaid 0,84 %) ei võeta arvesse, vähendatakse istekohtkilomeetrite arvu siiski piisavalt.

| (164) | Seepärast järeldab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktid 38–42 on täidetud. |
| --- | --- |

(164)

Seepärast järeldab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktid 38–42 on täidetud.

5.3.4.   Miinimumiga piirduv abi: tegelik toetus abi arvestamata

| (165) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 43–45 kohaselt oodatakse ümberkorraldusabi saajalt, et ta teeks omavahenditest 2013. aasta ümberkorralduskava heaks olulise makse, mis peaks moodustama suurettevõtjate puhul, nagu Cyprus Airways, ümberkorralduskuludest vähemalt 50 %, välja arvatud erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste puhul. Makse peab olema tegelik ja ajakohane, välistades tulevase oodatava kasumi (nt rahavood). |
| --- | --- |

(165)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 43–45 kohaselt oodatakse ümberkorraldusabi saajalt, et ta teeks omavahenditest 2013. aasta ümberkorralduskava heaks olulise makse, mis peaks moodustama suurettevõtjate puhul, nagu Cyprus Airways, ümberkorralduskuludest vähemalt 50 %, välja arvatud erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste puhul. Makse peab olema tegelik ja ajakohane, välistades tulevase oodatava kasumi (nt rahavood).

| (166) | Komisjon võtab teadmiseks kavandatud omapanuse ajakohastatud summa 61,57 miljonit eurot. See moodustab 147,4 miljoni euro suurustest ümberkorraldamise kogukuludest 41,8 % ning ümberkorraldusabi kohandatakse vastavalt makstud omapanusele, nii et need kaks summat kokku katavad vaid ümberkorralduskulud. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon võtab teadmiseks kavandatud omapanuse ajakohastatud summa 61,57 miljonit eurot. See moodustab 147,4 miljoni euro suurustest ümberkorraldamise kogukuludest 41,8 % ning ümberkorraldusabi kohandatakse vastavalt makstud omapanusele, nii et need kaks summat kokku katavad vaid ümberkorralduskulud.

| (167) | Komisjon täheldab, et kavandatud 41,8 % suurune omapanus jääks isegi selle täieliku saavutamise korral allapoole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kindlaks määratud 50 % künnist. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon täheldab, et kavandatud 41,8 % suurune omapanus jääks isegi selle täieliku saavutamise korral allapoole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kindlaks määratud 50 % künnist.

| (168) | Lisaks märgib komisjon, et põhjenduses 79 esitatud tabeli 5 põhjal on müüdud varasid tegelikult vaid 55,67 miljoni euro väärtuses. Muude kavandatud artiklite, näiteks Airbus A320 varuosade müük ei ole veel lõpule viidud ja nende väärtuse kohta puudub eksperdihinnang. |
| --- | --- |

(168)

Lisaks märgib komisjon, et põhjenduses 79 esitatud tabeli 5 põhjal on müüdud varasid tegelikult vaid 55,67 miljoni euro väärtuses. Muude kavandatud artiklite, näiteks Airbus A320 varuosade müük ei ole veel lõpule viidud ja nende väärtuse kohta puudub eksperdihinnang.

| (169) | Varuosade müümisel seni teenitud tulu (0,86 miljonit eurot) näitab, et algsed hinnangud – 2013. aastal 2,0 miljonit eurot ja 2014. aastal 1,1 miljonit eurot – olid kõvasti ülepaisutatud. Kuna allesjäänud müüdavate varuosade kohta ei ole eksperdihinnangut ja puuduvad ka teised tõendid, näiteks leping, milles oleks selgelt kirjas ostja tulevane ostukohustus, ei saa varuosade müügiga teenitavat võimalikku tulu arvesse võtta kui piisavalt tegelikku ja ajakohast omapanust. |
| --- | --- |

(169)

Varuosade müümisel seni teenitud tulu (0,86 miljonit eurot) näitab, et algsed hinnangud – 2013. aastal 2,0 miljonit eurot ja 2014. aastal 1,1 miljonit eurot – olid kõvasti ülepaisutatud. Kuna allesjäänud müüdavate varuosade kohta ei ole eksperdihinnangut ja puuduvad ka teised tõendid, näiteks leping, milles oleks selgelt kirjas ostja tulevane ostukohustus, ei saa varuosade müügiga teenitavat võimalikku tulu arvesse võtta kui piisavalt tegelikku ja ajakohast omapanust.

| (170) | Kui võtta vaatluse alla Küprose ametiasutuste 11. mai 2014. aasta kirjas vana lennukina kirjeldatud Airbus A320 müük, siis neli 2014. aasta jooksul esitatud viiest pakkumisest on tagasi võetud ja viienda pakkumise esitaja ei ole Cyprus Airwaysi vastuettepanekule vastanud. Kuna Küprose ametiasutused ei ole esitanud lennuki kohta ühtki eksperdihinnangut, ei saa kavandatud 2,5 miljoni euro suurust müügitulu piisavalt tegeliku ja ajakohase omapanusena heaks kiita. |
| --- | --- |

(170)

Kui võtta vaatluse alla Küprose ametiasutuste 11. mai 2014. aasta kirjas vana lennukina kirjeldatud Airbus A320 müük, siis neli 2014. aasta jooksul esitatud viiest pakkumisest on tagasi võetud ja viienda pakkumise esitaja ei ole Cyprus Airwaysi vastuettepanekule vastanud. Kuna Küprose ametiasutused ei ole esitanud lennuki kohta ühtki eksperdihinnangut, ei saa kavandatud 2,5 miljoni euro suurust müügitulu piisavalt tegeliku ja ajakohase omapanusena heaks kiita.

| (171) | Peale selle ei ole komisjon Küprose ametiasutustega nõus, leides, et kinnisvara üleandmist vastastikuse abistamise fondile ei saa käsitada ajakohase ja tegeliku omapanusena. Selle põhjuseks on asjaolu, et – nagu on kinnitanud Küprose ametiasutused ja nagu on kindlaks määratud ettevõtja raamatupidamise aastaaruannetes – vastastikuse abistamise fondi kontrollib olenemata fondi õiguslikust seisundist Cyprus Airways, fondi vahendid on lõppkokkuvõttes ettevõtja käsutuses ja fondi puudujääk on osa ümberkorralduskuludest (32). Seepärast ei tee Cyprus Airways vara vastastikuse abistamise fondile üle andes mingit tegelikku omapanust oma ümberkorralduskuludesse. |
| --- | --- |

(171)

Peale selle ei ole komisjon Küprose ametiasutustega nõus, leides, et kinnisvara üleandmist vastastikuse abistamise fondile ei saa käsitada ajakohase ja tegeliku omapanusena. Selle põhjuseks on asjaolu, et – nagu on kinnitanud Küprose ametiasutused ja nagu on kindlaks määratud ettevõtja raamatupidamise aastaaruannetes – vastastikuse abistamise fondi kontrollib olenemata fondi õiguslikust seisundist Cyprus Airways, fondi vahendid on lõppkokkuvõttes ettevõtja käsutuses ja fondi puudujääk on osa ümberkorralduskuludest (32). Seepärast ei tee Cyprus Airways vara vastastikuse abistamise fondile üle andes mingit tegelikku omapanust oma ümberkorralduskuludesse.

| (172) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et ajakohase ja tegeliku omapanuse suurus on 55,67 miljonit eurot, mis moodustab ümberkorralduskuludest 37,8 %. |
| --- | --- |

(172)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et ajakohase ja tegeliku omapanuse suurus on 55,67 miljonit eurot, mis moodustab ümberkorralduskuludest 37,8 %.

| (173) | Küprose ametiasutuste väitel võib omapanus olla eriliste raskuste korral erandjuhul väiksem kui 50 %. Konkreetsemalt leiavad nad, et omapanuse madalamat taset võib õigustada Cyprus Airwaysi puhul majandus- ja finantskriisiga ning Türgi õhuruumikeeluga, mis tekitab ettevõtjale lisakoormust. |
| --- | --- |

(173)

Küprose ametiasutuste väitel võib omapanus olla eriliste raskuste korral erandjuhul väiksem kui 50 %. Konkreetsemalt leiavad nad, et omapanuse madalamat taset võib õigustada Cyprus Airwaysi puhul majandus- ja finantskriisiga ning Türgi õhuruumikeeluga, mis tekitab ettevõtjale lisakoormust.

| (174) | Komisjon võtab teadmiseks Küprose erilise majandusolukorra ja möönab, et vara müük ei pruugi olla sellises olukorras lihtne. Siiski märgib komisjon, et Cyprus Airways tegutseb rahvusvahelisel ja likviidsel turul, kuivõrd ettevõtja varade, sealhulgas lennukite, teenindusaegade ja varuosade võimalikud ostjad võivad olla pärit ükskõik millisest maailma osast ega pruugi seetõttu olla mõjutatud Küprose majandusolukorrast, kuna rahaliste vahendite saamine on nende jaoks lihtsam ja nad saavad vara üle anda või seda kasutada, ilma et sel oleks Küprosega mingit seost. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon võtab teadmiseks Küprose erilise majandusolukorra ja möönab, et vara müük ei pruugi olla sellises olukorras lihtne. Siiski märgib komisjon, et Cyprus Airways tegutseb rahvusvahelisel ja likviidsel turul, kuivõrd ettevõtja varade, sealhulgas lennukite, teenindusaegade ja varuosade võimalikud ostjad võivad olla pärit ükskõik millisest maailma osast ega pruugi seetõttu olla mõjutatud Küprose majandusolukorrast, kuna rahaliste vahendite saamine on nende jaoks lihtsam ja nad saavad vara üle anda või seda kasutada, ilma et sel oleks Küprosega mingit seost.

| (175) | Türgi ülelennukeeld on kehtinud juba aastaid ja see ei ole mingil moel seotud lennuettevõtlusega seotud vara müügiga, kuivõrd seda vara saab kasutada mujal. Lisaks on veomahu märkimisväärne vähendamine oluline konkurentidele, samal ajal kui omapanuse eesmärk on piirata vajaminevat riigiabi ja näidata, et turud usuvad elujõulisuse taastamise teostatavusse. |
| --- | --- |

(175)

Türgi ülelennukeeld on kehtinud juba aastaid ja see ei ole mingil moel seotud lennuettevõtlusega seotud vara müügiga, kuivõrd seda vara saab kasutada mujal. Lisaks on veomahu märkimisväärne vähendamine oluline konkurentidele, samal ajal kui omapanuse eesmärk on piirata vajaminevat riigiabi ja näidata, et turud usuvad elujõulisuse taastamise teostatavusse.

| (176) | Ja veel: ehkki komisjon on lähtunud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud erandlikel asjaoludel lubatud omapanusest, mis moodustab ümberkorralduskuludest vaid 40 %, (33) jääb Cyprus Airwaysi omapanuse tase ka sellest madalamaks. |
| --- | --- |

(176)

Ja veel: ehkki komisjon on lähtunud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud erandlikel asjaoludel lubatud omapanusest, mis moodustab ümberkorralduskuludest vaid 40 %, (33) jääb Cyprus Airwaysi omapanuse tase ka sellest madalamaks.

| (177) | Seepärast järeldab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktid 43–45 ei ole täidetud. 2013. aasta ümberkorralduskavas ei piirduta abi puhul minimaalselt vajalikuga, sest see ei hõlma piisavalt suurt, tegelikku ja ajakohast omapanust Cyprus Airwaysi ümberkorralduskuludesse. |
| --- | --- |

(177)

Seepärast järeldab komisjon, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktid 43–45 ei ole täidetud. 2013. aasta ümberkorralduskavas ei piirduta abi puhul minimaalselt vajalikuga, sest see ei hõlma piisavalt suurt, tegelikku ja ajakohast omapanust Cyprus Airwaysi ümberkorralduskuludesse.

5.3.5.   Abi saavate piirkondade suhtes kohaldatavad eritingimused

| (178) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes on sätestatud, et abi heakskiitmise tingimused võivad olla kompensatsioonimeetmete rakendamise ja abisaaja panuse suuruse suhtes leebemad, kui seda õigustavad regionaalarenguga seotud põhjused ja eriti kui abisaaja asub abi saavas piirkonnas. |
| --- | --- |

(178)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes on sätestatud, et abi heakskiitmise tingimused võivad olla kompensatsioonimeetmete rakendamise ja abisaaja panuse suuruse suhtes leebemad, kui seda õigustavad regionaalarenguga seotud põhjused ja eriti kui abisaaja asub abi saavas piirkonnas.

| (179) | Aastatel 2007–2013 ja 2014–2020 on kahel Küprose piirkonnal (lääneala ja idaala), mis hõlmavad üheskoos 50 % Küprose rahvastikust, õigus saada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel investeeringuteks ette nähtud regionaalabi (34). Lisaks on Küprose ametiasutused väitnud, et Küprosel on hulk majanduse arengut mõjutavaid territoriaalseid erijooni, nimelt ääremaisus ning sõltumine lennu- ja meretranspordist. Nad leiavad lõpuks, et seda enam tuleks Küprost sealse majanduslanguse tõttu kohelda abi saava piirkonnana. |
| --- | --- |

(179)

Aastatel 2007–2013 ja 2014–2020 on kahel Küprose piirkonnal (lääneala ja idaala), mis hõlmavad üheskoos 50 % Küprose rahvastikust, õigus saada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel investeeringuteks ette nähtud regionaalabi (34). Lisaks on Küprose ametiasutused väitnud, et Küprosel on hulk majanduse arengut mõjutavaid territoriaalseid erijooni, nimelt ääremaisus ning sõltumine lennu- ja meretranspordist. Nad leiavad lõpuks, et seda enam tuleks Küprost sealse majanduslanguse tõttu kohelda abi saava piirkonnana.

| (180) | Komisjon märgib, et Cyprus Airways asub Nikosias, mis ei paikne kummaski Küprose abi saavas piirkonnas. Ka Larnaca lennujaam, mis on väidetavalt Cyprus Airwaysi tegevuse põhikeskus, ei asu kõnealustes abi saavates piirkondades. Peale selle märgib komisjon, et võrdsete tingimuste tagamiseks saab piirkonnale määrata abi saava piirkonna staatuse vaid komisjoni otsusega vastavalt kohaldatavate regionaalabi suuniste kriteeriumidele, mitte muude piirkonna omaduste või majanduslanguse põhjal. |
| --- | --- |

(180)

Komisjon märgib, et Cyprus Airways asub Nikosias, mis ei paikne kummaski Küprose abi saavas piirkonnas. Ka Larnaca lennujaam, mis on väidetavalt Cyprus Airwaysi tegevuse põhikeskus, ei asu kõnealustes abi saavates piirkondades. Peale selle märgib komisjon, et võrdsete tingimuste tagamiseks saab piirkonnale määrata abi saava piirkonna staatuse vaid komisjoni otsusega vastavalt kohaldatavate regionaalabi suuniste kriteeriumidele, mitte muude piirkonna omaduste või majanduslanguse põhjal.

| (181) | Seepärast ei saa komisjon leebemate abikriteeriumidega nõustuda. |
| --- | --- |

(181)

Seepärast ei saa komisjon leebemate abikriteeriumidega nõustuda.

5.3.6.   Ühekordse abi põhimõte

| (182) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste jaotise 3.3 punktis 73 on sätestatud, et päästmis- või ümberkorraldamisabi tuleks anda vaid üks kord ning „juhul kui päästmisabi andmisest või ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või ümberkorraldamiskava peatamisest on möödunud alla 10 aasta (olenevalt sellest, mis on hilisem), ei luba komisjon edasist päästmis- või ümberkorraldamisabi”. Seda tingimust nimetatakse ühekordse abi põhimõtteks. |
| --- | --- |

(182)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste jaotise 3.3 punktis 73 on sätestatud, et päästmis- või ümberkorraldamisabi tuleks anda vaid üks kord ning „juhul kui päästmisabi andmisest või ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või ümberkorraldamiskava peatamisest on möödunud alla 10 aasta (olenevalt sellest, mis on hilisem), ei luba komisjon edasist päästmis- või ümberkorraldamisabi”. Seda tingimust nimetatakse ühekordse abi põhimõtteks.

| (183) | Jaotise 3.3 punkti 73 alapunktis c on ette nähtud sellest põhimõttest erandi tegemine:
  „[...]






  c) | erandlike ja ettenägematute asjaolude puhul”. |
| --- | --- | --- |

(183)

Jaotise 3.3 punkti 73 alapunktis c on ette nähtud sellest põhimõttest erandi tegemine:

„[...]

c)

erandlike ja ettenägematute asjaolude puhul”.

| (184) | 2007. aastal kiitis komisjon ümberkorralduskava alusel heaks Cyprus Airwaysile ümberkorraldusabi andmise. Seepärast ei ole Cyprus Airwaysil ühekordse abi põhimõtte kohaselt praegu õigust edasist ümberkorraldusabi saada. Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas selle juhtumi puhul on olemas erandlikud ja ettenägematud asjaolud punkti 73 alapunkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(184)

2007. aastal kiitis komisjon ümberkorralduskava alusel heaks Cyprus Airwaysile ümberkorraldusabi andmise. Seepärast ei ole Cyprus Airwaysil ühekordse abi põhimõtte kohaselt praegu õigust edasist ümberkorraldusabi saada. Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas selle juhtumi puhul on olemas erandlikud ja ettenägematud asjaolud punkti 73 alapunkti c tähenduses.

| (185) | Küprose ametiasutused käsitlesid seda punkti pärast kahe ametliku uurimismenetluse algatamist ulatuslikult, kuid ei suutnud sellegipoolest põhjendada, miks seisab Cyprus Airways silmitsi erandlike ja ettenägematute asjaoludega, mis õigustaksid edasise ümberkorraldusabi andmist (35). |
| --- | --- |

(185)

Küprose ametiasutused käsitlesid seda punkti pärast kahe ametliku uurimismenetluse algatamist ulatuslikult, kuid ei suutnud sellegipoolest põhjendada, miks seisab Cyprus Airways silmitsi erandlike ja ettenägematute asjaoludega, mis õigustaksid edasise ümberkorraldusabi andmist (35).

| (186) | Türgi kehtestas ülelennukeelu 1974. aastal (36) ja Küpros on sisse seadnud heakskiidetud kava, mille alusel lennuettevõtjatele, sealhulgas Cyprus Airwaysile, hüvitatakse keeluga seoses tekkivad lisakulud (vt põhjendus 23 ülalpool). Seega ei saa see asjaolu liigituda erandlikuks ja ettenägematuks ning ühtki uut tõendit ei ole Küprose ametiasutused esitanud. |
| --- | --- |

(186)

Türgi kehtestas ülelennukeelu 1974. aastal (36) ja Küpros on sisse seadnud heakskiidetud kava, mille alusel lennuettevõtjatele, sealhulgas Cyprus Airwaysile, hüvitatakse keeluga seoses tekkivad lisakulud (vt põhjendus 23 ülalpool). Seega ei saa see asjaolu liigituda erandlikuks ja ettenägematuks ning ühtki uut tõendit ei ole Küprose ametiasutused esitanud.

| (187) | Sarnastel põhjustel ei saa pidada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks ka n-ö ebaseadusliku lennujaama tegutsemist Küprose põhjaosas, sest turistidel on olnud võimalik reisida Küprose põhjaossa/põhjaosast juba vähemalt alates 2004. aastast. |
| --- | --- |

(187)

Sarnastel põhjustel ei saa pidada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks ka n-ö ebaseadusliku lennujaama tegutsemist Küprose põhjaosas, sest turistidel on olnud võimalik reisida Küprose põhjaossa/põhjaosast juba vähemalt alates 2004. aastast.

| (188) | Samuti ei ole komisjon nõus Küprose ametiasutuste väitega, et ükskõik millise konkurendi – kas odavlennuettevõtja või täisteenuseid pakkuva lennuettevõtja – turuletulekut võib pidada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks, sest Cyprus Airways tegutseb liberaliseeritud sektoris (tingimusel, et tema konkurendid tegutsevad seaduslikult). Mis puudutab väidet, et Küprose riik subsideerib Cyprus Airwaysi konkurente, siis ei saanud komisjon selle väite kohta ühtki põhjendust. Igal juhul rõhutab komisjon, et ei saa väita, nagu peaks riik andma Cyprus Airwaysile riigiabi eesmärgiga korvata väidetavalt riigi enda kehtestatud meetme kahjulikku mõju, ning et kõnealust meedet ei saa liigitada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks. |
| --- | --- |

(188)

Samuti ei ole komisjon nõus Küprose ametiasutuste väitega, et ükskõik millise konkurendi – kas odavlennuettevõtja või täisteenuseid pakkuva lennuettevõtja – turuletulekut võib pidada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks, sest Cyprus Airways tegutseb liberaliseeritud sektoris (tingimusel, et tema konkurendid tegutsevad seaduslikult). Mis puudutab väidet, et Küprose riik subsideerib Cyprus Airwaysi konkurente, siis ei saanud komisjon selle väite kohta ühtki põhjendust. Igal juhul rõhutab komisjon, et ei saa väita, nagu peaks riik andma Cyprus Airwaysile riigiabi eesmärgiga korvata väidetavalt riigi enda kehtestatud meetme kahjulikku mõju, ning et kõnealust meedet ei saa liigitada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks.

| (189) | Seoses rahutustega Lähis-Idas leiab komisjon, et sellist olukorda ei saa pidada erandlikuks, võttes arvesse pidevaid rahutusi, mis on esinenud selle piirkonna osades juba aastakümneid. Kui vaadelda Küprose ametiasutuste nimetatud kõige hiljutisemate rahutuste, nimelt araabia kevade majanduslikku mõju, siis on ettevõtja raamatupidamise aastaaruannetest näha, et tulu, mis teenitakse Küprost Lähis-Ida ja Pärsia lahe piirkonnaga ühendavatel liinidel, moodustab Cyprus Airwaysi kogutulust tavaliselt ligikaudu 10 %. Seega oleks isegi liikluse märkimisväärsel kahanemisel võrdlemisi väike (võib-olla isegi tühine) mõju, st see mõjutaks kõige enam 10 % Cyprus Airwaysi kogutulust. |
| --- | --- |

(189)

Seoses rahutustega Lähis-Idas leiab komisjon, et sellist olukorda ei saa pidada erandlikuks, võttes arvesse pidevaid rahutusi, mis on esinenud selle piirkonna osades juba aastakümneid. Kui vaadelda Küprose ametiasutuste nimetatud kõige hiljutisemate rahutuste, nimelt araabia kevade majanduslikku mõju, siis on ettevõtja raamatupidamise aastaaruannetest näha, et tulu, mis teenitakse Küprost Lähis-Ida ja Pärsia lahe piirkonnaga ühendavatel liinidel, moodustab Cyprus Airwaysi kogutulust tavaliselt ligikaudu 10 %. Seega oleks isegi liikluse märkimisväärsel kahanemisel võrdlemisi väike (võib-olla isegi tühine) mõju, st see mõjutaks kõige enam 10 % Cyprus Airwaysi kogutulust.

| (190) | Komisjon möönab Kreeka ja Küprose majandusolukorra halvenemist, nagu ka Kreeka lendude keskmise piletihinna võimalikku langust. Siiski tuletab komisjon meelde, et Cyprus Airways laiendas aastatel 2011–2013 Kreekas oma riigisiseste liinide võrku ja suurendas seega teadlikult oma kohalolekut Kreeka turul. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon möönab Kreeka ja Küprose majandusolukorra halvenemist, nagu ka Kreeka lendude keskmise piletihinna võimalikku langust. Siiski tuletab komisjon meelde, et Cyprus Airways laiendas aastatel 2011–2013 Kreekas oma riigisiseste liinide võrku ja suurendas seega teadlikult oma kohalolekut Kreeka turul.

| (191) | 2013. aasta ümberkorralduskavas leiduvatest tõenditest ja konkurentide esitatud teabest nähtub, et Küprose turul on kogu reisijateliiklus alates 2009. aastast suurenenud, samal ajal kui Cyprus Airwaysi turuosa on vähenenud. Lisaks on majanduskriisiga silmitsi seisnud ka teised piirkonnas tegutsevad lennuettevõtjad, kuid turul püsimiseks on nad kohandanud oma hinnakujunduspoliitikat ja liinivõrku. Ryanair juhtis tähelepanu asjaolule, et ta on saavutanud nendel turgudel isegi kasvu. |
| --- | --- |

(191)

2013. aasta ümberkorralduskavas leiduvatest tõenditest ja konkurentide esitatud teabest nähtub, et Küprose turul on kogu reisijateliiklus alates 2009. aastast suurenenud, samal ajal kui Cyprus Airwaysi turuosa on vähenenud. Lisaks on majanduskriisiga silmitsi seisnud ka teised piirkonnas tegutsevad lennuettevõtjad, kuid turul püsimiseks on nad kohandanud oma hinnakujunduspoliitikat ja liinivõrku. Ryanair juhtis tähelepanu asjaolule, et ta on saavutanud nendel turgudel isegi kasvu.

| (192) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et kuigi Cyprus Airways on tunnistanud oma 2007., 2008. ja 2009. aasta aruannete selgetes, ehkki üldsõnalistes avaldustes olemasolevaid riske (37), ei ole suutnud ta hoolimata olemasolevatest valikuvõimalustest teha oma tegevuses vajalikke kohandusi, et vältida mõju, mida avaldas majandusolukorra halvenemine ettevõtja peamistel turgudel, ega saada oma konkurentide kombel kasu uutest turgudest. Seepärast ei saa seda mõju liigitada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks, vaid tuleks pigem seostada Cyprus Airwaysi viletsa juhtimise ja kehvade tulemustega. |
| --- | --- |

(192)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et kuigi Cyprus Airways on tunnistanud oma 2007., 2008. ja 2009. aasta aruannete selgetes, ehkki üldsõnalistes avaldustes olemasolevaid riske (37), ei ole suutnud ta hoolimata olemasolevatest valikuvõimalustest teha oma tegevuses vajalikke kohandusi, et vältida mõju, mida avaldas majandusolukorra halvenemine ettevõtja peamistel turgudel, ega saada oma konkurentide kombel kasu uutest turgudest. Seepärast ei saa seda mõju liigitada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks, vaid tuleks pigem seostada Cyprus Airwaysi viletsa juhtimise ja kehvade tulemustega.

| (193) | Seetõttu järeldab komisjon, et tegemist ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste jaotise 3.3 punkti 73 alapunktis c sätestatud erandiga ning et ümberkorraldusabi andmisega Cyprus Airwaysile rikutakse ühekordse abi põhimõtet. |
| --- | --- |

(193)

Seetõttu järeldab komisjon, et tegemist ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste jaotise 3.3 punkti 73 alapunktis c sätestatud erandiga ning et ümberkorraldusabi andmisega Cyprus Airwaysile rikutakse ühekordse abi põhimõtet.

5.3.7.   Järeldus

| (194) | Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et Küpros on rakendanud 1., 2., 4. ja 5. meedet Cyprus Airwaysi suhtes ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(194)

Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et Küpros on rakendanud 1., 2., 4. ja 5. meedet Cyprus Airwaysi suhtes ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

| (195) | Samuti täheldab komisjon, et 1., 2., 4. ja 5. meede ning 2013. aasta ümberkorralduskava ei vasta 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimustele. Komisjon ei ole teinud kindlaks ühtki muud kokkusobivuse alust ja ka Küprose ametiasutused ei ole esitanud meetmete kokkusobivaks pidamiseks ühtki muud põhjust (v.a 5. meetme puhul üldise grupierandi määruse kohaldamine koolitusabi suhtes). Seepärast leiab komisjon, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(195)

Samuti täheldab komisjon, et 1., 2., 4. ja 5. meede ning 2013. aasta ümberkorralduskava ei vasta 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimustele. Komisjon ei ole teinud kindlaks ühtki muud kokkusobivuse alust ja ka Küprose ametiasutused ei ole esitanud meetmete kokkusobivaks pidamiseks ühtki muud põhjust (v.a 5. meetme puhul üldise grupierandi määruse kohaldamine koolitusabi suhtes). Seepärast leiab komisjon, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv.

5.4.   SISSENÕUDMINE

| (196) | ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (38). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (39). |
| --- | --- |

(196)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (38). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (39).

| (197) | Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (40). |
| --- | --- |

(197)

Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (40).

| (198) | Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (41) artikli 14 lõikes 1 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...].” |
| --- | --- |

(198)

Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (41) artikli 14 lõikes 1 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...].”

| (199) | Kuna kõnealused meetmed kogusummas 6 6 0 99  317,94 eurot (31,33 miljonit eurot – riigi osalemine kapitali suurendamises (1. meede), 34,5 miljonit eurot – päästmisabina antud laen (2. meede) ning 2 69  317,94 eurot – koolitusabi (5. meede)) võeti ELi toimimise lepingu artiklit 108 rikkudes, mistõttu käsitatakse neid ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abina, tuleb abisumma sisse nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks sisse nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni; sealjuures tuleb abisaajal tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(199)

Kuna kõnealused meetmed kogusummas 6 6 0 99  317,94 eurot (31,33 miljonit eurot – riigi osalemine kapitali suurendamises (1. meede), 34,5 miljonit eurot – päästmisabina antud laen (2. meede) ning 2 69  317,94 eurot – koolitusabi (5. meede)) võeti ELi toimimise lepingu artiklit 108 rikkudes, mistõttu käsitatakse neid ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abina, tuleb abisumma sisse nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks sisse nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni; sealjuures tuleb abisaajal tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.

6.   JÄRELDUS

| (200) | 3. meetme puhul ei ole ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaldamine enam põhjendatud, sest Küpros ei ole meedet rakendanud. |
| --- | --- |

(200)

3. meetme puhul ei ole ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaldamine enam põhjendatud, sest Küpros ei ole meedet rakendanud.

| (201) | Komisjon leiab, et Cyprus Airwaysi kasuks rakendatud 1., 2., 4. ja 5. meede – vastavalt riigi osalemine kapitali suurendamises, päästmisabina antud laen, ümberkorraldusabi ja koolitusabi – kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ega ole kokkusobivad siseturuga, sest 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste asjakohased tingimused ei ole täidetud ning ühtki teist kokkusobivuse põhjust ei ole kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon leiab, et Cyprus Airwaysi kasuks rakendatud 1., 2., 4. ja 5. meede – vastavalt riigi osalemine kapitali suurendamises, päästmisabina antud laen, ümberkorraldusabi ja koolitusabi – kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ega ole kokkusobivad siseturuga, sest 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste asjakohased tingimused ei ole täidetud ning ühtki teist kokkusobivuse põhjust ei ole kindlaks tehtud.

| (202) | 1., 2., 4. ja 5. meetme puhul leiab komisjon, et Küpros on rakendanud neid ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(202)

1., 2., 4. ja 5. meetme puhul leiab komisjon, et Küpros on rakendanud neid ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

| (203) | Lõpetuseks märgib komisjon, et Küpros oli nõus käesoleva otsuse vastuvõtmise ja edastamisega inglise keeles, |
| --- | --- |

(203)

Lõpetuseks märgib komisjon, et Küpros oli nõus käesoleva otsuse vastuvõtmise ja edastamisega inglise keeles,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane ametlik uurimismenetlus, mis algatati 6. märtsil 2013 seoses Küprose poolt Cyprus Airwaysile antava võimaliku vabatahtliku hüvitisega, ei ole enam põhjendatud, sest Küpros on selle meetme rakendamisest loobunud. See menetlus on käesolevaga lõpetatud.

Artikkel 2

Riigiabi kogusummas vähemalt 6 6 0 99  317,94 eurot (mille moodustavad riigi osalemine 31,33 miljoni euroga kapitali suurendamises, 34,5 miljoni euro suurune päästmisabina antud laen ja 2 69  317,94 euro suurune koolitusabi), mille Küpros andis Cyprus Airwaysile ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

Igasugune artiklis 2 nimetatud summasid täiendav riigiabi, mida Küpros on andnud või soovib anda Cyprus Airwaysile 4. meetme alusel, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 4

1.   Küpros nõuab artiklis 2 nimetatud ja siseturuga kokkusobimatu abi abisaajalt tagasi. Küpros nõuab abisaajalt tagasi ka artiklis 3 nimetatud igasuguse täiendava abi.

2.   Sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (42) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008 (43), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Mis puudutab 4. meedet, siis teavitab Küpros komisjoni sellest, kas ta on eraldanud selle meetme raames lisaks artiklis 2 nimetatud summadele veel mingeid summasid, ning teatab komisjonile täpsed eraldatud summad ja nende väljamaksmise kuupäevad.

5.   5. meetme puhul teatab Küpros komisjonile kuupäevad, mil konkreetsed summad välja maksti.

6.   Küpros lõpetab 4. meetme rakendamise ning tühistab kõik artiklites 2 ja 3 nimetatud abi tasumata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

1.   Artiklites 2 ja 3 nimetatud abi tuleb tagasi nõuda viivitamata ja tõhusalt.

2.   Küpros tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 6

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Küpros järgmise teabe:

| a) | artikli 4 lõigetes 4 ja 5 nõutav teave; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõigetes 4 ja 5 nõutav teave;

| b) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress) (44); |
| --- | --- |

b)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress) (44);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, milles kinnitatakse, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, milles kinnitatakse, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Küpros teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmetega seotud edusammudest, kuni kogu artiklites 2 ja 3 nimetatud abi on tagasi makstud. Küpros esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, 9. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  SA.35888: ELT C 152, 30.5.2013, lk 12; SA.37220 ja SA.38225: ELT C 117, 16.4.2014, lk 125.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  SA.27573 (2012/MX) – Scheme for constant training programmes for individual enterprises (üksikettevõtjatele ette nähtud pidevate koolitusprogrammide kava) – Küpros, mis kiideti Küprosel heaks riigiabikontrolli voliniku otsusega, mis avaldati 21. novembril 2008 Küprose ametlikus väljaandes nr 8025.

3

Scheme for constant training programmes for individual enterprises

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ, 6. mai 2003, mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

5

(6)  Komisjoni otsus, 3. mai 2005, riigiabi N69/2005 kohta (ELT C 191, 5.8.2005, lk 4) ja komisjoni otsus 2008/137/EÜ, 7. märts 2007, riigiabi C 10/06 (ex N555/05) – Cyprus Airways Public Ltd – Ümberkorraldamiskava (ELT L 49, 22.2.2008, lk 25).

6

(7)  Komisjoni otsus, 27. juuni 2012, riigiabi SA.32523 (11/N) kohta (ELT C 230, 1.8.2012, lk 1).

7

(8)  ATH – Ateena; SKG – Thessaloníki; HER – Irákleio, Kreeta; RHO – Rhodos; LED – Peterburi.

8

(9)  FCO – Rooma Fiumicino lennujaam; VIE – Viin; LHR – Londoni Heathrow’ lennujaam; STN – Londoni Stanstedi lennujaam.

9

(10)  LON – lühend, mis hõlmab kõiki Londoni piirkonna lennujaamu.

10

(11)  AMS – Amsterdami Schipholi lennujaam; CDG – Pariisi Charles de Gaulle’i lennujaam; SVO – Moskva Šeremetjevo lennujaam; SOF – Sofia; FRA – Maini-äärne Frankfurt; MUC – München; ZRH – Zürich; TLV – Tel Aviv; BEY – Beirut.

11

(12)  ASK (available seat kilometre) – istekohtkilomeetrid.

12

available seat kilometre

(13)  2013. aasta ümberkorralduskavas peeti kasumlikeks liine, mille kogupanus ettevõtja kuludesse (tulud miinus muutuvkulud) oli positiivne.

13

(14)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008, 6. august 2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).

14

(15)  Komisjoni teatis „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2), mille kehtivusaega pikendati 2009. aastal (ELT C 156, 9.7.2009, lk 3) ja 2012. aastal (ELT C 296, 2.10.2012, lk 3). Ehkki komisjon on võtnud vastu ja avaldanud uued päästmis- ja ümberkorraldusabi käsitlevad suunised (ELT C 249, 31.7.2014, lk 1), viitab komisjon käesolevas otsuses jätkuvalt 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, sest uuritavatest meetmetest teatati enne 1. augustit 2014. Pealegi eraldati abi, mis on ilma komisjoni loata ja seega aluslepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes juba antud (1. ja 5. meede), enne uute suuniste jõustumist.

15

(16)  See on madalam kui intressimäär, millest anti teada päästmisabi teatises (vt põhjendus 29).

16

(17)  Komisjoni otsus, 22. veebruar 2006, riigiabi N 464/2005 (restruktūrizavimo pagalba AB Kauno ketaus liejykla) kohta (ELT C 270, 7.11.2006, lk 2); komisjoni otsus, 18. juuli 2001, riigiabi NN 92/1999 (meetmed ettevõtja Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Saksimaa kasuks) kohta (EÜT C 328, 23.11.2001, lk 2); komisjoni otsus, 1. juuni 2005, riigiabi N 584/2004 (abi AB Vingriaile, võlast vabastamine/võla kustutamine) kohta (ELT C 187, 30.7.2005, lk 15); komisjoni otsus 2010/3/EÜ, 6. november 2008, riigiabi C 19/05 (ex N 203/05) kohta, mida Poola andis äriühingule Stocznia Szczecińska (ELT L 5, 8.1.2010, lk 1).

17

(18)  Liini LCA-ATH-LCA kogupanus osutus 2012. aastal negatiivseks. Küprose ametiasutused selgitasid, et seda lennuliini käitati kombineeritult teiste Kreeka riigisiseste liinidega ning et LCA ja ATH vaheline liin oli kogupanuse poolest kasumlik. Ometi ei esitanud Küprose ametiasutused mingeid andmeid, mis oleksid seda väidet tõendanud.

18

(19)  PASYPI-PALPU (Pancyprian Airline’i pilootide ühendus), SYNIKA (Cyprus Airwaysi töötajate ametiühing), ASYSEKA (Cyprus Airways Groupi töötajate sõltumatu ametiühing), SIDIKEK PEO (Küprose avaliku sektori osalusega ettevõtjate töötajate, munitsipaaltöötajate ja kommunaaltöötajate ametiühing), SYPKKA (Cyprus Airwaysi lennusaatjate ametiühing).

19

(20)  Vt näiteks kohtuasi C-305/89: Itaalia vs. komisjon (EKL 1991, lk I-1603), punktid 18 ja 19, nn ALFA Romeo kohtuasi; kohtuasi T-16/96: Cityflyer Express vs. komisjon (EKL 1998, lk II-757), punkt 51; liidetud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96: Neue Maxhütte Stahlwerke ja Lech-Stahlwerke vs. komisjon (EKL 1999, lk II-17), punkt 104; liidetud kohtuasjad T-268/08 ja T-281/08: Land Burgenland ja Austria vs. komisjon (EKL 2012, lk II-0000), punkt 48.

20

vs.

vs.

vs.

vs.

(21)  Vt kohtuasi C-364/90: Itaalia vs. komisjon (EKL 1993, lk I-2097), punkt 20.

21

vs.

(22)  Cyprus Airways ei ole pärast 2012. aasta esimest poolaastat finantsaruandeid avaldanud.

22

(23)  Liidetud kohtuasjad T-102/07: Freistaat Sachsen vs. komisjon ja T-120/07: MB Immobilien ja MB System vs. komisjon (EKL 2010, lk II-585), punkt 106.

23

vs.

vs.

(24)  Vt komisjoni otsus 2008/716/EÜ, 2. aprill 2008, riigiabi C 38/07 (ex NN 45/07) kohta, mida Prantsusmaa andis äriühingule Arbel Fauvet Rail SA (ELT L 238, 5.9.2008, lk 27), punkt 35.

24

(25)  Vt komisjoni otsus, 9. juuli 2014, riigiabi SA.34191 (2012/C) (meetmed, mida Läti rakendas ettevõtja AS Air Baltic Corporation (airBaltic) suhtes) kohta (veel avaldamata), põhjendus 179; komisjoni otsus, 9. juuli 2014, riigiabi SA.32715 (2012/C) (Adria Airways) kohta (veel avaldamata), põhjendus 131; komisjoni otsus 2013/151/EL, 19. september 2012, riigiabi SA.30908 (11/C) (ex N 176/10) kohta, mida Tšehhi Vabariik andis ettevõtjale České aerolinie, a.s. (ČSA – Czech Airlines – ümberkorralduskava) (ELT L 92, 3.4.2013, lk 16), põhjendus 107; ning komisjoni otsus 2012/661/EL, 27. juuni 2012, riigiabi nr SA.33015 (2012/C) kohta, mida Malta kavatseb anda äriühingule Air Malta plc (ELT L 301, 30.10.2012, lk 29), põhjendus 93; komisjoni otsus, 29. juuli 2014, riigiabi SA.36874 (2013/N) (ümberkorraldusabi ettevõtjale LOT Polish Airlines S.A.) kohta (veel avaldamata), põhjendus 241.

25

(26)  Juhatuse 2012. aasta veebruaris tehtud otsuse ja ministrite nõukogult kapitali suurendamist lubava õigusakti eelnõule 2012. aasta juunis heakskiidu saamise vahele jäi umbes neli kuud. Edasi nõudis esindajatekoda enne kapitali suurendamist lisatingimusi.

26

(27)  Komisjoni otsuses, 22. veebruar 2006, riigiabi N 464/2005 (restruktūrizavimo pagalba AB Kauno ketaus liejykla) kohta, mida tsiteerisid ka Küprose ametiasutused, on komisjon heaks kiitnud pikema ümberkorraldusperioodi, võttes muu hulgas aluseks tootmisvõimsuse 46 % vähendamise. Cyprus Airways vähendab oma veomahtu vaid 35 %. Samuti on komisjon heaks kiitnud pikema ümberkorraldusperioodi, võttes arvesse ettevõtja väga väikest turuosa, asjaolu, et meetmed võeti enne, kui riiki hakati pidama toimiva turumajandusega riigiks, ning jõulisi tegevuse ümberkorraldamise meetmeid (komisjoni otsus, 1. juuni 2005, riigiabi N 584/2004 (ümberkorraldusabi ettevõtjale AB Vingriai) kohta, ELT C 187, 30.7.2005, lk 15). Asjakohased ei ole ka Küprose ametiasutuste nimetatud pretsedendid seoses ettevõtjatega Zentrum Mikroelektronik Dresden AG, Saksimaa, ja Stocznia Szczecińska, sest neist esimese puhul kiideti abi heaks varasemate päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel ning endisel Ida-Saksamaal asuva, algselt riigile kuulunud ettevõtja eriolukorda arvesse võttes ning teise puhul ei kiidetud abi heaks.

27

(28)  Vt näiteks komisjoni otsus, 9. juuli 2014, riigiabi SA.34191 (2012/C) (meetmed, mida Läti rakendas ettevõtja AS Air Baltic Corporation (airBaltic) suhtes) kohta (veel avaldamata), põhjendus 185; või komisjoni otsus, 29. juuli 2014, riigiabi SA.36874 (2013/N) (ümberkorraldusabi ettevõtjale LOT Polish Airlines S.A.) kohta (veel avaldamata), põhjendus 234.

28

(29)  Täielikult lennuoperatsioone koordineerivad lennujaamad on määratletud nõukogu määruse (EMÜ) nr 95/93 (18. jaanuar 1993, ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1)) artikli 2 punktis g. Määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 3 lõike 4 kohaselt on nendes lennujaamades vähemalt teatavatel perioodidel läbilaskevõime probleemid.

29

(30)  Vt komisjoni otsus, 9. juuli 2014, riigiabi SA.34191 (2012/C) (meetmed, mida Läti rakendas ettevõtja AS Air Baltic Corporation (airBaltic) suhtes) kohta (veel avaldamata), põhjendus 194; komisjoni otsus, 9. juuli 2014, riigiabi SA.32715 (2012/C) (Adria Airways) kohta (veel avaldamata), põhjendus 143; otsus 2013/151/EL, põhjendus 130.

30

(31)  Vt komisjoni otsus, 9. juuli 2014, riigiabi SA.34191 (2012/C) (meetmed, mida Läti rakendas ettevõtja AS Air Baltic Corporation (airBaltic) suhtes) kohta (veel avaldamata), põhjendus 195; komisjoni otsus, 9. juuli 2014, riigiabi SA.32715 (2012/C) (Adria Airways) kohta (veel avaldamata), põhjendus 136.

31

(32)  Cyprus Airwaysi põhikirjast ja raamatupidamise aastaaruannetest on näha, et ettevõtjal on mitu pensionihüvitiste plaani, sh vastastikuse abistamise fond, ning et ettevõtja võtab endale kohustuse kaitsta vastastikuse abistamise fondi väärtust ja see kohustus kajastub ettevõtja võlgades ja eraldistes. Peale selle tagab ettevõtja pensionihüvitiste ostujõu, et hüvitised ei langeks allapoole kindlaks määratud minimaalset koguhüvitist.

32

(33)  Vt komisjoni otsus 2010/175/EÜ, 22. juuli 2009, riigiabi C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 ja PL 34/04) kohta, mida Poola andis Stocznia Gdańskile (ELT L 81, 26.3.2010, lk 19), põhjendus 276.

33

(34)  Vt komisjoni otsus, 24. jaanuar 2007, riigiabi N 814/2006 (regionaalabi kaart 2007–2013) kohta (ELT C 68, 24.3.2007, lk 28).

34

(35)  Küprose ametiasutused viitavad Air Malta päästmisabi otsusele, milles tunnistati erandlike asjaolude olemasolu ja lubati anda päästmisabi enne kümne aasta möödumist eelmise päästmisabi andmisest (komisjon otsus, 15. november 2010, riigiabi N 504/2010 (ümberkorraldusabi ettevõtjale Air Malta plc) kohta, ELT C 102, 2.4.2011, lk 4). Komisjon märgib, et Air Malta ja käesoleva juhtumi vahel on suured erinevused. Air Malta juhtumi puhul võeti eelmine meede 2004. aasta aprillis enne Malta ühinemist ELiga ja seega ei olnud selle jaoks vaja saada komisjoni heakskiitu. Malta ametiasutused väitsid, et 2004. aasta meede oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ega kujutanud seega endast riigiabi. Päästmisabi heakskiitmise pakilisuse tõttu ei olnud komisjonil võimalust teha lõplikku järeldust selle kohta, kas 2004. aasta meetmel on abi iseloom. Oma järgmises ümberkorraldusabi käsitlevas otsuses (otsus 2012/661/EL) järeldas komisjon siiski, et 2004. aasta meede ei kujutanud endast riigiabi. Käesoleva juhtumi puhul ei ole mingit kahtlust, et Cyprus Airways sai 2007. aastal ümberkorraldusabi. Lisaks hõlmas üks komisjoni heaks kiidetud erandlikest asjaoludest tõika, et 2004. aasta meetme võtmise ajal oli juurdepääs Malta rahvusvahelisele lennujaamale reguleeritud täielikult kahepoolsetes lennunduslepingutes sätestatud liiklusõigustega, ent 2010. aastal oli juurdepääs avatud kõikidele ELi lennuettevõtjatele. Juurdepääsul Küprose lennujaamadele ei ole 2007. aasta ja praeguse vahel sellist olulist muutust aset leidnud. Ja veel: kui Air Maltast sõltus enam kui 50 % Malta lennuliiklusest, siis Cyprus Airwaysi osakaal Küprose lennuliikluses oli 2012. aastal vaid 15 % ja hiljem on see veelgi vähenenud.

35

(36)  Vt komisjoni otsus, 27. juuni 2012, riigiabi SA.32523 (2011/N) kohta, punkt 11.

36

(37)  Vt 2007. aasta aruanne, lk 97; 2008. aasta aruanne, lk 88; 2009. aasta aruanne, lk 91.

37

(38)  Vt kohtuasi C-70/72: komisjon vs. Saksamaa (EKL 1973, lk 813), punkt 13.

38

vs.

(39)  Vt liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. komisjon (EKL 1994, lk I-4103), punkt 75.

39

vs.

(40)  Vt kohtuasi C-75/97: Belgia vs. komisjon (EKL 1999, lk I-30671), punktid 64–65.

40

vs.

(41)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

41

(42)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

42

(43)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2008, 30. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

43

(44)  See teave tuleb esitada käesoleva otsuse lisas esitatud tabeli kujul.

44

---

LISA

TEAVE SAADUD, TAGASI NÕUTAVA JA JUBA TAGASTATUD ABI SUMMADE KOHTA (KÕIK SUMMAD ON EURODES)

| Abisaaja nimi – meede | Saadud abi kogusumma | Tagasi nõutava abi kogusumma
  (põhiosa) | Juba tagastatud abi kogusumma |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhiosa | Tagastatud summalt arvutatud intress |
| Cyprus Airways – riigi osalemine kapitali suurendamises | 3 1 3 30  000 (1) | 3 1 3 30  000 | | |
| Cyprus Airways – päästmisabina antud laen | 3 4 5 00  000 (2) | 3 4 5 00  000 | | |
| Cyprus Airways – koolitusabi | 2 69  317,94 (3) | 2 69  317,94 | | |
| [Täiendada, kui 4. meetme alusel anti mingit muud abi] | | | | |

Abisaaja nimi – meede

Saadud abi kogusumma

Tagasi nõutava abi kogusumma

(põhiosa)

Juba tagastatud abi kogusumma

Põhiosa

Tagastatud summalt arvutatud intress

Cyprus Airways – riigi osalemine kapitali suurendamises

3 1 3 30  000 (1)

3 1 3 30  000

Cyprus Airways – päästmisabina antud laen

3 4 5 00  000 (2)

3 4 5 00  000

Cyprus Airways – koolitusabi

2 69  317,94 (3)

2 69  317,94

[Täiendada, kui 4. meetme alusel anti mingit muud abi]

---

(1)  Käesoleva otsuse põhjenduses 110 nimetatud summa.

(2)  Käesoleva otsuse põhjenduses 111 nimetatud summa.

(3)  Käesoleva otsuse põhjenduses 117 nimetatud summa.

---

| 8.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/112

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1074,

19. jaanuar 2015,

riigiabi SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Itaalia andis avaliku teenindamise eest makstava lisahüvitisena CSTP–le

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 74 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 5. detsembri 2012. aasta elektroonilise teatega andsid Itaalia ametiasutused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 teada lisahüvitisest, mida Consiglio di Stato (Itaalia kõrgeim halduskohus) otsuse kohaselt maksti ettevõtjale Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA (edaspidi „CSTP”) bussidega reisijateveo teenuse osutamise eest Itaalia Campania maakonna (edaspidi „maakond”) antud kontsessioonide alusel ajavahemikul 1997–2002 (edaspidi „vaatlusalune ajavahemik”). |
| --- | --- |

(1)

5. detsembri 2012. aasta elektroonilise teatega andsid Itaalia ametiasutused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 teada lisahüvitisest, mida Consiglio di Stato (Itaalia kõrgeim halduskohus) otsuse kohaselt maksti ettevõtjale Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA (edaspidi „CSTP”) bussidega reisijateveo teenuse osutamise eest Itaalia Campania maakonna (edaspidi „maakond”) antud kontsessioonide alusel ajavahemikul 1997–2002 (edaspidi „vaatlusalune ajavahemik”).

| (2) | Teade registreeriti numbriga SA.35842 ja alates 13. detsembrist 2012 käsitati seda teatamata meetmena, sest komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kohustus maakond maksma CSTP–le lisahüvitist alates 7. detsembrist 2012, st pärast seda, kui Itaalia valitsus oli komisjonile meetmest teatanud, kuid enne komisjoni otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(2)

Teade registreeriti numbriga SA.35842 ja alates 13. detsembrist 2012 käsitati seda teatamata meetmena, sest komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kohustus maakond maksma CSTP–le lisahüvitist alates 7. detsembrist 2012, st pärast seda, kui Itaalia valitsus oli komisjonile meetmest teatanud, kuid enne komisjoni otsuse vastuvõtmist.

| (3) | 20. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus (edaspidi „algatamisotsus”). |
| --- | --- |

(3)

20. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus (edaspidi „algatamisotsus”).

| (4) | Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

| (5) | Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused algatamisotsuse kohta 21. ja 25. märtsi 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused algatamisotsuse kohta 21. ja 25. märtsi 2014. aasta kirjaga.

| (6) | Ainsa kolmanda isikuna esitas algatamisotsuse kohta märkusi hüvitise saaja CSTP. Tema märkused saabusid 25., 26., 27. ja 28. märtsil 2014. |
| --- | --- |

(6)

Ainsa kolmanda isikuna esitas algatamisotsuse kohta märkusi hüvitise saaja CSTP. Tema märkused saabusid 25., 26., 27. ja 28. märtsil 2014.

| (7) | Itaalia ametiasutused ei esitanud kolmanda isiku tähelepanekute kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia ametiasutused ei esitanud kolmanda isiku tähelepanekute kohta ühtegi märkust.

| (8) | Pärast seda, kui komisjon oli nõustunud tähtaega pikendama, esitasid Itaalia ametiasutused 15. septembri 2014. aasta kirjaga lisateavet. |
| --- | --- |

(8)

Pärast seda, kui komisjon oli nõustunud tähtaega pikendama, esitasid Itaalia ametiasutused 15. septembri 2014. aasta kirjaga lisateavet.

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1.   ETTEVÕTJA

| (9) | CSTP on aktsiaselts, kes osutab maakondade ja valdade antud kontsessioonide alusel kohalikke avalikke transporditeenuseid. Itaalia ametiasutuste teatel teenindas CSTP maakonna kontsessionäärina bussiliinide võrku kogu vaatlusaluse ajavahemiku jooksul, läbides aastas ligikaudu üheksa miljonit kilomeetrit. |
| --- | --- |

(9)

CSTP on aktsiaselts, kes osutab maakondade ja valdade antud kontsessioonide alusel kohalikke avalikke transporditeenuseid. Itaalia ametiasutuste teatel teenindas CSTP maakonna kontsessionäärina bussiliinide võrku kogu vaatlusaluse ajavahemiku jooksul, läbides aastas ligikaudu üheksa miljonit kilomeetrit.

| (10) | Itaalia ametiasutuste esitatud teabest nähtub, et maakond on maksnud CSTP–le eespool nimetatud teenuse eest vaatlusalusel ajavahemikul 13 1 6 32  525,80 eurot, sellest 12 5 8 69  212,47 eurot teenuse osutamise ja haldamise eest ning 5 7 63  313,32 eurot investeeringute eest. Kuna ilmneb, et kõnealust hüvitist maksti CSTP–le rohkem kui kümme aastat enne seda, kui komisjon saatis Itaalia riigile oma esimese taotluse, ei kuulu see hüvitis käesoleva menetluse raames hindamisele (2). |
| --- | --- |

(10)

Itaalia ametiasutuste esitatud teabest nähtub, et maakond on maksnud CSTP–le eespool nimetatud teenuse eest vaatlusalusel ajavahemikul 13 1 6 32  525,80 eurot, sellest 12 5 8 69  212,47 eurot teenuse osutamise ja haldamise eest ning 5 7 63  313,32 eurot investeeringute eest. Kuna ilmneb, et kõnealust hüvitist maksti CSTP–le rohkem kui kümme aastat enne seda, kui komisjon saatis Itaalia riigile oma esimese taotluse, ei kuulu see hüvitis käesoleva menetluse raames hindamisele (2).

| (11) | Lisaks eespool nimetatud juba saadud summadele taotles CSTP maakonnalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (3) alusel 1 4 5 45  946 euro suurust lisahüvitist väidetava majandusliku halvemuse tõttu, mis väidetavalt tekkis talle pandud avaliku teenindamise kohustuse tulemusena. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks eespool nimetatud juba saadud summadele taotles CSTP maakonnalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (3) alusel 1 4 5 45  946 euro suurust lisahüvitist väidetava majandusliku halvemuse tõttu, mis väidetavalt tekkis talle pandud avaliku teenindamise kohustuse tulemusena.

| (12) | 2008. aastal lükkas Salerno maakonna halduskohus CSTP õiguse lisahüvitise saamiseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 alusel tagasi. Kohus leidis, et vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 (4) artiklile 4 ei saa CSTP taotleda hüvitist majandusliku halvemuse tõttu, mis tekkis talle avaliku teenindamise kohustuse panemisest, kui ta ei ole eelnevalt taotlenud selle avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamist. |
| --- | --- |

(12)

2008. aastal lükkas Salerno maakonna halduskohus CSTP õiguse lisahüvitise saamiseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 alusel tagasi. Kohus leidis, et vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 (4) artiklile 4 ei saa CSTP taotleda hüvitist majandusliku halvemuse tõttu, mis tekkis talle avaliku teenindamise kohustuse panemisest, kui ta ei ole eelnevalt taotlenud selle avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamist.

2.2.   CONSIGLIO DI STATO OTSUSED

| (13) | 27. juuli 2009. aasta otsusega (Sentenza no. 4683/09) rahuldas Consiglio di Stato CSTP edasikaebuse Salerno maakonna halduskohtu otsuse vastu ja jõudis seisukohale, et CSTP–l on õigus saada lisahüvitist avaliku teenuse eest, mida ta oli osutanud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklitega 6, 10 ja 11. Otsuses ei ole täpselt määratletud, millise õigusakti alusel ja millises vormis avaliku teenindamise kohustus kehtestati, kuid rõhutatakse, et avalikku teenust osutava ettevõtja nõuet maksta tagasi teenuse osutamise käigus tegelikult tekkinud kulud ei saa jätta rahuldamata. Consiglio di Stato oli ka seisukohal, et CSTP–l on õigus saada avaliku teenindamise eest hüvitist isegi juhul, kui eelnevalt ei ole esitatud taotlust avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(13)

27. juuli 2009. aasta otsusega (Sentenza no. 4683/09) rahuldas Consiglio di Stato CSTP edasikaebuse Salerno maakonna halduskohtu otsuse vastu ja jõudis seisukohale, et CSTP–l on õigus saada lisahüvitist avaliku teenuse eest, mida ta oli osutanud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklitega 6, 10 ja 11. Otsuses ei ole täpselt määratletud, millise õigusakti alusel ja millises vormis avaliku teenindamise kohustus kehtestati, kuid rõhutatakse, et avalikku teenust osutava ettevõtja nõuet maksta tagasi teenuse osutamise käigus tegelikult tekkinud kulud ei saa jätta rahuldamata. Consiglio di Stato oli ka seisukohal, et CSTP–l on õigus saada avaliku teenindamise eest hüvitist isegi juhul, kui eelnevalt ei ole esitatud taotlust avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamiseks.

| (14) | Consiglio di Stato arvates pidi CSTP–le makstava lisahüvitise täpse suuruse kindlaks määrama maakond usaldusväärsete andmete alusel, mis pärinevad ettevõtja raamatupidamisest ja kajastavad CSTP avaliku teenindamise kohustusega seotud tegevuse osast lähtuvate kulude ja vastavate tulude vahet. Maakond aga väitis, et tal ei ole võimalik seda teha, sest selged ja usaldusväärsed andmed puuduvad. |
| --- | --- |

(14)

Consiglio di Stato arvates pidi CSTP–le makstava lisahüvitise täpse suuruse kindlaks määrama maakond usaldusväärsete andmete alusel, mis pärinevad ettevõtja raamatupidamisest ja kajastavad CSTP avaliku teenindamise kohustusega seotud tegevuse osast lähtuvate kulude ja vastavate tulude vahet. Maakond aga väitis, et tal ei ole võimalik seda teha, sest selged ja usaldusväärsed andmed puuduvad.

| (15) | 13. detsembri 2010. aasta korraldusega (ordinanza) nr 8736/2010 määras Consiglio di Stato selle ülesande täitmiseks eksperdi. Itaalia ametiasutuste teatel ei suutnud see ekspert hüvitatavat summat kindlaks määrata ja alles uue eksperdi abiga, kelle Consiglio di Stato määras ametisse 7. novembri 2011. aasta korraldusega nr 5897/2011, arvutati induktiivse meetodi abil välja konkreetne hüvitise suurus, nagu Consiglio di Stato oli 25. juuli 2011. aasta korralduses nr 3244/2011 ette näinud. Nende arvutuste põhjal tegid eksperdid järelduse, et CSTP–le oli määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 sätestatud tehte tulemusena (st tariifikohustus) makstud liiga vähe hüvitist ainult 1998. aastal. Ekspertidel ei olnud võimalik kasutada induktiivset meetodit saamata jäänud hüvitissumma (kui seda esines) arvutamiseks sama määruse artikli 10 alusel (st toimimis– või veokohustus), sest usaldusväärsed andmed puudusid ja valitses oht, et selline meetod kahekordistaks artikli 11 alusel arvutatud hüvitise. Eksperdid eeldasid selle põhjal, et CSTP–le oli kehtestatud tariifikohustus. |
| --- | --- |

(15)

13. detsembri 2010. aasta korraldusega (ordinanza) nr 8736/2010 määras Consiglio di Stato selle ülesande täitmiseks eksperdi. Itaalia ametiasutuste teatel ei suutnud see ekspert hüvitatavat summat kindlaks määrata ja alles uue eksperdi abiga, kelle Consiglio di Stato määras ametisse 7. novembri 2011. aasta korraldusega nr 5897/2011, arvutati induktiivse meetodi abil välja konkreetne hüvitise suurus, nagu Consiglio di Stato oli 25. juuli 2011. aasta korralduses nr 3244/2011 ette näinud. Nende arvutuste põhjal tegid eksperdid järelduse, et CSTP–le oli määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 sätestatud tehte tulemusena (st tariifikohustus) makstud liiga vähe hüvitist ainult 1998. aastal. Ekspertidel ei olnud võimalik kasutada induktiivset meetodit saamata jäänud hüvitissumma (kui seda esines) arvutamiseks sama määruse artikli 10 alusel (st toimimis– või veokohustus), sest usaldusväärsed andmed puudusid ja valitses oht, et selline meetod kahekordistaks artikli 11 alusel arvutatud hüvitise. Eksperdid eeldasid selle põhjal, et CSTP–le oli kehtestatud tariifikohustus.

| (16) | Seepärast väljastas Consiglio di Stato 7. novembri 2012. aasta otsuse nr 5649/2012, kus lisahüvitiseks, mida maakond on kohustatud CSTP–le maksma, määrati 4 9 51  838 eurot, mis vastas 1998. aastal saamata jäänud hüvitise suurusele, ja andis korralduse maksta see summa välja 7. detsembril 2012. Maakond maksis selle summa CSTP–le välja 21. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast väljastas Consiglio di Stato 7. novembri 2012. aasta otsuse nr 5649/2012, kus lisahüvitiseks, mida maakond on kohustatud CSTP–le maksma, määrati 4 9 51  838 eurot, mis vastas 1998. aastal saamata jäänud hüvitise suurusele, ja andis korralduse maksta see summa välja 7. detsembril 2012. Maakond maksis selle summa CSTP–le välja 21. detsembril 2012.

| (17) | Lisahüvitis, mille maakond maksis otsuse nr 5649/2012 tulemusel CSTP–le, kujutab endast teatamata meedet ja käesoleva otsuse reguleerimiseset. |
| --- | --- |

(17)

Lisahüvitis, mille maakond maksis otsuse nr 5649/2012 tulemusel CSTP–le, kujutab endast teatamata meedet ja käesoleva otsuse reguleerimiseset.

2.3.   ITAALIA AMETIASUTUSTE ESITATUD LISATEAVE/–MÄRKUSED

| (18) | Itaalia ametiasutuste teatel tegutses CSTP, nagu teisedki piirkondlike bussiliiniveo teenuste osutajad, ajutiste litsentside (kontsessioonide) alusel, mida tuli igal aastal ettevõtja taotlusel uuendada. Kõnealused kontsessioonid andsid ettevõtjale asjaomaste teenuste osutamise ainuõiguse. |
| --- | --- |

(18)

Itaalia ametiasutuste teatel tegutses CSTP, nagu teisedki piirkondlike bussiliiniveo teenuste osutajad, ajutiste litsentside (kontsessioonide) alusel, mida tuli igal aastal ettevõtja taotlusel uuendada. Kõnealused kontsessioonid andsid ettevõtjale asjaomaste teenuste osutamise ainuõiguse.

| (19) | Itaalia ametiasutused väidavad veel, et CSTP taotles vaatlusalusel ajavahemikul maakonnalt igal aastal kontsessioone teenuste osutamiseks asjaomastel liinidel ja kontsessioonides oli alati sätestatud, et teenuseid osutatakse täielikult kõnealuste ettevõtjate riisikol ja eeskätt „ilma, et teenuse osutamine annaks õiguse mis tahes toetusele või hüvitisele”. Itaalia ametiasutused esitasid 1973. aasta kontsessioonilepingu näidise koopia ja väitsid, et see kattus lepinguga, mida kasutati vaatlusalusel ajavahemikul seoses CSTPga. Siiski ei esitanud Itaalia ametiasutused ühtegi CSTPga vaatlusalusel ajavahemikul tegelikult sõlmitud kontsessioonilepingut. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia ametiasutused väidavad veel, et CSTP taotles vaatlusalusel ajavahemikul maakonnalt igal aastal kontsessioone teenuste osutamiseks asjaomastel liinidel ja kontsessioonides oli alati sätestatud, et teenuseid osutatakse täielikult kõnealuste ettevõtjate riisikol ja eeskätt „ilma, et teenuse osutamine annaks õiguse mis tahes toetusele või hüvitisele”. Itaalia ametiasutused esitasid 1973. aasta kontsessioonilepingu näidise koopia ja väitsid, et see kattus lepinguga, mida kasutati vaatlusalusel ajavahemikul seoses CSTPga. Siiski ei esitanud Itaalia ametiasutused ühtegi CSTPga vaatlusalusel ajavahemikul tegelikult sõlmitud kontsessioonilepingut.

| (20) | Itaalia ametiasutused leiavad, et CSTP–l oli nende kontsessioonide alusel õigus teha ettepanek kasutusel oleva veoliigi asendamiseks muu veoliigiga või taotleda avaliku teenindamise kohustuse täitmise täielikku või osalist lõpetamist, kui kõnealune kohustus tekitab talle majanduslikku halvemust, kuid ettevõtja ei kasutanud seda õigust kunagi. Lisaks väidavad Itaalia ametiasutused, et ettevõtja ei teavitanud maakonda kordagi sellest, et tal on tekkinud majanduslik halvemus või et ta täidab kohustusi, mida ta ei oleks täitnud, kui teda ei oleks avaliku teenindamise kohustuse raames selleks kohustatud. Viimaks ei taotlenud CSTP Itaalia ametiasutuste teatel kordagi avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamist, nagu määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 4 lõikes 1 väidetavalt nõutakse. |
| --- | --- |

(20)

Itaalia ametiasutused leiavad, et CSTP–l oli nende kontsessioonide alusel õigus teha ettepanek kasutusel oleva veoliigi asendamiseks muu veoliigiga või taotleda avaliku teenindamise kohustuse täitmise täielikku või osalist lõpetamist, kui kõnealune kohustus tekitab talle majanduslikku halvemust, kuid ettevõtja ei kasutanud seda õigust kunagi. Lisaks väidavad Itaalia ametiasutused, et ettevõtja ei teavitanud maakonda kordagi sellest, et tal on tekkinud majanduslik halvemus või et ta täidab kohustusi, mida ta ei oleks täitnud, kui teda ei oleks avaliku teenindamise kohustuse raames selleks kohustatud. Viimaks ei taotlenud CSTP Itaalia ametiasutuste teatel kordagi avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamist, nagu määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 4 lõikes 1 väidetavalt nõutakse.

| (21) | Itaalia ametiasutuste sõnul põhinesid CSTP–le varem makstud avalikud toetused standardsel kulude arvestamise meetodil ja need saadi maakonnaseadusega nr 16/1983 (5) kehtestatud teatavate parameetrite alusel, milleks olid näiteks määratud kilomeetrite arv võrreldes läbitud kilomeetrite arvuga, töötajate ja busside arv, mis varieerub sõltuvalt osutatud teenuse liigist (teenused linnas, mägedes, künklikul maastikul), töötajate õiguslik ja majanduslik kohtlemine, ettevõtja suurus ja bussikulud. |
| --- | --- |

(21)

Itaalia ametiasutuste sõnul põhinesid CSTP–le varem makstud avalikud toetused standardsel kulude arvestamise meetodil ja need saadi maakonnaseadusega nr 16/1983 (5) kehtestatud teatavate parameetrite alusel, milleks olid näiteks määratud kilomeetrite arv võrreldes läbitud kilomeetrite arvuga, töötajate ja busside arv, mis varieerub sõltuvalt osutatud teenuse liigist (teenused linnas, mägedes, künklikul maastikul), töötajate õiguslik ja majanduslik kohtlemine, ettevõtja suurus ja bussikulud.

| (22) | Itaalia ametiasutused kahtlevad samuti, kas CSTP on tõendanud, et ta on täitnud avaliku teenindamise kohustust tõhusalt ja korrektselt vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetele, ja teatavad, et CSTP–l ei olnud sama määruse artikli 1 lõikes 5 nõutud raamatupidamisarvestuste eristamise süsteemi. |
| --- | --- |

(22)

Itaalia ametiasutused kahtlevad samuti, kas CSTP on tõendanud, et ta on täitnud avaliku teenindamise kohustust tõhusalt ja korrektselt vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetele, ja teatavad, et CSTP–l ei olnud sama määruse artikli 1 lõikes 5 nõutud raamatupidamisarvestuste eristamise süsteemi.

2.4.   HÜVITISE SUURUS

| (23) | Nagu põhjenduses 15 on selgitatud, määras Consiglio di Stato kaks eksperti, et teha kindlaks lisahüvitis, mida maakond oli kohustatud CSTP–le maksma määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 alusel. Mõlemad eksperdid esitasid 27. septembril 2012 oma aruanded, aga vaid teisena kutsutud ekspert suutis välja arvutada maakonna poolt CSTP–le makstava lisahüvitise. |
| --- | --- |

(23)

Nagu põhjenduses 15 on selgitatud, määras Consiglio di Stato kaks eksperti, et teha kindlaks lisahüvitis, mida maakond oli kohustatud CSTP–le maksma määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 alusel. Mõlemad eksperdid esitasid 27. septembril 2012 oma aruanded, aga vaid teisena kutsutud ekspert suutis välja arvutada maakonna poolt CSTP–le makstava lisahüvitise.

| (24) | Seoses lisahüvitisega toimimis– või veokohustuse eest – määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikkel 10 – kordavad eksperdid oma aruannetes pidevalt, et CSTP lisahüvitise nõudeid toetavad dokumenteeritud andmed olid ebapiisavad, et see summa täpselt välja arvutada. Pooled (st CSTP ja maakond) esitasid ka andmeid, mis ei kattunud või ei olnud küllaldaselt täpsed, vaid ainult ligikaudsed. Selle tulemusena jõuavad eksperdid oma aruandes järeldusele, et pooled ei ole esitanud piisavalt tõendusdokumente kahjumlike bussiveoliinide hindamiseks, mistõttu on nende alusel võimatu koostada usaldusväärset hinnangut isegi Consiglio di Stato ette nähtud induktiivset meetodit kasutades. Eksperdid leiavad seetõttu kokkuvõttes, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 10 (6) alusel arvutatud lisahüvitis toimimis– või veokohustuse eest peaks olema null. |
| --- | --- |

(24)

Seoses lisahüvitisega toimimis– või veokohustuse eest – määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikkel 10 – kordavad eksperdid oma aruannetes pidevalt, et CSTP lisahüvitise nõudeid toetavad dokumenteeritud andmed olid ebapiisavad, et see summa täpselt välja arvutada. Pooled (st CSTP ja maakond) esitasid ka andmeid, mis ei kattunud või ei olnud küllaldaselt täpsed, vaid ainult ligikaudsed. Selle tulemusena jõuavad eksperdid oma aruandes järeldusele, et pooled ei ole esitanud piisavalt tõendusdokumente kahjumlike bussiveoliinide hindamiseks, mistõttu on nende alusel võimatu koostada usaldusväärset hinnangut isegi Consiglio di Stato ette nähtud induktiivset meetodit kasutades. Eksperdid leiavad seetõttu kokkuvõttes, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 10 (6) alusel arvutatud lisahüvitis toimimis– või veokohustuse eest peaks olema null.

| (25) | Mis puudutab tariifikohustustega seotud lisahüvitist – määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikkel 11 –, siis teevad eksperdid järelduse, et seda ei ole kõnealuse artikli lõike 2 alusel võimalik arvutada, sest pooled ei ole turuolukorda kindlaks määranud ja seega tuleks hüvitis arvutada kõnealuse artikli lõike 1 alusel. Samal ajal tunnistavad eksperdid, et ka lõike 1 kohane arvutus ei ole puuduvate või ebausaldusväärsete andmete tõttu võimalik. Seetõttu kohaldati Consiglio di Stato ette nähtud induktiivset meetodit, kus kasutati standardsel ühikukulul põhinevat standardkulude mõistet ja kontsessiooniga hõlmatud kilomeetrite arvu selleks, et arvutada, kas CSTP–le maksti vaatlusalusel ajavahemikul talle kehtestatud tariifikohustuste eest liiga väikest hüvitist. |
| --- | --- |

(25)

Mis puudutab tariifikohustustega seotud lisahüvitist – määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikkel 11 –, siis teevad eksperdid järelduse, et seda ei ole kõnealuse artikli lõike 2 alusel võimalik arvutada, sest pooled ei ole turuolukorda kindlaks määranud ja seega tuleks hüvitis arvutada kõnealuse artikli lõike 1 alusel. Samal ajal tunnistavad eksperdid, et ka lõike 1 kohane arvutus ei ole puuduvate või ebausaldusväärsete andmete tõttu võimalik. Seetõttu kohaldati Consiglio di Stato ette nähtud induktiivset meetodit, kus kasutati standardsel ühikukulul põhinevat standardkulude mõistet ja kontsessiooniga hõlmatud kilomeetrite arvu selleks, et arvutada, kas CSTP–le maksti vaatlusalusel ajavahemikul talle kehtestatud tariifikohustuste eest liiga väikest hüvitist.

| (26) | Sel põhjusel kasutasid eksperdid lisahüvitise suuruse arvutamiseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 kirjeldatud tehet, eeldades, et tariifikohustused kehtestati CSTP–le vaatlusalusel ajavahemikul, nagu on kokku võetud järgmises tabelis. | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Ärijuhtimisest tulenevad tulud |

(26)

Sel põhjusel kasutasid eksperdid lisahüvitise suuruse arvutamiseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 kirjeldatud tehet, eeldades, et tariifikohustused kehtestati CSTP–le vaatlusalusel ajavahemikul, nagu on kokku võetud järgmises tabelis.

1997

1998

1999

2000

2001

2002

A

Ärijuhtimisest tulenevad tulud

4 0 3 03  387,71

4 2 3 12  390,51

4 1 1 74  023,85

4 2 3 99  523,59

4 2 0 10  059,97

4 2 0 10  059,97

| B | Käesolevas juhtumis juhtimisest tulenevad tegelikud tulud |
| --- | --- |

B

Käesolevas juhtumis juhtimisest tulenevad tegelikud tulud

9 4 84  545,48

8 7 05  924,03

8 5 77  234,29

9 2 54  374,76

9 4 47  735,00

9 4 30  225,00

| C | Juba makstud toetused |
| --- | --- |

C

Juba makstud toetused

3 4 1 06  026,86

2 9 9 35  681,81

3 4 1 24  760,15

3 5 1 99  742,20

3 3 4 96  192,00

3 3 8 69  048,00

A – (B + C)

–3 2 87  184,64

3 6 70  784,68

–1 5 27  970,59

–2 0 54  593,37

–9 33  867,03

–1 2 89  213,03

A – (B + C)

3 6 70  784,68

| (27) | Arvutustest nähtub, et CSTP võis ainult 1998. aastal väita, et talle pandud väidetavate tariifikohustuste tulemusena maksti talle liiga väikest hüvitist. Saamata jäänud hüvitise suurus oli 3 6 70  784,68 eurot, millele lisati seadusjärgne intress 1 2 81  053,57 eurot, mille tulemuseks oli lisahüvitis 4 9 51  838,25 eurot. See on summa, mida Consiglio di Stato kohustas maakonda CSTP–le maksma ja mis makstigi 21. detsembril 2012 tegelikult välja. |
| --- | --- |

(27)

Arvutustest nähtub, et CSTP võis ainult 1998. aastal väita, et talle pandud väidetavate tariifikohustuste tulemusena maksti talle liiga väikest hüvitist. Saamata jäänud hüvitise suurus oli 3 6 70  784,68 eurot, millele lisati seadusjärgne intress 1 2 81  053,57 eurot, mille tulemuseks oli lisahüvitis 4 9 51  838,25 eurot. See on summa, mida Consiglio di Stato kohustas maakonda CSTP–le maksma ja mis makstigi 21. detsembril 2012 tegelikult välja.

2.5.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUSED

| (28) | Nagu algatamisotsuses selgitatud, oli komisjonil mitu kahtlust meetme kokkusobivuse suhtes siseturuga. |
| --- | --- |

(28)

Nagu algatamisotsuses selgitatud, oli komisjonil mitu kahtlust meetme kokkusobivuse suhtes siseturuga.

| (29) | Esiteks pidas komisjon küsitavaks, kas Euroopa Liidu Kohtu Altmarki (7) kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on täidetud. |
| --- | --- |

(29)

Esiteks pidas komisjon küsitavaks, kas Euroopa Liidu Kohtu Altmarki (7) kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on täidetud.

| (30) | Teiseks oli komisjonil kahtlusi teatamiskohustusest vabastamise suhtes vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1191/69. Küsimus, kas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõige 2 vabastas tõepoolest Itaalia ametiasutused eelnevast teatamisest, sõltub käesolevas juhtumis esiteks sellest, kas maakond pani avaliku teenindamise kohustuse CSTP–le tegelikkuses ühepoolselt, ja teiseks, kas hüvitis, mida sellest kohustusest tulenevalt maksti, on vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetega. Komisjonil ei olnud võimalik järeldada, kas CSTP–le makstud hüvitis vastas nimetatud tingimustele. |
| --- | --- |

(30)

Teiseks oli komisjonil kahtlusi teatamiskohustusest vabastamise suhtes vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1191/69. Küsimus, kas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõige 2 vabastas tõepoolest Itaalia ametiasutused eelnevast teatamisest, sõltub käesolevas juhtumis esiteks sellest, kas maakond pani avaliku teenindamise kohustuse CSTP–le tegelikkuses ühepoolselt, ja teiseks, kas hüvitis, mida sellest kohustusest tulenevalt maksti, on vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetega. Komisjonil ei olnud võimalik järeldada, kas CSTP–le makstud hüvitis vastas nimetatud tingimustele.

| (31) | Kolmandaks, komisjonil oli kahtlusi meetme võimaliku kokkusobivuse suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1370/2007 (8). Kui leiab kinnitust, et vähemalt üks määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt teatamisest vabastav tingimus ei ole täidetud ja korraldada tuleb määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohane hindamine, kahtleb komisjon, kas viimati nimetatud määruse tingimused on käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(31)

Kolmandaks, komisjonil oli kahtlusi meetme võimaliku kokkusobivuse suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1370/2007 (8). Kui leiab kinnitust, et vähemalt üks määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt teatamisest vabastav tingimus ei ole täidetud ja korraldada tuleb määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohane hindamine, kahtleb komisjon, kas viimati nimetatud määruse tingimused on käesoleval juhul täidetud.

3.   ITAALIA MÄRKUSED

| (32) | Itaalia riikliku tasandi ametiasutused ei esitanud algatamisotsuse kohta ühtegi märkust. Neid esitas ainult Campania maakond. |
| --- | --- |

(32)

Itaalia riikliku tasandi ametiasutused ei esitanud algatamisotsuse kohta ühtegi märkust. Neid esitas ainult Campania maakond.

| (33) | Esiteks märkis maakond, et CSTP ei esitanud tõendeid raamatupidamisarvestuste nõuetekohase eristamise kohta. |
| --- | --- |

(33)

Esiteks märkis maakond, et CSTP ei esitanud tõendeid raamatupidamisarvestuste nõuetekohase eristamise kohta.

| (34) | Seejärel kordas ta, et vaatlusalusel ajavahemikul ei kehtestatud ühepoolselt avaliku teenindamise kohustust. Tollal kehtinud eeskirjade alusel taotles ettevõte igal aastal kontsessiooniteenuste pikendamist, nii et ükski kontsessiooniaktidest ei sisaldanud ühepoolset avaliku teenindamise kohustuse panemist. Lisaks palus maakond kohtuotsuse täitmise eesmärgil CSTP–l korduvalt esitada tõendusdokumendid aktide või lepingute kohta, millega talle pandi avaliku teenindamise kohustus, aga maakonna teatel ei vastanud ettevõte nendele palvetele kordagi. Samuti ei esitanud CSTP tõendeid selle kohta, et ta oleks palunud maakonnal muuta kontsessioonilepingutes kehtestatud tingimusi marsruutide, kellaaegade ja tariifide kohta või et maakond oleks sellised taotlused tagasi lükanud, juhul kui neid oleks esitatud. Tariifide ülempiiri kohta märkis maakond, et kontsessioonilepingutes kehtestatud tariifid tulenesid hinnapoliitika üldmeetmetest, mida kohaldasid kõik samas sektoris tegutsevad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(34)

Seejärel kordas ta, et vaatlusalusel ajavahemikul ei kehtestatud ühepoolselt avaliku teenindamise kohustust. Tollal kehtinud eeskirjade alusel taotles ettevõte igal aastal kontsessiooniteenuste pikendamist, nii et ükski kontsessiooniaktidest ei sisaldanud ühepoolset avaliku teenindamise kohustuse panemist. Lisaks palus maakond kohtuotsuse täitmise eesmärgil CSTP–l korduvalt esitada tõendusdokumendid aktide või lepingute kohta, millega talle pandi avaliku teenindamise kohustus, aga maakonna teatel ei vastanud ettevõte nendele palvetele kordagi. Samuti ei esitanud CSTP tõendeid selle kohta, et ta oleks palunud maakonnal muuta kontsessioonilepingutes kehtestatud tingimusi marsruutide, kellaaegade ja tariifide kohta või et maakond oleks sellised taotlused tagasi lükanud, juhul kui neid oleks esitatud. Tariifide ülempiiri kohta märkis maakond, et kontsessioonilepingutes kehtestatud tariifid tulenesid hinnapoliitika üldmeetmetest, mida kohaldasid kõik samas sektoris tegutsevad ettevõtjad.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (35) | Ainsa kolmanda isikuna esitas vastuseks algatamisotsusele märkusi CSTP, meetme alusel abi saaja. CSTP ei nõustunud oma märkustes esialgsete seisukohtadega, mida komisjon algatamisotsuses väljendas. |
| --- | --- |

(35)

Ainsa kolmanda isikuna esitas vastuseks algatamisotsusele märkusi CSTP, meetme alusel abi saaja. CSTP ei nõustunud oma märkustes esialgsete seisukohtadega, mida komisjon algatamisotsuses väljendas.

| (36) | Esiteks väitis ta, et maakond pani talle vaatlusalusel ajavahemikul ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse. Et oma väidet põhjendada, märkis CSTP, et avaliku teenindamise kohustus ei olnud kontsessiooni andmise dokumendis sätestatud, sest sellist dokumenti ei eksisteerinud, vaid need tulenesid üksnes maakonna siseaktidest, milles oli eelnevalt kindlaks määratud ettevõtja tegevuse korraldamine ja hüvitis standardkulu mehhanismi kaudu. CSTP selgitas, et Itaalia reguleerib avaliku teenindamise kohustust seadusega nr 151/81, maakonnaseadusega nr 16/83, seaduse nr 59/97 artikliga 4 ja seadusandliku dekreediga nr 422/97. Maakond andis avaliku teenindamise kohustuse CSTP–le kontsessiooniaktiga aastatel 1972–1973 ja seda pikendati igal aastal kuni 2003. aastani. Asjaolu, et vaatlusalusel ajavahemikul pandi CSTP–le avaliku teenindamise kohustused, näiteks tariifikohustused, marsruudid, kellaajad ja peatused, võib väidetavalt järeldada järgmistest dokumentidest:






  — | nn üleminekuteenuse leping, mille CSTP ja maakond allkirjastasid 2003. aastaks kooskõlas maakonnaseaduse nr 3/02 artikliga 46 ning millega tunnistati kehtetuks ja asendati olemasolevad kontsessioonid; |
| --- | --- | --- |

(36)

Esiteks väitis ta, et maakond pani talle vaatlusalusel ajavahemikul ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse. Et oma väidet põhjendada, märkis CSTP, et avaliku teenindamise kohustus ei olnud kontsessiooni andmise dokumendis sätestatud, sest sellist dokumenti ei eksisteerinud, vaid need tulenesid üksnes maakonna siseaktidest, milles oli eelnevalt kindlaks määratud ettevõtja tegevuse korraldamine ja hüvitis standardkulu mehhanismi kaudu. CSTP selgitas, et Itaalia reguleerib avaliku teenindamise kohustust seadusega nr 151/81, maakonnaseadusega nr 16/83, seaduse nr 59/97 artikliga 4 ja seadusandliku dekreediga nr 422/97. Maakond andis avaliku teenindamise kohustuse CSTP–le kontsessiooniaktiga aastatel 1972–1973 ja seda pikendati igal aastal kuni 2003. aastani. Asjaolu, et vaatlusalusel ajavahemikul pandi CSTP–le avaliku teenindamise kohustused, näiteks tariifikohustused, marsruudid, kellaajad ja peatused, võib väidetavalt järeldada järgmistest dokumentidest:

—

nn üleminekuteenuse leping, mille CSTP ja maakond allkirjastasid 2003. aastaks kooskõlas maakonnaseaduse nr 3/02 artikliga 46 ning millega tunnistati kehtetuks ja asendati olemasolevad kontsessioonid;

| — | maakonnavalitsuse 30. detsembri 1999. aasta otsus (delibera della Giunta Regionale) nr 4873, millega anti CSTP–le pärast ettevõtja ja teiste taotlejate esitatud nõudeid õigus mõne marsruudi muutmiseks; |
| --- | --- |

—

maakonnavalitsuse 30. detsembri 1999. aasta otsus (delibera della Giunta Regionale) nr 4873, millega anti CSTP–le pärast ettevõtja ja teiste taotlejate esitatud nõudeid õigus mõne marsruudi muutmiseks;

| — | maakonnavalitsuse 4. mai 2000. aasta otsus nr 327, millega pikendati aega, mille jooksul on bussiveoteenuste perioodipiletitega seotud kulude kasv maakonnas peatatud; |
| --- | --- |

—

maakonnavalitsuse 4. mai 2000. aasta otsus nr 327, millega pikendati aega, mille jooksul on bussiveoteenuste perioodipiletitega seotud kulude kasv maakonnas peatatud;

| — | teade 5171/2000, milles selgitatakse erinevust tavaliste perioodipiletite ja nn tööliinide (linee operaie) perioodipiletite tariifi arvutamisel; |
| --- | --- |

—

teade 5171/2000, milles selgitatakse erinevust tavaliste perioodipiletite ja nn tööliinide (linee operaie) perioodipiletite tariifi arvutamisel;

| — | maakonna õigusakt (decreto dell’Assessore dei Trasporti) nr 1609/2001 liirilt eurole ülemineku kohta, milles tuletatakse teenuseosutajatele meelde, et tariifide ebaregulaarne tõstmine on keelatud ja et see keeld kujutab endast kontsessiooniga seotud/lepingulist kohustust. |
| --- | --- |

—

maakonna õigusakt (decreto dell’Assessore dei Trasporti) nr 1609/2001 liirilt eurole ülemineku kohta, milles tuletatakse teenuseosutajatele meelde, et tariifide ebaregulaarne tõstmine on keelatud ja et see keeld kujutab endast kontsessiooniga seotud/lepingulist kohustust.

| (37) | Viimaks väitis CSTP, et kuna maakond vähendas korduvalt standardkulu suurust ja kohaldas seda kulu ebaühtlaselt erinevatele marsruutidele ja kontsessioonidele, otsustasid mõned käitajad sulgeda teatavad bussiliinid, mis tegutsesid pidevalt kahjumiga. Väidetavalt teatas maakond sellele vastuseks, et käitajatel on siduv kohustus töötada nendel liinidel avaliku teenindamise kohustuse raames ja kui liinid tõepoolest suletakse, siis esitatakse nende vastu hagi avaliku teenuse katkestamise tõttu. CSTP väitel näitas see, et talle oli pandud avaliku teenindamise kohustus. Siiski ei esitanud ta tõendeid selle väite toetuseks. |
| --- | --- |

(37)

Viimaks väitis CSTP, et kuna maakond vähendas korduvalt standardkulu suurust ja kohaldas seda kulu ebaühtlaselt erinevatele marsruutidele ja kontsessioonidele, otsustasid mõned käitajad sulgeda teatavad bussiliinid, mis tegutsesid pidevalt kahjumiga. Väidetavalt teatas maakond sellele vastuseks, et käitajatel on siduv kohustus töötada nendel liinidel avaliku teenindamise kohustuse raames ja kui liinid tõepoolest suletakse, siis esitatakse nende vastu hagi avaliku teenuse katkestamise tõttu. CSTP väitel näitas see, et talle oli pandud avaliku teenindamise kohustus. Siiski ei esitanud ta tõendeid selle väite toetuseks.

| (38) | Teiseks väitis CSTP, et kuna ta tegutses eranditult kohaliku avalike transporditeenuste osutajana ega olnud tegev üheski teises ärivaldkonnas, ei olnud tal eraldi raamatupidamisarvestuse kohustust. CSTP selgitusel nõuti kohaldatavate eeskirjadega lihtsalt seda, et avaliku teenindamise kohustuse raames pakutava avaliku veoteenusega seotud raamatupidamisandmed tuleb esitada muu äritegevuse omadest eraldi, aga mitte raamatupidamisarvestuse kitsamat jaotust, mis kajastaks eraldi iga kaetud liini kulu ja tulu. CSTP on täielikult avalik ettevõtja, mille tegevusala oli vaatlusalusel ajavahemikul ja on ka praegu üksnes avalike veoteenuste osutamine avaliku teenindamise kohustuse raames. Järelikult sisaldas ettevõtja raamatupidamisarvestus ainult andmeid avaliku teenindamise kohustusega seotud tegevuse kohta ning sellel oli ilmselge ja oluline põhjus – ettevõtjal ei olnud kõnealustel aastatel mingit muud liiki äritegevust, välja arvatud 1998. aastal osutatud renditeenused, mis on ettevõtja raamatupidamises eraldi näidatud. CSTP lisas, et maakond ei seadnud raamatupidamisandmete usaldusväärsust kunagi kahtluse alla, vaid vastupidi, kasutas neid korrektselt iga–aastaste maksete arvutamiseks ja väljamaksmiseks. |
| --- | --- |

(38)

Teiseks väitis CSTP, et kuna ta tegutses eranditult kohaliku avalike transporditeenuste osutajana ega olnud tegev üheski teises ärivaldkonnas, ei olnud tal eraldi raamatupidamisarvestuse kohustust. CSTP selgitusel nõuti kohaldatavate eeskirjadega lihtsalt seda, et avaliku teenindamise kohustuse raames pakutava avaliku veoteenusega seotud raamatupidamisandmed tuleb esitada muu äritegevuse omadest eraldi, aga mitte raamatupidamisarvestuse kitsamat jaotust, mis kajastaks eraldi iga kaetud liini kulu ja tulu. CSTP on täielikult avalik ettevõtja, mille tegevusala oli vaatlusalusel ajavahemikul ja on ka praegu üksnes avalike veoteenuste osutamine avaliku teenindamise kohustuse raames. Järelikult sisaldas ettevõtja raamatupidamisarvestus ainult andmeid avaliku teenindamise kohustusega seotud tegevuse kohta ning sellel oli ilmselge ja oluline põhjus – ettevõtjal ei olnud kõnealustel aastatel mingit muud liiki äritegevust, välja arvatud 1998. aastal osutatud renditeenused, mis on ettevõtja raamatupidamises eraldi näidatud. CSTP lisas, et maakond ei seadnud raamatupidamisandmete usaldusväärsust kunagi kahtluse alla, vaid vastupidi, kasutas neid korrektselt iga–aastaste maksete arvutamiseks ja väljamaksmiseks.

| (39) | Kolmandaks, olles meenutanud Consiglio di Stato lõplikku riikliku tasandi otsust, vaidlustas CSTP maakonna esitatud kolm argumenti:






  — | arvutust ei toetanud eraldi halduskontod kuluüksuste kaupa, et eristada avaliku teenindamise kohustuse raames osutatavat tegevust; |
| --- | --- | --- |

(39)

Kolmandaks, olles meenutanud Consiglio di Stato lõplikku riikliku tasandi otsust, vaidlustas CSTP maakonna esitatud kolm argumenti:

—

arvutust ei toetanud eraldi halduskontod kuluüksuste kaupa, et eristada avaliku teenindamise kohustuse raames osutatavat tegevust;

| — | arvestades, et puudusid raamatupidamisandmed, mille abil kindlaks määrata konkreetsed elemendid, mis tuleb arvutada vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklitele 10 ja 11, oli arvutus tehtud induktiivselt, meetodiga, mida maakond nimetas segaseks ja hälbivaks; |
| --- | --- |

—

arvestades, et puudusid raamatupidamisandmed, mille abil kindlaks määrata konkreetsed elemendid, mis tuleb arvutada vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklitele 10 ja 11, oli arvutus tehtud induktiivselt, meetodiga, mida maakond nimetas segaseks ja hälbivaks;

| — | arvutuses ei võetud arvesse asjaolu, et CSTP juhtimine ei põhinenud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 12 nõutaval tõhususkriteeriumil, nagu näitab tema tegevusega seotud andmete võrdlus teise kohaliku veoteenuste osutaja SITA SpA andmetega. |
| --- | --- |

—

arvutuses ei võetud arvesse asjaolu, et CSTP juhtimine ei põhinenud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 12 nõutaval tõhususkriteeriumil, nagu näitab tema tegevusega seotud andmete võrdlus teise kohaliku veoteenuste osutaja SITA SpA andmetega.

| (40) | CSTP leidis, et tema esitatud raamatupidamisdokumente ei saanud pidada hüvitisnõude alusena ebapiisavaks pelgalt seetõttu, et need koosnesid raamatupidamise aastaaruannetest ja E–vormidest (9) ning neile ei olnud lisatud aluseks olevate raamatupidamis– ja halduskirjete täielikke koopiaid (raamatupidamisregister, pearaamatud, väljastatud ja saadud arved, piletitega seotud maksedokumendid jne). CSTP teatel saab selle väite hõlpsasti vaidlustada põhjendusega, et maakond oli varem samad andmed heaks kiitnud, pidades neid usaldusväärseks. Peale selle on kõnealuse ajavahemiku kõikide raamatupidamis– ja haldusdokumentide säilitamise nõue nüüdseks lõppenud ja seetõttu on objektiivselt raske praegu koopiaid nõuda. Sellepärast on igati asjakohane rekonstrueerida makstava hüvitise summa induktiivse meetodi abil, nagu nägi ette Consiglio di Stato. Viimase asjana olid finantsaruanded nõuetekohaselt kinnitatud ning nende täpsust ja õigsust ei oldud kunagi kahtluse alla seatud. Kokkuvõttes olid CSTP esitatud raamatupidamisandmed selgelt piisavad, et arvutada hüvitis täielikus kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69. |
| --- | --- |

(40)

CSTP leidis, et tema esitatud raamatupidamisdokumente ei saanud pidada hüvitisnõude alusena ebapiisavaks pelgalt seetõttu, et need koosnesid raamatupidamise aastaaruannetest ja E–vormidest (9) ning neile ei olnud lisatud aluseks olevate raamatupidamis– ja halduskirjete täielikke koopiaid (raamatupidamisregister, pearaamatud, väljastatud ja saadud arved, piletitega seotud maksedokumendid jne). CSTP teatel saab selle väite hõlpsasti vaidlustada põhjendusega, et maakond oli varem samad andmed heaks kiitnud, pidades neid usaldusväärseks. Peale selle on kõnealuse ajavahemiku kõikide raamatupidamis– ja haldusdokumentide säilitamise nõue nüüdseks lõppenud ja seetõttu on objektiivselt raske praegu koopiaid nõuda. Sellepärast on igati asjakohane rekonstrueerida makstava hüvitise summa induktiivse meetodi abil, nagu nägi ette Consiglio di Stato. Viimase asjana olid finantsaruanded nõuetekohaselt kinnitatud ning nende täpsust ja õigsust ei oldud kunagi kahtluse alla seatud. Kokkuvõttes olid CSTP esitatud raamatupidamisandmed selgelt piisavad, et arvutada hüvitis täielikus kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69.

| (41) | CSTP leiab seoses arvutusmeetodi õigsuse ja selle vastavusega liidu õigusele, et talle tuleks maksta hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise tagajärjel tekkinud halvemuse eest väiksemate tulude ja suuremate kulude vahesumma ulatuses. Et teha usaldusväärsete andmete alusel kindlaks väiksemate tulude väärtus, võttis CSTP kõigepealt arvesse iga–aastast tegelikku tegevustulu, mis oli veoühikute tegeliku arvu ja kehtestatud tariifi korrutis. Seejärel määras ta kindlaks liidu eeskirjade kohaselt mahaarvatava summa, arvestades, et tulu pidi tasakaalustama raamatupidamise aastaaruannetes esitatud tegelikud kulud. Iga–aastase tegevustulu summa langeb kokku tegeliku tuluga, mida ettevõtja sai tariifikohustuse täitmiseks ellu viidud tegevusest, mis on CSTP ainuke tegevus. Tulunäitaja on võetud CSTP raamatupidamise aastaaruannetest ja E–vormidest, mis saadeti igal aastal maakonnale, kes ei seadnud nende usaldusväärsust kunagi kahtluse alla. Seetõttu ei ole õigupoolest vaja neid summasid üksikuteks osadeks jagada. Mahaarvatava summa kohta väitis CSTP, et ta kasutas kriteeriumi, mis vastas täielikult määruses (EMÜ) nr 1191/69 sisalduvatele juhistele, mille kohaselt on lubatud kasutada tariifi, mida ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ja mis pidi katma tegelikud kulud. Kõige soodsamat olemasolevat hinda kohaldades või kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ettevõtjale tekkinud kulude ja tegelikult tekkinud kulude vahe küsimuses oli CSTP seisukohal, et tema arvutus on täielikult kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 11, kuna see kattis avaliku teenindamise kohustuse täitmise tagajärjel ettevõtjale tekkinud madalamad kulud maakonnalt tegevuskulude katmiseks saadud hüvitiste arvel. CSTP märkis veel, et nii kõnesoleva määruse artikliga 10 kui ka artikliga 11 on kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega seotud avalike veoettevõtjate õigus saada hüvitist kogu nende kohustuste täitmisest põhjustatud kahjuliku finantsmõju eest. |
| --- | --- |

(41)

CSTP leiab seoses arvutusmeetodi õigsuse ja selle vastavusega liidu õigusele, et talle tuleks maksta hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise tagajärjel tekkinud halvemuse eest väiksemate tulude ja suuremate kulude vahesumma ulatuses. Et teha usaldusväärsete andmete alusel kindlaks väiksemate tulude väärtus, võttis CSTP kõigepealt arvesse iga–aastast tegelikku tegevustulu, mis oli veoühikute tegeliku arvu ja kehtestatud tariifi korrutis. Seejärel määras ta kindlaks liidu eeskirjade kohaselt mahaarvatava summa, arvestades, et tulu pidi tasakaalustama raamatupidamise aastaaruannetes esitatud tegelikud kulud. Iga–aastase tegevustulu summa langeb kokku tegeliku tuluga, mida ettevõtja sai tariifikohustuse täitmiseks ellu viidud tegevusest, mis on CSTP ainuke tegevus. Tulunäitaja on võetud CSTP raamatupidamise aastaaruannetest ja E–vormidest, mis saadeti igal aastal maakonnale, kes ei seadnud nende usaldusväärsust kunagi kahtluse alla. Seetõttu ei ole õigupoolest vaja neid summasid üksikuteks osadeks jagada. Mahaarvatava summa kohta väitis CSTP, et ta kasutas kriteeriumi, mis vastas täielikult määruses (EMÜ) nr 1191/69 sisalduvatele juhistele, mille kohaselt on lubatud kasutada tariifi, mida ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ja mis pidi katma tegelikud kulud. Kõige soodsamat olemasolevat hinda kohaldades või kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ettevõtjale tekkinud kulude ja tegelikult tekkinud kulude vahe küsimuses oli CSTP seisukohal, et tema arvutus on täielikult kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 11, kuna see kattis avaliku teenindamise kohustuse täitmise tagajärjel ettevõtjale tekkinud madalamad kulud maakonnalt tegevuskulude katmiseks saadud hüvitiste arvel. CSTP märkis veel, et nii kõnesoleva määruse artikliga 10 kui ka artikliga 11 on kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega seotud avalike veoettevõtjate õigus saada hüvitist kogu nende kohustuste täitmisest põhjustatud kahjuliku finantsmõju eest.

| (42) | Neljandaks väitis CSTP algatamisotsuses kirjeldatud riigiabi hindamise kohta, et kõnealusel ajavahemikul ei olnud Itaalia avaliku transpordi turg teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile avatud. CSTP tegi seetõttu järelduse, et kaubandust ega konkurentsi ei kahjustatud. Ka siis, kui võtta arvesse kohaliku avaliku veoteenuse praegust korraldust, mis põhineb teatavate liinide ühepoolsetel ainukontsessioonidel, ei moonutanud hüvitis tõenäoliselt konkurentsi. Lisaks kehtestas maakond standardkulu kilomeetri kohta ja kontsessionäär nõustus nii selle kui ka kõikide teiste avaliku teenindamise kohustustega, nii et seetõttu puudub igasugune eelis. Erinevalt toimimis– ja veokohustusest ei mõjuta ettevõtja veotegevuse eristamine tariifikohustust. CSTP leidis seetõttu, et kõnealusel juhul ei olnud täidetud vähemalt kolm Euroopa Liidu Kohtu kehtestatud riigiabi kindlakstegemise tingimustest. |
| --- | --- |

(42)

Neljandaks väitis CSTP algatamisotsuses kirjeldatud riigiabi hindamise kohta, et kõnealusel ajavahemikul ei olnud Itaalia avaliku transpordi turg teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile avatud. CSTP tegi seetõttu järelduse, et kaubandust ega konkurentsi ei kahjustatud. Ka siis, kui võtta arvesse kohaliku avaliku veoteenuse praegust korraldust, mis põhineb teatavate liinide ühepoolsetel ainukontsessioonidel, ei moonutanud hüvitis tõenäoliselt konkurentsi. Lisaks kehtestas maakond standardkulu kilomeetri kohta ja kontsessionäär nõustus nii selle kui ka kõikide teiste avaliku teenindamise kohustustega, nii et seetõttu puudub igasugune eelis. Erinevalt toimimis– ja veokohustusest ei mõjuta ettevõtja veotegevuse eristamine tariifikohustust. CSTP leidis seetõttu, et kõnealusel juhul ei olnud täidetud vähemalt kolm Euroopa Liidu Kohtu kehtestatud riigiabi kindlakstegemise tingimustest.

| (43) | CSTP on seisukohal, et hüvitise kokkusobivust tuli hinnata määruse (EMÜ) nr 1191/69 põhjal, mitte Euroopa Liidu toimimise lepingu riigiabi käsitlevate tingimuste alusel. |
| --- | --- |

(43)

CSTP on seisukohal, et hüvitise kokkusobivust tuli hinnata määruse (EMÜ) nr 1191/69 põhjal, mitte Euroopa Liidu toimimise lepingu riigiabi käsitlevate tingimuste alusel.

| (44) | Seoses määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohase teatamiskohustusest vabastamisega oli CSTP seisukohal, et kuna maakond kehtestas tariifikohustuse ühepoolselt ja summad ei kujuta endast teenindamise lepingul põhinevat avaliku teenindamise kohustust, vaid tulenevad määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 sisalduva arvutuse õigest kohaldamisest kontsessiooni raames, siis oli hüvitisena tehtud makse kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 ette nähtud teatamiskohustusest vabastatud. |
| --- | --- |

(44)

Seoses määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohase teatamiskohustusest vabastamisega oli CSTP seisukohal, et kuna maakond kehtestas tariifikohustuse ühepoolselt ja summad ei kujuta endast teenindamise lepingul põhinevat avaliku teenindamise kohustust, vaid tulenevad määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 sisalduva arvutuse õigest kohaldamisest kontsessiooni raames, siis oli hüvitisena tehtud makse kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 ette nähtud teatamiskohustusest vabastatud.

5.   ITAALIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (45) | Itaalia ametiasutused ei saatnud CSTP märkuste kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(45)

Itaalia ametiasutused ei saatnud CSTP märkuste kohta ühtegi märkust.

6.   ABI HINDAMINE

6.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (46) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(46)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (47) | Et toetusmeedet saaks käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see täitma üheaegselt kõik järgmised tingimused:






  — | seda rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(47)

Et toetusmeedet saaks käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see täitma üheaegselt kõik järgmised tingimused:

—

seda rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest;

| — | see annab valikulise eelise, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist; |
| --- | --- |

—

see annab valikulise eelise, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist;

| — | see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi; |
| --- | --- |

—

see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi;

| — | see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1.   Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

| (48) | Komisjon märgib, et Consiglio di Stato otsuse kohaselt tuleb maakonnal maksta CSTP–le bussiliiniteenuste osutamise eest vaatlusalusel ajavahemikul maakonna võimupiirkonda jäävatel liinidel lisahüvitist. Kohtu määratud eksperdid arvutasid, et CSTP–l tekkis majanduslik halvemus talle kehtestatud väidetavate tariifikohustuste tõttu saamata jäänud 4 9 51  838 euro ulatuses ainult 1998. aastal. 21. detsembril 2012 maksis maakond selle summa kohtuotsuse täitmise eesmärgil CSTP–le välja. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon märgib, et Consiglio di Stato otsuse kohaselt tuleb maakonnal maksta CSTP–le bussiliiniteenuste osutamise eest vaatlusalusel ajavahemikul maakonna võimupiirkonda jäävatel liinidel lisahüvitist. Kohtu määratud eksperdid arvutasid, et CSTP–l tekkis majanduslik halvemus talle kehtestatud väidetavate tariifikohustuste tõttu saamata jäänud 4 9 51  838 euro ulatuses ainult 1998. aastal. 21. detsembril 2012 maksis maakond selle summa kohtuotsuse täitmise eesmärgil CSTP–le välja.

| (49) | Asjaolu, et riiklik kohus kohustas maakonda maksma ettevõtjale hüvitist, ei tähenda, et abi ei saa seostada kohtuotsust täitva maakonnaga, sest selle riigi kohtuid tuleb käsitleda selle riigi organitena ja neil lasub seega lojaalse koostöö tegemise kohustus (10). |
| --- | --- |

(49)

Asjaolu, et riiklik kohus kohustas maakonda maksma ettevõtjale hüvitist, ei tähenda, et abi ei saa seostada kohtuotsust täitva maakonnaga, sest selle riigi kohtuid tuleb käsitleda selle riigi organitena ja neil lasub seega lojaalse koostöö tegemise kohustus (10).

| (50) | Meede on seega seostatav riigiga ja ressursid, millest hüvitist maksti, on riigi ressursid. |
| --- | --- |

(50)

Meede on seega seostatav riigiga ja ressursid, millest hüvitist maksti, on riigi ressursid.

6.1.2.   Valikuline majanduslik eelis

| (51) | Komisjon märgib kõigepealt, et CSTP tegeleb majandustegevusega, täpsemalt reisijate veoga tasu eest. Seetõttu tuleb CSTPd pidada ettevõtjaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon märgib kõigepealt, et CSTP tegeleb majandustegevusega, täpsemalt reisijate veoga tasu eest. Seetõttu tuleb CSTPd pidada ettevõtjaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (52) | Abi andmist tuleb pidada ka valikuliseks, sest sellest saaks kasu ainult CSTP. |
| --- | --- |

(52)

Abi andmist tuleb pidada ka valikuliseks, sest sellest saaks kasu ainult CSTP.

| (53) | Majandusliku eelise andmise küsimuses tuleneb Altmarki otsusest, et riigi poolt või riigi ressurssidest ettevõtjatele makstud hüvitis vastutasuks neile pandud avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ei anna asjaomastele ettevõtjatele eelist ega ole seega riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses juhul, kui täidetud on kõik neli nõuet (11):






  — | esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

(53)

Majandusliku eelise andmise küsimuses tuleneb Altmarki otsusest, et riigi poolt või riigi ressurssidest ettevõtjatele makstud hüvitis vastutasuks neile pandud avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ei anna asjaomastele ettevõtjatele eelist ega ole seega riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses juhul, kui täidetud on kõik neli nõuet (11):

—

esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud;

| — | teiseks peavad parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

teiseks peavad parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud;

| — | kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit; |
| --- | --- |

—

kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit;

| — | neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjaomase avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

—

neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjaomase avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (54) | Altmarki kohtuotsuse kohaselt peavad kõik neli tingimust olema üheaegselt täidetud, et välistada majandusliku eelise olemasolu juhul, kui ettevõtjale makstakse hüvitist talle pandud avaliku teenindamise kohustuse eest. |
| --- | --- |

(54)

Altmarki kohtuotsuse kohaselt peavad kõik neli tingimust olema üheaegselt täidetud, et välistada majandusliku eelise olemasolu juhul, kui ettevõtjale makstakse hüvitist talle pandud avaliku teenindamise kohustuse eest.

| (55) | Esiteks märgib komisjon, et ei Itaalia ametiasutused ega CSTP ei suutnud talle esitada ühtegi vaatlusaluse ajavahemikuga seotud ülesande andmise akti ja et CSTP ei suutnud selgelt nimetada kohustusi, mida ta pidi täitma ja mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustusteks, nagu on selgitatud üksikasjalikumalt allpool punkti 6.2 alapunktis i. |
| --- | --- |

(55)

Esiteks märgib komisjon, et ei Itaalia ametiasutused ega CSTP ei suutnud talle esitada ühtegi vaatlusaluse ajavahemikuga seotud ülesande andmise akti ja et CSTP ei suutnud selgelt nimetada kohustusi, mida ta pidi täitma ja mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustusteks, nagu on selgitatud üksikasjalikumalt allpool punkti 6.2 alapunktis i.

| (56) | Teiseks täheldab komisjon, et Consiglio di Stato otsusega määratud hüvitis põhineb ainuüksi tagantjärele tehtud arvutusel, mille puhul on vajalike ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu kasutatud induktiivset meetodit. Komisjon teeb seetõttu järelduse, et parameetrid, mille alusel kohtu nimetatud eksperdid väidetavalt saamata jäänud hüvitise arvutasid, ei olnud eelnevalt kindlaks määratud, ja seetõttu tundub, et seoses teatamata meetmega on Altmarki otsuse teine tingimus täitmata. |
| --- | --- |

(56)

Teiseks täheldab komisjon, et Consiglio di Stato otsusega määratud hüvitis põhineb ainuüksi tagantjärele tehtud arvutusel, mille puhul on vajalike ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu kasutatud induktiivset meetodit. Komisjon teeb seetõttu järelduse, et parameetrid, mille alusel kohtu nimetatud eksperdid väidetavalt saamata jäänud hüvitise arvutasid, ei olnud eelnevalt kindlaks määratud, ja seetõttu tundub, et seoses teatamata meetmega on Altmarki otsuse teine tingimus täitmata.

| (57) | Altmarki otsuse tingimuste üheaegsust silmas pidades ei ole komisjonil vaja uurida, kas Altmarki otsuse teised kaks tingimust on käesoleval juhul täidetud. Lisahüvitise maksmine CSTP–le vaatlusalusel ajavahemikul osutatud teenuste eest annab seega kõnealusele ettevõtjale valikulise majandusliku eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(57)

Altmarki otsuse tingimuste üheaegsust silmas pidades ei ole komisjonil vaja uurida, kas Altmarki otsuse teised kaks tingimust on käesoleval juhul täidetud. Lisahüvitise maksmine CSTP–le vaatlusalusel ajavahemikul osutatud teenuste eest annab seega kõnealusele ettevõtjale valikulise majandusliku eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.3.   Konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine

| (58) | CSTP väitis oma märkustes, et Itaalia avaliku transpordi turg ei olnud vaatlusalusel ajavahemikul teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile avatud, nii et vaidlusalune meede ei saanud kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ega konkurentsi. |
| --- | --- |

(58)

CSTP väitis oma märkustes, et Itaalia avaliku transpordi turg ei olnud vaatlusalusel ajavahemikul teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile avatud, nii et vaidlusalune meede ei saanud kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ega konkurentsi.

| (59) | Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et vaidlusalune meede viidi ellu 21. detsembril 2012, tükk aega pärast seda, kui avalik reisijateveo turg Itaalias konkurentsile avati. Kuna vaatlusalune meede avaldas turule mõju just tol ajahetkel, siis tuleb ka tollase hetke seisuga hinnata, kas meede võis kahjustada konkurentsi või liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et vaidlusalune meede viidi ellu 21. detsembril 2012, tükk aega pärast seda, kui avalik reisijateveo turg Itaalias konkurentsile avati. Kuna vaatlusalune meede avaldas turule mõju just tol ajahetkel, siis tuleb ka tollase hetke seisuga hinnata, kas meede võis kahjustada konkurentsi või liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (60) | Igal juhul märgib komisjon, et nagu on täheldatud Altmarki otsuses, on mitu liikmesriiki alates 1995. aastast avanud teatavate veoteenuste turu teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile, nii et tol ajahetkel osutasid juba paljud ettevõtjad linna– ja linnalähi– või piirkondliku transpordi teenuseid nende päritoluriigist erinevas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(60)

Igal juhul märgib komisjon, et nagu on täheldatud Altmarki otsuses, on mitu liikmesriiki alates 1995. aastast avanud teatavate veoteenuste turu teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile, nii et tol ajahetkel osutasid juba paljud ettevõtjad linna– ja linnalähi– või piirkondliku transpordi teenuseid nende päritoluriigist erinevas liikmesriigis.

| (61) | Seega võib igasugust CSTP–le makstavat hüvitist pidada bussidega reisijateveo teenuse osutamise valdkonnas tõenäoliselt konkurentsi kahjustavaks ja liikmesriikidevahelist kaubandust tõenäoliselt mõjutavaks sel määral, et see halvendab teiste liikmesriikide transpordiettevõtjate suutlikkust osutada oma teenuseid Itaalias ning tugevdab CSTP positsiooni turul, vabastades ta igapäevase haldamise või tavakohase tegevuse käigus tavaliselt tekkivatest kuludest (12). |
| --- | --- |

(61)

Seega võib igasugust CSTP–le makstavat hüvitist pidada bussidega reisijateveo teenuse osutamise valdkonnas tõenäoliselt konkurentsi kahjustavaks ja liikmesriikidevahelist kaubandust tõenäoliselt mõjutavaks sel määral, et see halvendab teiste liikmesriikide transpordiettevõtjate suutlikkust osutada oma teenuseid Itaalias ning tugevdab CSTP positsiooni turul, vabastades ta igapäevase haldamise või tavakohase tegevuse käigus tavaliselt tekkivatest kuludest (12).

| (62) | Komisjon märgib samuti, et CSTP tegutseb teistel turgudel, nt renditeenuste alal, isegi kui CSTP väitel osutati neid teenuseid ainult 1998. aastal, ning konkureerib seega teiste liidu ettevõtjatega, kes nendel turgudel tegutsevad. Igasugune CSTP–le makstav hüvitis kahjustaks paratamatult konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust kõnealustel turgudel. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon märgib samuti, et CSTP tegutseb teistel turgudel, nt renditeenuste alal, isegi kui CSTP väitel osutati neid teenuseid ainult 1998. aastal, ning konkureerib seega teiste liidu ettevõtjatega, kes nendel turgudel tegutsevad. Igasugune CSTP–le makstav hüvitis kahjustaks paratamatult konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust kõnealustel turgudel.

| (63) | Komisjon järeldab seega, et meede kahjustab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon järeldab seega, et meede kahjustab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.4.   Järeldus

| (64) | Komisjon leiab eeltoodut arvestades, et teatamata meede kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon leiab eeltoodut arvestades, et teatamata meede kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   VABASTAMINE TEATAMISKOHUSTUSEST VASTAVALT MÄÄRUSELE (EMÜ) NR 1191/69

| (65) | CSTP leiab, et kuna maakond kehtestas talle tariifikohustuse ühepoolselt ja summad ei kujuta endast teenindamise lepingul põhinevat avaliku teenindamise kohustust, vaid tulenevad määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 sisalduva arvutuse õigest kohaldamisest kontsessiooni raames, siis oli hüvitisena tehtud makse kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 ettenähtud teatamiskohustusest vabastatud. CSTP tunnistas, et avaliku teenindamise kohustus ei olnud sätestatud kontsessiooni andmise dokumendis, kus seda ei nimetatud, vaid tulenes üksnes maakonna siseaktidest. |
| --- | --- |

(65)

CSTP leiab, et kuna maakond kehtestas talle tariifikohustuse ühepoolselt ja summad ei kujuta endast teenindamise lepingul põhinevat avaliku teenindamise kohustust, vaid tulenevad määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 sisalduva arvutuse õigest kohaldamisest kontsessiooni raames, siis oli hüvitisena tehtud makse kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 ettenähtud teatamiskohustusest vabastatud. CSTP tunnistas, et avaliku teenindamise kohustus ei olnud sätestatud kontsessiooni andmise dokumendis, kus seda ei nimetatud, vaid tulenes üksnes maakonna siseaktidest.

| (66) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikele 2 ei kohaldata määruse kohaselt makstavale hüvitisele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelinformeerimise korda ega seega ka eelneva teatamise kohustust. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikele 2 ei kohaldata määruse kohaselt makstavale hüvitisele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelinformeerimise korda ega seega ka eelneva teatamise kohustust.

| (67) | Combusi kohtuotsusest järeldub siiski, et avaliku teenindamise hüvitise mõistet kõnealuse sätte tähenduses (artikli 17 lõige 2) tuleb tõlgendada väga kitsalt (13). Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2 ette nähtud teatamisest vabastamine hõlmab ainult kõnealuse määruse artikli 2 kohaste ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuste eest makstavaid hüvitisi, mis arvutatakse kõnealuse määruse artiklites 10–13 kirjeldatud meetodiga (ühine hüvitamiskord), mitte aga kõnealuse määruse artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepinguid. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepingu kohaselt makstud hüvitisest, mis sisaldab riigiabi, tuleb enne selle maksmist komisjoni teavitada. Kui seda ei tehta, käsitletakse sellist hüvitist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 108 ebaseaduslikult antud abina. |
| --- | --- |

(67)

Combusi kohtuotsusest järeldub siiski, et avaliku teenindamise hüvitise mõistet kõnealuse sätte tähenduses (artikli 17 lõige 2) tuleb tõlgendada väga kitsalt (13). Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2 ette nähtud teatamisest vabastamine hõlmab ainult kõnealuse määruse artikli 2 kohaste ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuste eest makstavaid hüvitisi, mis arvutatakse kõnealuse määruse artiklites 10–13 kirjeldatud meetodiga (ühine hüvitamiskord), mitte aga kõnealuse määruse artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepinguid. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepingu kohaselt makstud hüvitisest, mis sisaldab riigiabi, tuleb enne selle maksmist komisjoni teavitada. Kui seda ei tehta, käsitletakse sellist hüvitist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 108 ebaseaduslikult antud abina.

| (68) | See, kas Itaalia ametiasutused olid käesoleval juhul tõepoolest määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt eelnevast teatamisest vabastatud, sõltub seega esiteks sellest, i) kas maakond pani CSTP–le ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse, ja teiseks ii) sellest, kas selle kohustuse eest makstud hüvitis on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69. Komisjon hindab mõlemat küsimust järgemööda. |
| --- | --- |

(68)

See, kas Itaalia ametiasutused olid käesoleval juhul tõepoolest määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt eelnevast teatamisest vabastatud, sõltub seega esiteks sellest, i) kas maakond pani CSTP–le ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse, ja teiseks ii) sellest, kas selle kohustuse eest makstud hüvitis on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69. Komisjon hindab mõlemat küsimust järgemööda.

i)   Ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustus

| (69) | Komisjon märgib, et ei Itaalia ametiasutused ega CSTP ei suutnud esitada talle vaatlusaluse ajavahemikuga seotud ülesande andmise akti. CSTP esitas komisjonile ainult lepingud, mida rakendati alates 2003. aastast. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon märgib, et ei Itaalia ametiasutused ega CSTP ei suutnud esitada talle vaatlusaluse ajavahemikuga seotud ülesande andmise akti. CSTP esitas komisjonile ainult lepingud, mida rakendati alates 2003. aastast.

| (70) | Itaalia ametiasutused väidavad, et nende esitatud kontsessioonilepingu näidis – mis puudutas teist ettevõtjat – oli vaatlusalusel ajavahemikul maakonnas kasutuses olnud standardleping. Ent see kontsessioonilepingu näidis kehtis ainult 1972. aasta aprillist 1973. aasta detsembrini, mis on rohkem kui 20 aastat enne vaatlusalust ajavahemikku ja enne, kui hakkas kehtima riiklik seadus nr 151/1981, mis jõustati maakonnaseadusega nr 16/1983, mille alusel CSTP–le esmajoones hüvitist maksti. Kuigi tundub, et kontsessioonilepingu näidises kehtestatakse mõned kohustused, mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustusteks (nt punktides 2, 9 ja 10), kaasa arvatud kohustus teha õpilastele, töölistele, õpetajatele ning era– ja avaliku sektori töötajatele hinnasoodustusi ning kohustus vedada teatavate kategooriate reisijaid tasuta, ei ole komisjonil tõendeid, et neid kohustusi CSTP–le vaatlusalusel ajavahemikul tegelikult kohaldati, sest ülesande andmise akt puudub. Kuna tegu oli regulaarse liiniteenusega, oli pigem vaja, et kontsessiooniaktides, mis andsid CSTP–le nende teenuste osutamise ainuõiguse, oleksid eelnevalt kirja pandud osutatavate teenuste tingimused. CSTP ei ole esitanud tõendeid, et need tingimused kehtestas ühepoolselt maakond, mitte ei pakkunud käitaja ise vastutasuks teenuste osutamise ainuõiguse eest, mille järel maakond need heaks kiitis. Kohtu määratud eksperdi kasutatud metoodika väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutamiseks nendele kohustustele igal juhul ei viita. |
| --- | --- |

(70)

Itaalia ametiasutused väidavad, et nende esitatud kontsessioonilepingu näidis – mis puudutas teist ettevõtjat – oli vaatlusalusel ajavahemikul maakonnas kasutuses olnud standardleping. Ent see kontsessioonilepingu näidis kehtis ainult 1972. aasta aprillist 1973. aasta detsembrini, mis on rohkem kui 20 aastat enne vaatlusalust ajavahemikku ja enne, kui hakkas kehtima riiklik seadus nr 151/1981, mis jõustati maakonnaseadusega nr 16/1983, mille alusel CSTP–le esmajoones hüvitist maksti. Kuigi tundub, et kontsessioonilepingu näidises kehtestatakse mõned kohustused, mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustusteks (nt punktides 2, 9 ja 10), kaasa arvatud kohustus teha õpilastele, töölistele, õpetajatele ning era– ja avaliku sektori töötajatele hinnasoodustusi ning kohustus vedada teatavate kategooriate reisijaid tasuta, ei ole komisjonil tõendeid, et neid kohustusi CSTP–le vaatlusalusel ajavahemikul tegelikult kohaldati, sest ülesande andmise akt puudub. Kuna tegu oli regulaarse liiniteenusega, oli pigem vaja, et kontsessiooniaktides, mis andsid CSTP–le nende teenuste osutamise ainuõiguse, oleksid eelnevalt kirja pandud osutatavate teenuste tingimused. CSTP ei ole esitanud tõendeid, et need tingimused kehtestas ühepoolselt maakond, mitte ei pakkunud käitaja ise vastutasuks teenuste osutamise ainuõiguse eest, mille järel maakond need heaks kiitis. Kohtu määratud eksperdi kasutatud metoodika väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutamiseks nendele kohustustele igal juhul ei viita.

| (71) | Komisjon hindas ka seda, kas avaliku teenindamise kohustus võis tuleneda maakonnaseadusest nr 16/1983, mis on nii maakonna kui ka CSTP seisukoha järgi õiguslik alus ettevõtjale vaatlusalusel ajavahemikul hüvitise maksmiseks (vt põhjendused 23 ja 40). Sellega seoses tuleb märkida, et maakonnaseaduses on ainult ette nähtud, et kontsessioonikorra alusel avalikke kohalikke veoteenuseid osutavad üksused ning avaliku või erasektori ettevõtjad võivad saada avalikult sektorilt toetust. Lisaks on maakonnaseaduse artiklis 2 selgelt kirjas: „Ettevõtjad peavad kandma võimaliku kahjumi või puudujäägi, mida eespool [artiklis 2] määratletud maakondlikud toetused ei kata”. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon hindas ka seda, kas avaliku teenindamise kohustus võis tuleneda maakonnaseadusest nr 16/1983, mis on nii maakonna kui ka CSTP seisukoha järgi õiguslik alus ettevõtjale vaatlusalusel ajavahemikul hüvitise maksmiseks (vt põhjendused 23 ja 40). Sellega seoses tuleb märkida, et maakonnaseaduses on ainult ette nähtud, et kontsessioonikorra alusel avalikke kohalikke veoteenuseid osutavad üksused ning avaliku või erasektori ettevõtjad võivad saada avalikult sektorilt toetust. Lisaks on maakonnaseaduse artiklis 2 selgelt kirjas: „Ettevõtjad peavad kandma võimaliku kahjumi või puudujäägi, mida eespool [artiklis 2] määratletud maakondlikud toetused ei kata”.

| (72) | Komisjon leiab veel, et CSTP esitatud maakondlikes aktides (vt põhjendus 40) nimetati mõningaid vaatlusalusel ajavahemikul CSTP ja maakonna vahel kehtivaid lepingulisi kohustusi. Nendes aktides ei ole siiski selgelt kindlaks määratud kohustusi, mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustustena, kuigi neis on viiteid nende kohustuste võimalikule olemasolule. Lepinguliste kohustuste olemasolu välistab CSTP–le ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse panemise. Kohtu määratud eksperdi kasutatud metoodika väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutamiseks nendele kohustustele igal juhul ei viita. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon leiab veel, et CSTP esitatud maakondlikes aktides (vt põhjendus 40) nimetati mõningaid vaatlusalusel ajavahemikul CSTP ja maakonna vahel kehtivaid lepingulisi kohustusi. Nendes aktides ei ole siiski selgelt kindlaks määratud kohustusi, mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustustena, kuigi neis on viiteid nende kohustuste võimalikule olemasolule. Lepinguliste kohustuste olemasolu välistab CSTP–le ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse panemise. Kohtu määratud eksperdi kasutatud metoodika väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutamiseks nendele kohustustele igal juhul ei viita.

| (73) | Seoses võimaliku tariifikohustusega puuduvad komisjonil tõendid, et sellised kohustused tõepoolest ühepoolselt CSTP–le pandi, kuigi kohtu määratud ekspert arvutas lisahüvitise määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 alusel. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 5 kohaselt piirduvad tariifikohustused „vedajale pandud mis tahes kohustus[[t]ega] kehtestada eelkõige teatavate reisijate ja kaupade kategooriate või teatavate marsruutide suhtes veohinnad, mis avaliku võimu kandja on kindlaks määranud või heaks kiitnud, kuid mis on vastuolus ettevõtja kaubandushuvidega ning mis tulenevad eriliste tariifisätete kehtestamisest või keeldumisest neid muuta”. Tariifikohustuste määratlust seevastu „ei kohaldata kohustuste suhtes, mis tulenevad kogu majanduses kohaldatava hinnapoliitika üldmeetmetest või veohindade ja –tingimustega üldiselt seotud meetmetest, mille eesmärk on transpordituru või selle osa korraldamine”. Komisjon tunnistab, et 1972.–1973. aasta kontsessioonilepingu näidise punktis 27 on kehtestatud sellega hõlmatud käitajatele kohaldatavad tariifid, kuid tuletab meelde, et ta ei ole saanud vaatlusaluse ajavahemiku kohta CSTPd puudutavat sarnast kontsessiooni ega ülesande andmise akti, millega võiks tuvastada viimatinimetatule kõnealuste kohustuste panemise. Igal juhul märgib komisjon, et maakonnaseaduse nr 16/1983 artikli 2 kohaselt arvutati avalikke veoteenuseid osutavate ettevõtjate iga–aastane hüvitis eelnevalt miinimumtariifide kohaldamisest tuleneva tulu ja niinimetatud standardkulu vahena (vt põhjendus 23). Komisjon teeb seetõttu järelduse, et maakonnaseaduses olid sätestatud miinimumtariifid, mis välistab ka üldise tariifikohustuse olemasolu. |
| --- | --- |

(73)

Seoses võimaliku tariifikohustusega puuduvad komisjonil tõendid, et sellised kohustused tõepoolest ühepoolselt CSTP–le pandi, kuigi kohtu määratud ekspert arvutas lisahüvitise määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 alusel. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 5 kohaselt piirduvad tariifikohustused „vedajale pandud mis tahes kohustus[[t]ega] kehtestada eelkõige teatavate reisijate ja kaupade kategooriate või teatavate marsruutide suhtes veohinnad, mis avaliku võimu kandja on kindlaks määranud või heaks kiitnud, kuid mis on vastuolus ettevõtja kaubandushuvidega ning mis tulenevad eriliste tariifisätete kehtestamisest või keeldumisest neid muuta”. Tariifikohustuste määratlust seevastu „ei kohaldata kohustuste suhtes, mis tulenevad kogu majanduses kohaldatava hinnapoliitika üldmeetmetest või veohindade ja –tingimustega üldiselt seotud meetmetest, mille eesmärk on transpordituru või selle osa korraldamine”. Komisjon tunnistab, et 1972.–1973. aasta kontsessioonilepingu näidise punktis 27 on kehtestatud sellega hõlmatud käitajatele kohaldatavad tariifid, kuid tuletab meelde, et ta ei ole saanud vaatlusaluse ajavahemiku kohta CSTPd puudutavat sarnast kontsessiooni ega ülesande andmise akti, millega võiks tuvastada viimatinimetatule kõnealuste kohustuste panemise. Igal juhul märgib komisjon, et maakonnaseaduse nr 16/1983 artikli 2 kohaselt arvutati avalikke veoteenuseid osutavate ettevõtjate iga–aastane hüvitis eelnevalt miinimumtariifide kohaldamisest tuleneva tulu ja niinimetatud standardkulu vahena (vt põhjendus 23). Komisjon teeb seetõttu järelduse, et maakonnaseaduses olid sätestatud miinimumtariifid, mis välistab ka üldise tariifikohustuse olemasolu.

| (74) | Igatahes ei tundu, et avaliku teenindamise kohustus, mille täitmist CSTP–lt võidi nõuda, pandi talle ühepoolselt. Komisjon märgib sellega seoses, et CSTP algatas kontsessioonide pikendamise taotlemise vaatlusaluse ajavahemiku kõigil seitsmel aastal. Pärast Consiglio di Stato 2009. aasta otsust palus maakond kohtuotsuse täitmise eesmärgil CSTP–l korduvalt esitada aktid või lepingud, milles kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus. Maakonna teatel ei vastanud ettevõtja kordagi. |
| --- | --- |

(74)

Igatahes ei tundu, et avaliku teenindamise kohustus, mille täitmist CSTP–lt võidi nõuda, pandi talle ühepoolselt. Komisjon märgib sellega seoses, et CSTP algatas kontsessioonide pikendamise taotlemise vaatlusaluse ajavahemiku kõigil seitsmel aastal. Pärast Consiglio di Stato 2009. aasta otsust palus maakond kohtuotsuse täitmise eesmärgil CSTP–l korduvalt esitada aktid või lepingud, milles kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus. Maakonna teatel ei vastanud ettevõtja kordagi.

| (75) | Ükski tõend ei toeta CSTP väidet, et käitajatel oli kohustus teenindada liine avaliku teenindamise kohustuse raames, ehkki maakond vähendas standardkulude summat korduvalt, ja et kui nad oleksid oma tegevuse tõepoolest lõpetanud, oleks neil tulnud silmitsi seista kohtuasjaga avaliku teenuse katkestamise tõttu, nii et seda väidet ei saa käesolevas juhtumis kasutada ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

(75)

Ükski tõend ei toeta CSTP väidet, et käitajatel oli kohustus teenindada liine avaliku teenindamise kohustuse raames, ehkki maakond vähendas standardkulude summat korduvalt, ja et kui nad oleksid oma tegevuse tõepoolest lõpetanud, oleks neil tulnud silmitsi seista kohtuasjaga avaliku teenuse katkestamise tõttu, nii et seda väidet ei saa käesolevas juhtumis kasutada ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse tõendamiseks.

ii)   Hüvitise kokkusobivus ühise hüvitamiskorraga

| (76) | Isegi kui käesoleval juhul oleks tõendatud CSTP–le ühepoolne avaliku teenindamise kohustuse panemine, mis nii ei ole, peaks kõnealuste teenuste eest makstav hüvitis olema ikkagi kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 üldise hüvitamiskorraga (IV jagu), et vabastada see eelnevast teatamisest vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2. Komisjon on seisukohal, et see ei ole nõnda. |
| --- | --- |

(76)

Isegi kui käesoleval juhul oleks tõendatud CSTP–le ühepoolne avaliku teenindamise kohustuse panemine, mis nii ei ole, peaks kõnealuste teenuste eest makstav hüvitis olema ikkagi kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 üldise hüvitamiskorraga (IV jagu), et vabastada see eelnevast teatamisest vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2. Komisjon on seisukohal, et see ei ole nõnda.

| (77) | Esiteks märgib komisjon, et CSTP–le makstud lisahüvitis puudutab ainult 1998. aastat. CSTP on tunnistanud, et sel aastal tegeles ta lisaks oma väidetavale avaliku teenindamise kohustusele ka äritegevusega, täpsemalt renditeenustega. Komisjon tuletab sellega seoses meelde, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõike 5 punkti a alusel nähti alates 1. juulist 1992 ette, et veoettevõtjad, kes on peale avaliku teenindamise kohustuse täitmise raames osutatavate teenuste seotud ka muu tegevusega, peavad osutama avalikke teenuseid eraldi üksusena, kusjuures i) kõikide kõnealuste tegevusvaldkondadega seotud raamatupidamisarvestused on eraldatud ning iga tegevusega seotud varaosa kasutatakse vastavalt kehtivatele raamatupidamiseeskirjadele ja ii) kulutused peab tasakaalustama tegevuse tuludega ning avaliku sektori asutuste makstavate summadega, ilma igasuguse võimaluseta neid üle kanda ettevõtja teisest tegevusvaldkonnast või teise tegevusvaldkonda. |
| --- | --- |

(77)

Esiteks märgib komisjon, et CSTP–le makstud lisahüvitis puudutab ainult 1998. aastat. CSTP on tunnistanud, et sel aastal tegeles ta lisaks oma väidetavale avaliku teenindamise kohustusele ka äritegevusega, täpsemalt renditeenustega. Komisjon tuletab sellega seoses meelde, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõike 5 punkti a alusel nähti alates 1. juulist 1992 ette, et veoettevõtjad, kes on peale avaliku teenindamise kohustuse täitmise raames osutatavate teenuste seotud ka muu tegevusega, peavad osutama avalikke teenuseid eraldi üksusena, kusjuures i) kõikide kõnealuste tegevusvaldkondadega seotud raamatupidamisarvestused on eraldatud ning iga tegevusega seotud varaosa kasutatakse vastavalt kehtivatele raamatupidamiseeskirjadele ja ii) kulutused peab tasakaalustama tegevuse tuludega ning avaliku sektori asutuste makstavate summadega, ilma igasuguse võimaluseta neid üle kanda ettevõtja teisest tegevusvaldkonnast või teise tegevusvaldkonda.

| (78) | Samuti märgib komisjon, et Euroopa Kohtu Antropi otsuse kohaselt ei ole kõnealuse korraga kehtestatud nõuded täidetud, kui asjaomase raamatupidamise usaldusväärsete andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks teha, millised on ettevõtja need tegevuskulud, mis on tekkinud kontsessiooni esemeks olevas piirkonnas, ja milline on sellele vastav tulu, ning seega ei ole võimalik välja arvutada selle ettevõtja avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud täiendavaid kulusid (14). |
| --- | --- |

(78)

Samuti märgib komisjon, et Euroopa Kohtu Antropi otsuse kohaselt ei ole kõnealuse korraga kehtestatud nõuded täidetud, kui asjaomase raamatupidamise usaldusväärsete andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks teha, millised on ettevõtja need tegevuskulud, mis on tekkinud kontsessiooni esemeks olevas piirkonnas, ja milline on sellele vastav tulu, ning seega ei ole võimalik välja arvutada selle ettevõtja avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud täiendavaid kulusid (14).

| (79) | CSTP ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et vaatlusalusel ajavahemikul ja eriti 1998. aastal peeti tema äritegevuse kohta nõuetekohaselt eraldi raamatupidamisarvestust. Komisjon on seisukohal, et CSTP esitatud väide, mille kohaselt vaatlusaluse ajavahemiku kõikide raamatupidamis– ja haldusdokumentide säilitamise nõue on nüüdseks lõppenud, ei ole lisahüvitise suuruse tagantjärele tõendamisel induktiivse meetodi abil oluline. Igal juhul ei saa kõnealune riiklikust õigusest tulenev nõue, kui see peaks eksisteerima, kahjustada Euroopa Kohtu lahenditest või määrusest (EMÜ) nr 1191/69 tulenevat kohustust, mille täitmine peab olema tõendatud, enne kui veoettevõtjale avaliku teenindamise hüvitist makstakse. |
| --- | --- |

(79)

CSTP ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et vaatlusalusel ajavahemikul ja eriti 1998. aastal peeti tema äritegevuse kohta nõuetekohaselt eraldi raamatupidamisarvestust. Komisjon on seisukohal, et CSTP esitatud väide, mille kohaselt vaatlusaluse ajavahemiku kõikide raamatupidamis– ja haldusdokumentide säilitamise nõue on nüüdseks lõppenud, ei ole lisahüvitise suuruse tagantjärele tõendamisel induktiivse meetodi abil oluline. Igal juhul ei saa kõnealune riiklikust õigusest tulenev nõue, kui see peaks eksisteerima, kahjustada Euroopa Kohtu lahenditest või määrusest (EMÜ) nr 1191/69 tulenevat kohustust, mille täitmine peab olema tõendatud, enne kui veoettevõtjale avaliku teenindamise hüvitist makstakse.

| (80) | Teiseks leiab komisjon, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 13 kohaselt peab valitsusasutus hüvitise suuruse ette kindlaks määrama. Lisahüvitise arvutamine Consiglio di Stato ette nähtud järelhinnangu alusel on selle sättega vastuolus, nagu on juba selgitatud põhjendustes 54 ja 55. |
| --- | --- |

(80)

Teiseks leiab komisjon, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 13 kohaselt peab valitsusasutus hüvitise suuruse ette kindlaks määrama. Lisahüvitise arvutamine Consiglio di Stato ette nähtud järelhinnangu alusel on selle sättega vastuolus, nagu on juba selgitatud põhjendustes 54 ja 55.

| (81) | Neid tähelepanekuid arvesse võttes järeldab komisjon, et lisahüvitis, mida tuli Consiglio di Stato hinnangul CSTP–le maksta, ei olnud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 IV jaos kehtestatud ühise hüvitamiskorraga ega olnud seetõttu vabastatud eelneva teatamise kohustusest vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikele 2. |
| --- | --- |

(81)

Neid tähelepanekuid arvesse võttes järeldab komisjon, et lisahüvitis, mida tuli Consiglio di Stato hinnangul CSTP–le maksta, ei olnud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 IV jaos kehtestatud ühise hüvitamiskorraga ega olnud seetõttu vabastatud eelneva teatamise kohustusest vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikele 2.

6.3.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (82) | Kuna ei ole tõendatud, et vaatlusalune meede oli eelneva teatamise kohustusest määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt vabastatud, tuleb uurida nende maksete kokkusobivust siseturuga, kuna need võivad kujutada endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on selgitatud eespool punktis 6.1. |
| --- | --- |

(82)

Kuna ei ole tõendatud, et vaatlusalune meede oli eelneva teatamise kohustusest määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt vabastatud, tuleb uurida nende maksete kokkusobivust siseturuga, kuna need võivad kujutada endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on selgitatud eespool punktis 6.1.

| (83) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 93 sisaldab eeskirju riigiabi kokkusobivuse kohta transpordi koordineerimise valdkonnas ja avaliku teenindamise kohustuse kohta transpordivaldkonnas ja kujutab endast artikli 107 lõike 3 ja artikli 106 lõike 2 suhtes erisätet, kuna sisaldab riigiabi kokkusobivust käsitlevaid erieeskirju. Euroopa Kohus on otsustanud, et kõnealuses artiklis „tunnistatakse, et transpordi jaoks antav abi on siseturuga kokkusobiv ainult selgelt kindlaks määratud juhtudel, mis ei kahjusta [liidu] üldisi huve” (15). |
| --- | --- |

(83)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 93 sisaldab eeskirju riigiabi kokkusobivuse kohta transpordi koordineerimise valdkonnas ja avaliku teenindamise kohustuse kohta transpordivaldkonnas ja kujutab endast artikli 107 lõike 3 ja artikli 106 lõike 2 suhtes erisätet, kuna sisaldab riigiabi kokkusobivust käsitlevaid erieeskirju. Euroopa Kohus on otsustanud, et kõnealuses artiklis „tunnistatakse, et transpordi jaoks antav abi on siseturuga kokkusobiv ainult selgelt kindlaks määratud juhtudel, mis ei kahjusta [liidu] üldisi huve” (15).

| (84) | 3. detsembril 2009 jõustus määrus (EÜ) nr 1370/2007, millega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1191/69 ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1107/70 (16). Määrust (EÜ) nr 1370/2007 kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuse alusel raudteel ja maanteel avaliku reisijateveoteenuse osutamise hüvitamise suhtes. |
| --- | --- |

(84)

3. detsembril 2009 jõustus määrus (EÜ) nr 1370/2007, millega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1191/69 ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1107/70 (16). Määrust (EÜ) nr 1370/2007 kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuse alusel raudteel ja maanteel avaliku reisijateveoteenuse osutamise hüvitamise suhtes.

| (85) | Komisjon on seisukohal, et teatamata meetme kokkusobivust tuleks hinnata vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007 (mis jõustus 3. detsembril 2009 ja millega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1191/69), sest see oli käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kehtiv õigusakt (17). Lisaks märgib komisjon, et Consiglio di Stato poolt CSTP–le määratud lisahüvitis maksti välja 21. detsembril 2012, nii et kuupäeval, mil välja makstud abi mõju ilmnes, oli määrus (EÜ) nr 1370/2007 kehtinud juba üle kolme aasta (18). |
| --- | --- |

(85)

Komisjon on seisukohal, et teatamata meetme kokkusobivust tuleks hinnata vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007 (mis jõustus 3. detsembril 2009 ja millega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1191/69), sest see oli käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kehtiv õigusakt (17). Lisaks märgib komisjon, et Consiglio di Stato poolt CSTP–le määratud lisahüvitis maksti välja 21. detsembril 2012, nii et kuupäeval, mil välja makstud abi mõju ilmnes, oli määrus (EÜ) nr 1370/2007 kehtinud juba üle kolme aasta (18).

| (86) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud: „[sise]turuga on kokkusobivad üksnes need avaliku teenindamise hüvitised, mida käesoleva määruse kohaselt makstakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks või üldeeskirjadega kehtestatud tariifikohustuste täitmiseks. Need hüvitised on vabastatud asutamislepingu artikli [108 lõikega 3] sätestatud eelneva teatamise kohustusest”. |
| --- | --- |

(86)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud: „[sise]turuga on kokkusobivad üksnes need avaliku teenindamise hüvitised, mida käesoleva määruse kohaselt makstakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks või üldeeskirjadega kehtestatud tariifikohustuste täitmiseks. Need hüvitised on vabastatud asutamislepingu artikli [108 lõikega 3] sätestatud eelneva teatamise kohustusest”.

| (87) | Allpool esitatud põhjustel leiab komisjon, et teatatud hüvitis ei vasta määruse (EÜ) nr 1370/2007 nõuetele ning seega ei saa seda vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 1 siseturuga kokkusobivaks tunnistada. |
| --- | --- |

(87)

Allpool esitatud põhjustel leiab komisjon, et teatatud hüvitis ei vasta määruse (EÜ) nr 1370/2007 nõuetele ning seega ei saa seda vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 1 siseturuga kokkusobivaks tunnistada.

| (88) | Esiteks on määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 3 sätestatud, et kui pädev asutus otsustab valitud teenusepakkujale anda avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ainuõiguse ja/või määrata mis tahes hüvitise, peab ta seda tegema avaliku teenindamise lepingu raames, välja arvatud juhul, kui avaliku teenindamise kohustuse eesmärk on maksimumtariifide kehtestamine ja seda rakendatakse meetme abil, mida kohaldatakse diskrimineerimata kõikidele samalaadsetele reisijateveoteenustele konkreetses territoriaalses piirkonnas (üldeeskirjad). |
| --- | --- |

(88)

Esiteks on määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 3 sätestatud, et kui pädev asutus otsustab valitud teenusepakkujale anda avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ainuõiguse ja/või määrata mis tahes hüvitise, peab ta seda tegema avaliku teenindamise lepingu raames, välja arvatud juhul, kui avaliku teenindamise kohustuse eesmärk on maksimumtariifide kehtestamine ja seda rakendatakse meetme abil, mida kohaldatakse diskrimineerimata kõikidele samalaadsetele reisijateveoteenustele konkreetses territoriaalses piirkonnas (üldeeskirjad).

| (89) | Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et puuduvad tõendid CSTP ja maakonna vahelise lepingulise skeemi olemasolu kohta või üldeeskirjade jõustamise kohta, millega kehtestatakse maksimumtariifid kõikidele reisijatele või teatavatele reisijatekategooriatele. Komisjon on saanud ainult ühe kontsessioonilepingu näidise aastate 1972–1973 kohta, millest ei ole võimalik ammutada usaldusväärset teavet CSTP ja maakonna suhte kohta vaatlusalusel ajavahemikul (1997–2002). Veel märgib komisjon, et kooskõlas maakonnaseaduse nr 16/1983 artikliga 2 – mis on nii maakonna kui ka CSTP poolt vaatlusaluse ajavahemikuga seoses kindlaks tehtud õiguslik alus (vt põhjendused 19 ja 36) – tulenesid avaliku veoteenuse osutajate tulud maakonna kehtestatud miinimumtariifide kohaldamisest. Maksimumtariifidele ei ole mingeid viiteid. |
| --- | --- |

(89)

Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et puuduvad tõendid CSTP ja maakonna vahelise lepingulise skeemi olemasolu kohta või üldeeskirjade jõustamise kohta, millega kehtestatakse maksimumtariifid kõikidele reisijatele või teatavatele reisijatekategooriatele. Komisjon on saanud ainult ühe kontsessioonilepingu näidise aastate 1972–1973 kohta, millest ei ole võimalik ammutada usaldusväärset teavet CSTP ja maakonna suhte kohta vaatlusalusel ajavahemikul (1997–2002). Veel märgib komisjon, et kooskõlas maakonnaseaduse nr 16/1983 artikliga 2 – mis on nii maakonna kui ka CSTP poolt vaatlusaluse ajavahemikuga seoses kindlaks tehtud õiguslik alus (vt põhjendused 19 ja 36) – tulenesid avaliku veoteenuse osutajate tulud maakonna kehtestatud miinimumtariifide kohaldamisest. Maksimumtariifidele ei ole mingeid viiteid.

| (90) | Komisjon teeb seetõttu järelduse, et määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 3 nõudeid ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon teeb seetõttu järelduse, et määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 3 nõudeid ei ole täidetud.

| (91) | Teiseks märgib komisjon, et olenemata sellest, kas CSTP sõlmis avaliku teenindamise lepingu või laienesid talle tariifikohustused üldeeskirjade alusel, ei ole ilmselt järgitud kõiki määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 sätteid, milles kehtestatakse avaliku teenindamise lepingute ja üldeeskirjade kohustuslik sisu. Näiteks artikli 4 lõike 1 punktis b nõutakse, et parameetrid, mille põhjal hüvitis arvutatakse, kehtestataks eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil selliselt, et välditakse ülekompenseerimist, ning artikli 4 lõike 1 punktis c ja artikli 4 lõikes 2 kehtestatakse kulude ja tulude jaotuskord. Nagu on selgitatud punktis 6.1 seoses komisjoni hinnanguga Euroopa Kohtu Altmarki otsuses kehtestatud teise tingimuse kohta, ei olnud parameetrid, mille alusel teine ekspert väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutas, eelnevalt kindlaks määratud ja seetõttu ei ole määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 nõuded täidetud. |
| --- | --- |

(91)

Teiseks märgib komisjon, et olenemata sellest, kas CSTP sõlmis avaliku teenindamise lepingu või laienesid talle tariifikohustused üldeeskirjade alusel, ei ole ilmselt järgitud kõiki määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 sätteid, milles kehtestatakse avaliku teenindamise lepingute ja üldeeskirjade kohustuslik sisu. Näiteks artikli 4 lõike 1 punktis b nõutakse, et parameetrid, mille põhjal hüvitis arvutatakse, kehtestataks eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil selliselt, et välditakse ülekompenseerimist, ning artikli 4 lõike 1 punktis c ja artikli 4 lõikes 2 kehtestatakse kulude ja tulude jaotuskord. Nagu on selgitatud punktis 6.1 seoses komisjoni hinnanguga Euroopa Kohtu Altmarki otsuses kehtestatud teise tingimuse kohta, ei olnud parameetrid, mille alusel teine ekspert väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutas, eelnevalt kindlaks määratud ja seetõttu ei ole määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 nõuded täidetud.

| (92) | Kolmandaks sätestatakse artikli 6 lõikes 1, et avaliku teenindamise otselepingute puhul peab hüvitis olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 ja ka selle lisa sätetega, tagamaks et hüvitis ei oleks suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa kohaselt ei või hüvitis ületada summat, mis vastab järgmistest teguritest koosnevale finantsmõjule: kulud, mis on tehtud seoses avaliku teenindamise kohustusega, miinus piletitulu miinus mis tahes positiivne finantsmõju, mis on saadud avaliku teenindamise kohustusega seonduvas võrgus, pluss mõistlik kasum. Samuti nõutakse lisas, et kulude ja tulude arvestust peab pidama vastavalt kehtivatele raamatupidamis– ja maksustamispõhimõtetele. Läbipaistvuse eesmärgil tuleks raamatupidamisarvestusi pidada eraldi (määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punkt 5). |
| --- | --- |

(92)

Kolmandaks sätestatakse artikli 6 lõikes 1, et avaliku teenindamise otselepingute puhul peab hüvitis olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 ja ka selle lisa sätetega, tagamaks et hüvitis ei oleks suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa kohaselt ei või hüvitis ületada summat, mis vastab järgmistest teguritest koosnevale finantsmõjule: kulud, mis on tehtud seoses avaliku teenindamise kohustusega, miinus piletitulu miinus mis tahes positiivne finantsmõju, mis on saadud avaliku teenindamise kohustusega seonduvas võrgus, pluss mõistlik kasum. Samuti nõutakse lisas, et kulude ja tulude arvestust peab pidama vastavalt kehtivatele raamatupidamis– ja maksustamispõhimõtetele. Läbipaistvuse eesmärgil tuleks raamatupidamisarvestusi pidada eraldi (määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punkt 5).

| (93) | Nagu põhjenduses 82 on märgitud, ei olnud CSTP–l 1998. aastal, mil talle maksti Consiglio di Stato otsuse tulemusena hüvitist, nõuetekohaseid eraldi raamatupidamisarvestusi. Järelikult on võimatu tõendada, et lisahüvitis, mida Itaalia riik 21. detsembril 2012 maksis, ei ületa summat, mis vastab avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevalt avaliku teenuse osutaja kulude ja tulude suhtes avalduvale kogu positiivse või negatiivse finantsmõjuga võrdsele finantsmõjule (määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punkt 2). |
| --- | --- |

(93)

Nagu põhjenduses 82 on märgitud, ei olnud CSTP–l 1998. aastal, mil talle maksti Consiglio di Stato otsuse tulemusena hüvitist, nõuetekohaseid eraldi raamatupidamisarvestusi. Järelikult on võimatu tõendada, et lisahüvitis, mida Itaalia riik 21. detsembril 2012 maksis, ei ületa summat, mis vastab avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevalt avaliku teenuse osutaja kulude ja tulude suhtes avalduvale kogu positiivse või negatiivse finantsmõjuga võrdsele finantsmõjule (määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punkt 2).

| (94) | Kuna seoses vaatlusaluse ajavahemikuga eelnevalt kindlaks määratud hüvitamisparameetrid puuduvad, tuleb jaotada kulud paratamatult tagantjärele meelevaldsete eelduste põhjal, nagu tehtigi induktiivse meetodi kasutamisel. |
| --- | --- |

(94)

Kuna seoses vaatlusaluse ajavahemikuga eelnevalt kindlaks määratud hüvitamisparameetrid puuduvad, tuleb jaotada kulud paratamatult tagantjärele meelevaldsete eelduste põhjal, nagu tehtigi induktiivse meetodi kasutamisel.

| (95) | Seetõttu leiab komisjon, et Consiglio di Stato määratud lisahüvitist ei makstud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ja seega on see siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(95)

Seetõttu leiab komisjon, et Consiglio di Stato määratud lisahüvitist ei makstud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ja seega on see siseturuga kokkusobimatu.

6.4.   CONSIGLIO DI STATO MÄÄRATUD HÜVITIS EI KUJUTA ENDAST KAHJU

| (96) | Komisjon kutsus algatamisotsuses kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi selle kohta, kas Consiglio di Stato otsus puudutab kahjutasu maksmist seaduse väidetava rikkumise tõttu või vastupidi, hõlmab avaliku teenindamise hüvitise maksmist kohaldatavate nõukogu määruste alusel. Ei Itaalia ametiasutused ega CSTP ei käsitlenud oma märkustes seda küsimust. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon kutsus algatamisotsuses kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi selle kohta, kas Consiglio di Stato otsus puudutab kahjutasu maksmist seaduse väidetava rikkumise tõttu või vastupidi, hõlmab avaliku teenindamise hüvitise maksmist kohaldatavate nõukogu määruste alusel. Ei Itaalia ametiasutused ega CSTP ei käsitlenud oma märkustes seda küsimust.

| (97) | Komisjon märgib sellega seoses, et teatavatel tingimustel ei anna riiklike ametiasutuste süüliste tegude või muu käitumise tõttu (19) makstav kahjuhüvitis eelist ning seetõttu ei käsitleta seda riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (20). Tekitatud kahju eest makstava hüvitise eesmärk erineb riigiabi omast, sest sellega püütakse viia kannatanu tagasi olukorda, mis eelnes kahjustavale teole, nagu viimast poleks toimunudki (restitutio in integrum). Sellega seoses märgib komisjon veel, et kahjuhüvitis peab selleks, et jääda väljapoole riigiabi eeskirjade kohaldamisala, põhinema hüvitiste maksmise üldeeskirjal (21). Lõpuks tuletab komisjon meelde, et Lucchini kohtuotsuses takistatakse Euroopa Kohtu sõnul riiklikul kohtul riikliku õiguse kohaldamist, kui kõnealuse õiguse kohaldamine „ei võimaldaks/.../kohaldada ühenduse õigust, kuna muudaks võimatuks ühenduse õigust rikkudes antud riigiabi tagasinõudmise” (22). Selle seisukohavõtu aluseks olev põhimõte on see, et riiklikku õigusakti ei ole võimalik kohaldada, kui selline kohaldamine nurjaks liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise (23). |
| --- | --- |

(97)

Komisjon märgib sellega seoses, et teatavatel tingimustel ei anna riiklike ametiasutuste süüliste tegude või muu käitumise tõttu (19) makstav kahjuhüvitis eelist ning seetõttu ei käsitleta seda riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (20). Tekitatud kahju eest makstava hüvitise eesmärk erineb riigiabi omast, sest sellega püütakse viia kannatanu tagasi olukorda, mis eelnes kahjustavale teole, nagu viimast poleks toimunudki (restitutio in integrum). Sellega seoses märgib komisjon veel, et kahjuhüvitis peab selleks, et jääda väljapoole riigiabi eeskirjade kohaldamisala, põhinema hüvitiste maksmise üldeeskirjal (21). Lõpuks tuletab komisjon meelde, et Lucchini kohtuotsuses takistatakse Euroopa Kohtu sõnul riiklikul kohtul riikliku õiguse kohaldamist, kui kõnealuse õiguse kohaldamine „ei võimaldaks/.../kohaldada ühenduse õigust, kuna muudaks võimatuks ühenduse õigust rikkudes antud riigiabi tagasinõudmise” (22). Selle seisukohavõtu aluseks olev põhimõte on see, et riiklikku õigusakti ei ole võimalik kohaldada, kui selline kohaldamine nurjaks liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise (23).

| (98) | Consiglio di Stato poolt CSTP–le määratud lisahüvitise puhul leiab komisjon, et kuigi Consiglio di Stato otsuse resolutiivosas ei viidata määrusele (EMÜ) nr 1191/69, osutatakse otsuses siiski CSTP õigusele saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 kohaselt hüvitisena summad, mille suuruse peab valitsusasutus kindlaks määrama usaldusväärsete andmete alusel. See lubaks oletada, et CSTP õigus lisahüvitisele ei tulene kahjuhüvitiste maksmise üldeeskirjast riigi ametiasutuste süülise teo või muu käitumise tulemusena, nagu arvab Consiglio di Stato, vaid väidetavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohastest õigustest. |
| --- | --- |

(98)

Consiglio di Stato poolt CSTP–le määratud lisahüvitise puhul leiab komisjon, et kuigi Consiglio di Stato otsuse resolutiivosas ei viidata määrusele (EMÜ) nr 1191/69, osutatakse otsuses siiski CSTP õigusele saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 kohaselt hüvitisena summad, mille suuruse peab valitsusasutus kindlaks määrama usaldusväärsete andmete alusel. See lubaks oletada, et CSTP õigus lisahüvitisele ei tulene kahjuhüvitiste maksmise üldeeskirjast riigi ametiasutuste süülise teo või muu käitumise tulemusena, nagu arvab Consiglio di Stato, vaid väidetavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohastest õigustest.

| (99) | Igal juhul leiab komisjon, et määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud ühise hüvitamiskorra alusel arvutatud kahjuhüvitise maksmine CSTP–le Itaalia ametiasutuste poolt väidetavalt ebaseaduslikult ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse eest oleks vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Põhjus seisneb selles, et niisugune kahjutasu annaks CSTP jaoks täpselt samasuguse tulemuse nagu avaliku teenindamise hüvitise määramine vaatlusaluse ajavahemiku eest, hoolimata sellest, et kõnealuste teenuste aluseks olevad kontsessioonitingimused ei olnud eelnevast teatamisest vabastatud ega vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007 sisuliste nõuetega, nagu on eespool näidatud. Sellise kahjuhüvitise määramise võimalus võimaldaks seega kõrvale hoida riigiabi eeskirjadest ja liidu seadusandja kehtestatud tingimustest, mille alusel pädevad ametiasutused hüvitavad avaliku teenindamise kohustuse kehtestamisel või avaliku teenindamise lepingu sõlmimisel vastutasuks avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest teenuseosutajate kantud kulud. Kahjuhüvitise tasumine plaanitava riigiabi suurusega võrdses summas tähendaks kaudset ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi andmist (24). Seda joont järgides on Üldkohus leidnud, et eritingimused, mis kaitsevad riigiabi tagasimaksmisega seotud vastutuse eest, kujutavad endast riigiabi (25). |
| --- | --- |

(99)

Igal juhul leiab komisjon, et määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud ühise hüvitamiskorra alusel arvutatud kahjuhüvitise maksmine CSTP–le Itaalia ametiasutuste poolt väidetavalt ebaseaduslikult ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse eest oleks vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Põhjus seisneb selles, et niisugune kahjutasu annaks CSTP jaoks täpselt samasuguse tulemuse nagu avaliku teenindamise hüvitise määramine vaatlusaluse ajavahemiku eest, hoolimata sellest, et kõnealuste teenuste aluseks olevad kontsessioonitingimused ei olnud eelnevast teatamisest vabastatud ega vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007 sisuliste nõuetega, nagu on eespool näidatud. Sellise kahjuhüvitise määramise võimalus võimaldaks seega kõrvale hoida riigiabi eeskirjadest ja liidu seadusandja kehtestatud tingimustest, mille alusel pädevad ametiasutused hüvitavad avaliku teenindamise kohustuse kehtestamisel või avaliku teenindamise lepingu sõlmimisel vastutasuks avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest teenuseosutajate kantud kulud. Kahjuhüvitise tasumine plaanitava riigiabi suurusega võrdses summas tähendaks kaudset ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi andmist (24). Seda joont järgides on Üldkohus leidnud, et eritingimused, mis kaitsevad riigiabi tagasimaksmisega seotud vastutuse eest, kujutavad endast riigiabi (25).

| (100) | 1972. aasta kontsessioonilepingu näidises, mille alusel CSTP väidetavalt kõnealuseid veoteenuseid osutas, ei olnud igal juhul rahalise hüvitise maksmist ette nähtud. CSTP nõustus osutama teenuseid kontsessioonides sätestatud tingimustel oma vastutusel. Seda järeldust kinnitab ka maakonnaseaduse nr 16/1983 artikkel 2, milles oli ette nähtud, et avalike toetustega katmata kahjumi või puudujäägi peavad kandma teenuseosutajad. |
| --- | --- |

(100)

1972. aasta kontsessioonilepingu näidises, mille alusel CSTP väidetavalt kõnealuseid veoteenuseid osutas, ei olnud igal juhul rahalise hüvitise maksmist ette nähtud. CSTP nõustus osutama teenuseid kontsessioonides sätestatud tingimustel oma vastutusel. Seda järeldust kinnitab ka maakonnaseaduse nr 16/1983 artikkel 2, milles oli ette nähtud, et avalike toetustega katmata kahjumi või puudujäägi peavad kandma teenuseosutajad.

| (101) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et Consiglio di Stato otsus ei kujuta endast kahjuhüvitise maksmist CSTP–le riigi ametiasutuste süülise teo või muu käitumise tõttu tekkinud kahju eest, vaid ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi maksmist, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt keelatud. |
| --- | --- |

(101)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et Consiglio di Stato otsus ei kujuta endast kahjuhüvitise maksmist CSTP–le riigi ametiasutuste süülise teo või muu käitumise tõttu tekkinud kahju eest, vaid ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi maksmist, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt keelatud.

| (102) | Komisjon teeb eeltoodu valguses järelduse, et teatamata meede kujutab endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon teeb eeltoodu valguses järelduse, et teatamata meede kujutab endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis on siseturuga kokkusobimatu.

7.   ABI TAGASINÕUDMINE

| (103) | Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma (26). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (27). Sellega seoses on Euroopa Liidu Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (28). |
| --- | --- |

(103)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma (26). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (27). Sellega seoses on Euroopa Liidu Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (28).

| (104) | Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (29) artiklis 14 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”. |
| --- | --- |

(104)

Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (29) artiklis 14 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.

| (105) | Seetõttu peab Itaalia käesolevas otsuses kindlaks tehtud riigiabi sisse nõudma, kuivõrd see on CSTP–le juba välja makstud. Itaalia peab lisama abisummale sissenõutava intressi, mida arvutatakse alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi anti CSTP käsutusse (st alates 21. detsembrist 2012), kuni selle tagasimaksmise kuupäevani (30), vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (31) V peatükile. |
| --- | --- |

(105)

Seetõttu peab Itaalia käesolevas otsuses kindlaks tehtud riigiabi sisse nõudma, kuivõrd see on CSTP–le juba välja makstud. Itaalia peab lisama abisummale sissenõutava intressi, mida arvutatakse alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi anti CSTP käsutusse (st alates 21. detsembrist 2012), kuni selle tagasimaksmise kuupäevani (30), vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (31) V peatükile.

| (106) | Komisjon |
| --- | --- |

(106)

Komisjon

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi summas 4 9 51  838 eurot, mille Itaalia Vabariik andis CSTP–le ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

1.   Itaalia Vabariik nõuab artiklis 1 nimetatud abi abisaajalt tagasi.

2.   Sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates 21. detsembrist 2012 kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (32) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Itaalia Vabariik tühistab kõik artiklis 1 nimetatud abi tasumata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi tuleb sisse nõuda viivitamata ja tõhusalt.

2.   Itaalia Vabariik tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Itaalia komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, milles kinnitatakse, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, milles kinnitatakse, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Itaalia Vabariik teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmetega seotud edusammudest, kuni artiklis 1 nimetatud abi on täielikult tagasi makstud. Komisjoni taotlusel esitab Itaalia Vabariik teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Lisaks edastab Itaalia Vabariik üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Komisjoni otsus, 20. veebruar 2014, riigiabi SA.358423 (2012/NN) kohta – Itaalia – Avaliku teenindamise kohustuse hüvitamine CSTP–le (ELT C 156, 23.5.2014, lk 39).

1

(2)  Komisjon tuletab meelde, et nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks, EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1) artikli 15 kohaselt on komisjonil õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul alates päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames. Igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmise peale liikmesriigipoolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus katkestab nimetatud tähtaja kulgemise.

2

(3)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1191/69, 26. juuni 1969, raudtee–, maantee– ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta (EÜT L 156, 28.6.1969, lk 1).

3

(4)  Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud: „Vedajate ülesandeks on taotleda liikmesriikide pädevatelt asutustelt avaliku teenindamise kohustuse täielikku või osalist lõpetamist, kui kõnealune kohustus tekitab nendele majanduslikku halvemust”. Artikli 6 lõikes 3 on kirjas: „Liikmesriikide pädevad asutused teevad otsused aasta jooksul alates toimimis– või veokohustuse taotluse laekumise kuupäevast ning kuue kuu jooksul tariifikohustuste laekumise kuupäevast. Õigus hüvitusele tekib pädevate asutuste otsuse tegemise kuupäeval [...]”.

4

(5)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (kohalike reisijateveoteenuste piirkondlikud meetmed), kättesaadav aadressil http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983–01–25n16&datafine=19830205.

5

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(6)  Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 10 on sätestatud, et veoteenuste osutamise kohustusega seotud hüvitise suurus määratakse kindlaks tulude vähenemise ja kulude vähenemise vahena, kui kõnealune kohustus lõpetataks asjaomase ajavahemiku jooksul.

6

(7)  Kohtuasi C–280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg (2003, EU:C:2003:415).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

8

(9)  E–vorm (Modelli E) on ettevõtja raamatupidamisel põhinevad dokumendid, mis sisaldavad avaliku toetuse iga–aastaseks arvutamiseks vajalikku teavet.

9

Modelli E

(10)  Kohtuasi C–527/12: komisjon vs. Saksamaa (EU:C:2014:2193, punkt 56), ja seal viidatud kohtupraktika. Vt ka kohtuasi C–119/05: Lucchini (EU:C:2007:434, punkt 59), mida on kirjeldatud allpool põhjenduses 97.

10

vs

(11)  Kohtuasi C–280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, (2003, EU:C:2003:415, punktid 87 ja 88).

11

(12)  Kohtuasi C–172/03: Heiser (EU:C:2005:130, punkt 55).

12

(13)  Kohtuasi T–157/01: Danske Busvognmænd (2004, EU:2004:76, punktid 77, 78 ja 79).

13

(14)  Kohtuasi C–504/07: Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) ja teised vs. Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) ja Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP) (2009, EU:C:2009.290).

14

vs

(15)  Kohtuasi C–156/77: komisjon vs. Belgia (EKL 1978, lk 1881, punkt 10).

15

(16)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1107/70, 4. juuni 1970, toetuste andmise kohta raudtee–, maantee– ja siseveetranspordile (EÜT L 130, 15.6.1970, lk 1).

16

(17)  Komisjon viitab sellega seoses selgitustele, mis on kirjas tema 24. veebruari 2010. aasta otsuse (Taani transpordiministeeriumi ja Danske Statsbaneri vahel veoteenuste osutamiseks sõlmitud avaliku teenindamise lepingute kohta (riigiabi C 41/08 (ex NN 35/08))) põhjendustes 307–313 (ELT L 7, 11.1.2011, lk 1). Selle otsuse tühistas Üldkohus kohtuasjas T–92/11: Jørgen Andersen vs. Euroopa Komisjon (EKL 2013), seni avaldamata, ja praegu menetleb otsuse kohta esitatud edasikaebust Euroopa Kohus kohtuasjas C–303/13 P. Edasikaebuse tulemus ei ole käesoleva juhtumi tulemuse seisukohast oluline, sest Üldkohus kinnitas vaidlustatud kohtuotsuses, et väljamakstud abi mõju ilmnemise kuupäevast sõltub, millist eeskirjade kogumit kohaldatakse. Käesoleval juhul maksti abi 21. detsembril 2012, seega tuleks kohaldada riigiabi kokkusobivuse hindamise eeskirju, põhimõtteid ja kriteeriume, mis kehtivad komisjoni otsuse tegemise kuupäeval (vt nimetatud otsuse punkt 39).

17

vs

(18)  Kohtuasi C–334/07 P: komisjon vs. Freistaat Sachsen (EKL 2008, lk I–9465, punktid 50–53); kohtuasi T–3/09: Itaalia vs. komisjon (EKL 2011, lk II–95, punkt 60).

18

vs

(19)  Näiteks lepinguväline kahju või alusetu rikastumine.

19

(20)  Liidetud kohtuasjad 106–120/87: Asteris AE ja teised vs. Kreeka ja EMÜ (EU:C:1988:457).

20

vs

(21)  Vt komisjoni 16. juuni 2004. aasta otsus, mis käsitleb Madalmaade abi Akzo–Nobelile kloori transpordi vähendamiseks (abi nr N 304/2003), kokkuvõtlik teadaanne (ELT C 81, 2.4.2005, lk 4); vt ka komisjoni 20. detsembri 2006. aasta otsus, mis käsitleb Hollandi abi autolammutusettevõtja Steenbergeni ümberpaigutamiseks (abi nr N 575/2005), kokkuvõtlik teadaanne (ELT C 80, 13.4.2007, lk 1).

21

(22)  Kohtuasi C–119/05: Lucchini (EU:C:2007:434, punkt 59).

22

(23)  Ibid, punkt 61.

23

Ibid

(24)  28. aprilli 2005. aasta kohtujuristi ettepanek liidetud kohtuasjades C–346/03 ja C–529/03: Atzori (EU:C:2005:256, punkt 198).

24

(25)  Kohtuasi T–384/08: Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou vs. komisjon (EU:T:2011:650) ja kohtuasi T–565/08: Corsica Ferries vs. komisjon (EU:T:2012:415), punktid 23, 114 ja 120–131. Vt ka analoogia alusel kohtuasi C–111/10: komisjon vs. nõukogu (EU:C:2013:785, punkt 44).

25

vs

vs

vs

(26)  Kohtuasi C–70/72, komisjon vs. Saksamaa (EKL 1973, lk 813, punkt 13).

26

vs

(27)  Liidetud kohtuasjad C–278/92, C–279/92 ja C–280/92, Hispaania vs. komisjon (EKL 1994, lk I–04103, punkt 75).

27

vs

(28)  Kohtuasi C–75/97: Belgia vs. komisjon (EKL 1999, lk I–3671, punktid 64 ja 65).

28

vs

(29)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

29

(30)  Vt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõige 2.

30

(31)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

31

(32)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2008, 30. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

32

---

| 8.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/128

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1075,

19. jaanuar 2015,

riigiabi SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN) kohta,

mida Itaalia andis avaliku teenindamise eest makstava lisahüvitisena ettevõtjale Buonotourist

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 75 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 5. detsembri 2012. aasta elektroonilise teatega andsid Itaalia ametiasutused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 teada lisahüvitisest, mida Consiglio di Stato (Itaalia kõrgeim halduskohus) otsuse kohaselt maksti ettevõtjale Buonotourist S.r.l (edaspidi „Buonotourist”) bussidega reisijateveo teenuse osutamise eest Itaalia Campania maakonna (edaspidi „maakond”) antud kontsessioonide alusel ajavahemikul 1996–2002 (edaspidi „vaatlusalune ajavahemik”). |
| --- | --- |

(1)

5. detsembri 2012. aasta elektroonilise teatega andsid Itaalia ametiasutused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 teada lisahüvitisest, mida Consiglio di Stato (Itaalia kõrgeim halduskohus) otsuse kohaselt maksti ettevõtjale Buonotourist S.r.l (edaspidi „Buonotourist”) bussidega reisijateveo teenuse osutamise eest Itaalia Campania maakonna (edaspidi „maakond”) antud kontsessioonide alusel ajavahemikul 1996–2002 (edaspidi „vaatlusalune ajavahemik”).

| (2) | Teade registreeriti numbriga SA.35843 ja alates 13. detsembrist 2012 käsitati seda teatamata meetmena, sest komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kohustus maakond maksma Buonotouristile lisahüvitist alates 7. detsembrist 2012, st pärast seda, kui Itaalia valitsus oli komisjonile meetmest teatanud, kuid enne komisjoni otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(2)

Teade registreeriti numbriga SA.35843 ja alates 13. detsembrist 2012 käsitati seda teatamata meetmena, sest komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kohustus maakond maksma Buonotouristile lisahüvitist alates 7. detsembrist 2012, st pärast seda, kui Itaalia valitsus oli komisjonile meetmest teatanud, kuid enne komisjoni otsuse vastuvõtmist.

| (3) | 20. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus (edaspidi „algatamisotsus”). |
| --- | --- |

(3)

20. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus (edaspidi „algatamisotsus”).

| (4) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

| (5) | Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused algatamisotsuse kohta 21. ja 24. märtsi 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused algatamisotsuse kohta 21. ja 24. märtsi 2014. aasta kirjaga.

| (6) | Ainsa kolmanda isikuna esitas algatamisotsuse kohta märkusi hüvitise saaja Buonotourist, kelle märkused registreeriti 25. märtsil 2014. |
| --- | --- |

(6)

Ainsa kolmanda isikuna esitas algatamisotsuse kohta märkusi hüvitise saaja Buonotourist, kelle märkused registreeriti 25. märtsil 2014.

| (7) | Vastuseks 11. juunil 2014 saadud teabenõudele esitasid Itaalia ametiasutused 11. juulil 2014 kolmanda isiku märkuste kohta oma kommentaarid ja muu teabe. |
| --- | --- |

(7)

Vastuseks 11. juunil 2014 saadud teabenõudele esitasid Itaalia ametiasutused 11. juulil 2014 kolmanda isiku märkuste kohta oma kommentaarid ja muu teabe.

| (8) | Pärast seda, kui komisjon oli nõustunud tähtaega pikendama, esitasid Itaalia ametiasutused 15. septembri 2014. aasta kirjaga lisateavet. |
| --- | --- |

(8)

Pärast seda, kui komisjon oli nõustunud tähtaega pikendama, esitasid Itaalia ametiasutused 15. septembri 2014. aasta kirjaga lisateavet.

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1.   ETTEVÕTJA

| (9) | Buonotourist on osaühing, kes osutab maakondade ja valdade antud kontsessioonide alusel kohalikke avalikke transporditeenuseid. Itaalia ametiasutuste teatel teenindas Buonotourist maakonna kontsessionäärina bussiliinide võrku kogu vaatlusaluse ajavahemiku jooksul, läbides aastas ligikaudu 1,8 miljonit kilomeetrit. |
| --- | --- |

(9)

Buonotourist on osaühing, kes osutab maakondade ja valdade antud kontsessioonide alusel kohalikke avalikke transporditeenuseid. Itaalia ametiasutuste teatel teenindas Buonotourist maakonna kontsessionäärina bussiliinide võrku kogu vaatlusaluse ajavahemiku jooksul, läbides aastas ligikaudu 1,8 miljonit kilomeetrit.

| (10) | Itaalia ametiasutuste esitatud teabest nähtub, et maakond on maksnud Buonotouristile eespool nimetatud teenuse eest vaatlusalusel ajavahemikul 1 9 5 07  121,54 eurot, sellest 1 7 0 36  021,13 eurot teenuse osutamise ja haldamise eest ning 2 4 71  100,41 eurot investeeringute eest. Kuna ilmneb, et kõnealust hüvitist maksti Buonotouristile rohkem kui kümme aastat enne seda, kui komisjon saatis Itaalia riigile oma esimese taotluse, ei kuulu see hüvitis käesoleva menetluse raames hindamisele (2). |
| --- | --- |

(10)

Itaalia ametiasutuste esitatud teabest nähtub, et maakond on maksnud Buonotouristile eespool nimetatud teenuse eest vaatlusalusel ajavahemikul 1 9 5 07  121,54 eurot, sellest 1 7 0 36  021,13 eurot teenuse osutamise ja haldamise eest ning 2 4 71  100,41 eurot investeeringute eest. Kuna ilmneb, et kõnealust hüvitist maksti Buonotouristile rohkem kui kümme aastat enne seda, kui komisjon saatis Itaalia riigile oma esimese taotluse, ei kuulu see hüvitis käesoleva menetluse raames hindamisele (2).

| (11) | Lisaks eespool nimetatud juba saadud summadele taotles Buonotourist maakonnalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (3) alusel 5 5 67  582,57 euro suurust lisahüvitist väidetava majandusliku halvemuse tõttu, mis väidetavalt tekkis talle pandud avaliku teenindamise kohustuse tulemusena. Maakonna andmetel tehti taotlus jaanuaris 2007, kui Buonotourist algatas halduskohtus kohtumenetluse. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks eespool nimetatud juba saadud summadele taotles Buonotourist maakonnalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (3) alusel 5 5 67  582,57 euro suurust lisahüvitist väidetava majandusliku halvemuse tõttu, mis väidetavalt tekkis talle pandud avaliku teenindamise kohustuse tulemusena. Maakonna andmetel tehti taotlus jaanuaris 2007, kui Buonotourist algatas halduskohtus kohtumenetluse.

| (12) | 2008. aastal lükkas Salerno piirkondlik halduskohus Buonotouristi õiguse lisahüvitise saamiseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 alusel tagasi. Kohus leidis, et vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklile 4 (4) ei saa Buonotourist taotleda hüvitist majandusliku halvemuse tõttu, mis tekkis talle avaliku teenindamise kohustuse panemisest, kui ta ei ole eelnevalt taotlenud selle avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamist. |
| --- | --- |

(12)

2008. aastal lükkas Salerno piirkondlik halduskohus Buonotouristi õiguse lisahüvitise saamiseks määruse (EMÜ) nr 1191/69 alusel tagasi. Kohus leidis, et vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklile 4 (4) ei saa Buonotourist taotleda hüvitist majandusliku halvemuse tõttu, mis tekkis talle avaliku teenindamise kohustuse panemisest, kui ta ei ole eelnevalt taotlenud selle avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamist.

2.2.   CONSIGLIO DI STATO OTSUSED

| (13) | 27. juuli 2009. aasta otsusega (Sentenza no. 4683/09) rahuldas Consiglio di Stato Buonotouristi edasikaebuse Salerno piirkondliku halduskohtu otsuse vastu ja jõudis seisukohale, et Buonotouristil on õigus saada lisahüvitist avaliku teenuse eest, mida ta oli osutanud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklitega 6, 10 ja 11. Otsuses ei ole täpselt määratletud, millise õigusakti alusel ja millises vormis avaliku teenindamise kohustus kehtestati, kuid rõhutatakse, et avalikku teenust osutava ettevõtja nõuet maksta tagasi teenuse osutamise käigus tegelikult tekkinud kulud ei saa jätta rahuldamata. Consiglio di Stato oli ka seisukohal, et Buonotouristil on õigus saada avaliku teenindamise eest hüvitist isegi juhul, kui eelnevalt ei ole esitatud taotlust avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(13)

27. juuli 2009. aasta otsusega (Sentenza no. 4683/09) rahuldas Consiglio di Stato Buonotouristi edasikaebuse Salerno piirkondliku halduskohtu otsuse vastu ja jõudis seisukohale, et Buonotouristil on õigus saada lisahüvitist avaliku teenuse eest, mida ta oli osutanud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklitega 6, 10 ja 11. Otsuses ei ole täpselt määratletud, millise õigusakti alusel ja millises vormis avaliku teenindamise kohustus kehtestati, kuid rõhutatakse, et avalikku teenust osutava ettevõtja nõuet maksta tagasi teenuse osutamise käigus tegelikult tekkinud kulud ei saa jätta rahuldamata. Consiglio di Stato oli ka seisukohal, et Buonotouristil on õigus saada avaliku teenindamise eest hüvitist isegi juhul, kui eelnevalt ei ole esitatud taotlust avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamiseks.

| (14) | Consiglio di Stato arvates pidi Buonotouristile makstava lisahüvitise täpse suuruse kindlaks määrama maakond usaldusväärsete andmete alusel, mis pärinevad ettevõtja raamatupidamisest ja kajastavad Buonotouristi avaliku teenindamise kohustusega seotud tegevuse osast lähtuvate kulude ja vastavate tulude vahet. Maakond aga väitis, et tal ei ole võimalik seda teha, sest selged ja usaldusväärsed andmed puuduvad. |
| --- | --- |

(14)

Consiglio di Stato arvates pidi Buonotouristile makstava lisahüvitise täpse suuruse kindlaks määrama maakond usaldusväärsete andmete alusel, mis pärinevad ettevõtja raamatupidamisest ja kajastavad Buonotouristi avaliku teenindamise kohustusega seotud tegevuse osast lähtuvate kulude ja vastavate tulude vahet. Maakond aga väitis, et tal ei ole võimalik seda teha, sest selged ja usaldusväärsed andmed puuduvad.

| (15) | 13. detsembri 2010. aasta korraldusega (ordinanza) nr 8737/2010 määras Consiglio di Stato selle ülesande täitmiseks eksperdi. Itaalia ametiasutuste teatel ei suutnud see ekspert hüvitatavat summat kindlaks määrata. 7. novembri 2011. aasta korraldusega (ordinanza) nr 5880/2011 määras Consiglio di Stato selle ülesande täitmiseks teise eksperdi („teine ekspert”). Consiglio di Stato 7. novembri 2012. aasta otsuse nr 5650/2012 (giudizio per l’ottemperanza) punktist 9 selgub, et mõlemad eksperdid välistasid hüvitusõiguse määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 10 (toimimis- või veokohustus) alusel, kuid mõlemad leidsid, et aastatel 1998, 1999 ja 2000 sai Buonotourist ettenähtust vähem hüvitist määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 (tariifikohustus) kohase arvutustehte kohaldamise tõttu. Eksperdid eeldasid selle põhjal, et maakond oli kehtestanud Buonotouristile tariifikohustuse. |
| --- | --- |

(15)

13. detsembri 2010. aasta korraldusega (ordinanza) nr 8737/2010 määras Consiglio di Stato selle ülesande täitmiseks eksperdi. Itaalia ametiasutuste teatel ei suutnud see ekspert hüvitatavat summat kindlaks määrata. 7. novembri 2011. aasta korraldusega (ordinanza) nr 5880/2011 määras Consiglio di Stato selle ülesande täitmiseks teise eksperdi („teine ekspert”). Consiglio di Stato 7. novembri 2012. aasta otsuse nr 5650/2012 (giudizio per l’ottemperanza) punktist 9 selgub, et mõlemad eksperdid välistasid hüvitusõiguse määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 10 (toimimis- või veokohustus) alusel, kuid mõlemad leidsid, et aastatel 1998, 1999 ja 2000 sai Buonotourist ettenähtust vähem hüvitist määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 (tariifikohustus) kohase arvutustehte kohaldamise tõttu. Eksperdid eeldasid selle põhjal, et maakond oli kehtestanud Buonotouristile tariifikohustuse.

| (16) | Kui esimene ekspert tegi järelduse, et induktiivse meetodi kasutamine ei sobi selleks, et arvutada ettevõtja lisakulusid ärikulude katmiseks, pakkudes välja arvutada lisahüvitis tasakaalustamise alusel, siis teine ekspert arvutas summa, mille maakond pidi ettevõtjale maksma, induktiivse meetodi alusel, lähtudes asjaolust, et Consiglio di Stato poolt tehtud asjaomase meetodi valik oli lõplik, mida tuli eri otsuste puhul ilma seda vaidlustamata kasutada. |
| --- | --- |

(16)

Kui esimene ekspert tegi järelduse, et induktiivse meetodi kasutamine ei sobi selleks, et arvutada ettevõtja lisakulusid ärikulude katmiseks, pakkudes välja arvutada lisahüvitis tasakaalustamise alusel, siis teine ekspert arvutas summa, mille maakond pidi ettevõtjale maksma, induktiivse meetodi alusel, lähtudes asjaolust, et Consiglio di Stato poolt tehtud asjaomase meetodi valik oli lõplik, mida tuli eri otsuste puhul ilma seda vaidlustamata kasutada.

| (17) | Samas ei suutnud teine ekspert hüvitist määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 kohaselt arvutada, kuna puudusid peamised andmed nii ettenähtud kui ka tegeliku veoühikute arvu kohta. Teine ekspert leidis ebapiisava hüvitise võimaliku summa, arvutades välja vahe selle võimaliku tulu, mis ettevõtja oleks saanud ärilistel alustel tegutsedes, (hinnanguline summa) ning tegeliku tulu ja saadud riigiabi vahel. Sellise arvutuse tulemusena oleks Buonotouristi alahüvitamine olnud üksnes aastatel 1998, 1999 ja 2000 kokku 1 1 11  572 eurot, sh intressid. Ekspert leidis, et kõnealust summat tuleks arvestada alahüvitamise summana. |
| --- | --- |

(17)

Samas ei suutnud teine ekspert hüvitist määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 kohaselt arvutada, kuna puudusid peamised andmed nii ettenähtud kui ka tegeliku veoühikute arvu kohta. Teine ekspert leidis ebapiisava hüvitise võimaliku summa, arvutades välja vahe selle võimaliku tulu, mis ettevõtja oleks saanud ärilistel alustel tegutsedes, (hinnanguline summa) ning tegeliku tulu ja saadud riigiabi vahel. Sellise arvutuse tulemusena oleks Buonotouristi alahüvitamine olnud üksnes aastatel 1998, 1999 ja 2000 kokku 1 1 11  572 eurot, sh intressid. Ekspert leidis, et kõnealust summat tuleks arvestada alahüvitamise summana.

| (18) | Seepärast andis Consiglio di Stato välja 7. novembri 2012. aasta otsuse nr 5650/2012, millega pandi maakonnale kohustus maksta Buonotouristile pärast 7. detsembrit 2012 lisahüvitisena välja 1 1 11  572 eurot (5). Maakond maksis selle summa Buonotouristile välja 21. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast andis Consiglio di Stato välja 7. novembri 2012. aasta otsuse nr 5650/2012, millega pandi maakonnale kohustus maksta Buonotouristile pärast 7. detsembrit 2012 lisahüvitisena välja 1 1 11  572 eurot (5). Maakond maksis selle summa Buonotouristile välja 21. detsembril 2012.

| (19) | Lisahüvitis, mille maakond maksis otsuse nr 5650/2012 tulemusel Buonotouristile, kujutab endast teatamata meedet ja käesoleva otsuse reguleerimiseset. |
| --- | --- |

(19)

Lisahüvitis, mille maakond maksis otsuse nr 5650/2012 tulemusel Buonotouristile, kujutab endast teatamata meedet ja käesoleva otsuse reguleerimiseset.

2.3.   ITAALIA AMETIASUTUSTE ESITATUD LISATEAVE/-MÄRKUSED

| (20) | Itaalia ametiasutuste teatel tegutses Buonotourist, nagu teisedki piirkondlike bussiliiniveo teenuste osutajad, ajutiste litsentside (kontsessioonide) alusel, mida tuli igal aastal ettevõtja taotlusel uuendada. Kõnealused kontsessioonid andsid ettevõtjale asjaomaste teenuste osutamise ainuõiguse. |
| --- | --- |

(20)

Itaalia ametiasutuste teatel tegutses Buonotourist, nagu teisedki piirkondlike bussiliiniveo teenuste osutajad, ajutiste litsentside (kontsessioonide) alusel, mida tuli igal aastal ettevõtja taotlusel uuendada. Kõnealused kontsessioonid andsid ettevõtjale asjaomaste teenuste osutamise ainuõiguse.

| (21) | Itaalia ametiasutused väidavad veel, et Buonotourist taotles vaatlusalusel ajavahemikul maakonnalt igal aastal kontsessioone teenuste osutamiseks asjaomastel liinidel ja kontsessioonides oli alati sätestatud, et teenuseid osutatakse täielikult kõnealuste ettevõtjate riisikol ja eeskätt „ilma, et teenuse osutamine annaks õiguse mis tahes toetusele või hüvitisele”. Itaalia ametiasutused esitasid 1972/73. aastal teisele ettevõtjale antud kontsessioonilepingu näidise koopia („kontsessiooninäidis” ja väitsid, et see kattus lepinguga, mida kasutati vaatlusalusel ajavahemikul seoses Buonotouristiga. Siiski ei esitanud Itaalia ametiasutused ühtegi Buonotouristiga vaatlusalusel ajavahemikul tegelikult sõlmitud kontsessioonilepingut. |
| --- | --- |

(21)

Itaalia ametiasutused väidavad veel, et Buonotourist taotles vaatlusalusel ajavahemikul maakonnalt igal aastal kontsessioone teenuste osutamiseks asjaomastel liinidel ja kontsessioonides oli alati sätestatud, et teenuseid osutatakse täielikult kõnealuste ettevõtjate riisikol ja eeskätt „ilma, et teenuse osutamine annaks õiguse mis tahes toetusele või hüvitisele”. Itaalia ametiasutused esitasid 1972/73. aastal teisele ettevõtjale antud kontsessioonilepingu näidise koopia („kontsessiooninäidis” ja väitsid, et see kattus lepinguga, mida kasutati vaatlusalusel ajavahemikul seoses Buonotouristiga. Siiski ei esitanud Itaalia ametiasutused ühtegi Buonotouristiga vaatlusalusel ajavahemikul tegelikult sõlmitud kontsessioonilepingut.

| (22) | Itaalia ametiasutused leiavad, et Buonotouristil oli nende kontsessioonide alusel õigus teha ettepanek kasutusel oleva veoliigi asendamiseks muu veoliigiga või taotleda avaliku teenindamise kohustuse täitmise täielikku või osalist lõpetamist, kui kõnealune kohustus tekitab talle majanduslikku halvemust, kuid ettevõtja ei kasutanud seda õigust kunagi. Lisaks väidavad Itaalia ametiasutused, et ettevõtja ei teavitanud maakonda kordagi sellest, et tal on tekkinud majanduslik halvemus või et ta täidab kohustusi, mida ta ei oleks täitnud, kui teda ei oleks avaliku teenindamise kohustuse raames selleks kohustatud. Viimaks ei taotlenud Buonotourist Itaalia ametiasutuste teatel kordagi avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamist, nagu määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 4 lõikes 1 väidetavalt nõutakse. |
| --- | --- |

(22)

Itaalia ametiasutused leiavad, et Buonotouristil oli nende kontsessioonide alusel õigus teha ettepanek kasutusel oleva veoliigi asendamiseks muu veoliigiga või taotleda avaliku teenindamise kohustuse täitmise täielikku või osalist lõpetamist, kui kõnealune kohustus tekitab talle majanduslikku halvemust, kuid ettevõtja ei kasutanud seda õigust kunagi. Lisaks väidavad Itaalia ametiasutused, et ettevõtja ei teavitanud maakonda kordagi sellest, et tal on tekkinud majanduslik halvemus või et ta täidab kohustusi, mida ta ei oleks täitnud, kui teda ei oleks avaliku teenindamise kohustuse raames selleks kohustatud. Viimaks ei taotlenud Buonotourist Itaalia ametiasutuste teatel kordagi avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamist, nagu määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 4 lõikes 1 väidetavalt nõutakse.

| (23) | Itaalia ametiasutuste sõnul põhinesid Buonotouristile varem makstud avalikud toetused standardsel kulude arvestamise meetodil ja need saadi piirkondliku seadusega nr 16/1983 (6) kehtestatud teatavate parameetrite alusel, milleks olid näiteks määratud kilomeetrite arv võrreldes läbitud kilomeetrite arvuga, töötajate ja busside arv, mis varieerub sõltuvalt osutatud teenuse liigist (teenused linnas, mägedes, künklikul maastikul), töötajate õiguslik ja majanduslik kohtlemine, ettevõtja suurus ja bussikulud. |
| --- | --- |

(23)

Itaalia ametiasutuste sõnul põhinesid Buonotouristile varem makstud avalikud toetused standardsel kulude arvestamise meetodil ja need saadi piirkondliku seadusega nr 16/1983 (6) kehtestatud teatavate parameetrite alusel, milleks olid näiteks määratud kilomeetrite arv võrreldes läbitud kilomeetrite arvuga, töötajate ja busside arv, mis varieerub sõltuvalt osutatud teenuse liigist (teenused linnas, mägedes, künklikul maastikul), töötajate õiguslik ja majanduslik kohtlemine, ettevõtja suurus ja bussikulud.

| (24) | Itaalia ametiasutused kahtlevad samuti, kas Buonotourist on tõendanud, et ta on täitnud avaliku teenindamise kohustust tõhusalt ja korrektselt vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetele, ja teatavad, et Buonotouristil ei olnud sama määruse artikli 1 lõikes 5 nõutud raamatupidamisarvestuste eristamise süsteemi. |
| --- | --- |

(24)

Itaalia ametiasutused kahtlevad samuti, kas Buonotourist on tõendanud, et ta on täitnud avaliku teenindamise kohustust tõhusalt ja korrektselt vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetele, ja teatavad, et Buonotouristil ei olnud sama määruse artikli 1 lõikes 5 nõutud raamatupidamisarvestuste eristamise süsteemi.

2.4.   HÜVITISE SUMMA

| (25) | Nagu põhjenduses 15 on selgitatud, määras Consiglio di Stato kaks eksperti, et teha kindlaks lisahüvitis, mida maakond oli kohustatud Buonotouristile maksma määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 alusel. Mõlemad eksperdid esitasid 27. septembril 2012 oma aruanded, aga vaid teisena kutsutud ekspert suutis välja arvutada maakonna poolt Buonotouristile makstava lisahüvitise („aruanne”). |
| --- | --- |

(25)

Nagu põhjenduses 15 on selgitatud, määras Consiglio di Stato kaks eksperti, et teha kindlaks lisahüvitis, mida maakond oli kohustatud Buonotouristile maksma määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 alusel. Mõlemad eksperdid esitasid 27. septembril 2012 oma aruanded, aga vaid teisena kutsutud ekspert suutis välja arvutada maakonna poolt Buonotouristile makstava lisahüvitise („aruanne”).

| (26) | Teise eksperdi aruandes on korduvalt osutatud asjaolule, et pooled esitasid andmeid, mis ei kattunud või ei olnud küllaldaselt täpsed, vaid ainult ligikaudsed. Eelkõige tõi teine ekspert esile, et varasemalt saadud abi kohta esitasid pooled vastukäivaid andmeid. Erinevalt Itaalia asutuste väidetest märkis teine ekspert, et Buonotourist pidas oma avaliku ja eraõigusliku transporditegevuse kohta teineteisest lahus olevat raamatupidamisarvestust, kuid selgitab siiski, et ühe või teise tegevusvaldkonna all esitatud summade korrektsust ei olnud võimalik kontrollida. Muu hulgas märgib teine ekspert, et kättesaadavad ei olnud nende kulude andmed, mida ettevõtja väidetavalt ei kandnud avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamisel ning seda isegi mitte Consiglio di Stato poolt ettenähtud induktiivse meetodi kasutamisel. |
| --- | --- |

(26)

Teise eksperdi aruandes on korduvalt osutatud asjaolule, et pooled esitasid andmeid, mis ei kattunud või ei olnud küllaldaselt täpsed, vaid ainult ligikaudsed. Eelkõige tõi teine ekspert esile, et varasemalt saadud abi kohta esitasid pooled vastukäivaid andmeid. Erinevalt Itaalia asutuste väidetest märkis teine ekspert, et Buonotourist pidas oma avaliku ja eraõigusliku transporditegevuse kohta teineteisest lahus olevat raamatupidamisarvestust, kuid selgitab siiski, et ühe või teise tegevusvaldkonna all esitatud summade korrektsust ei olnud võimalik kontrollida. Muu hulgas märgib teine ekspert, et kättesaadavad ei olnud nende kulude andmed, mida ettevõtja väidetavalt ei kandnud avaliku teenindamise kohustuse täitmise lõpetamisel ning seda isegi mitte Consiglio di Stato poolt ettenähtud induktiivse meetodi kasutamisel.

| (27) | Seetõttu järeldas teine ekspert, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 10 alusel arvutatud toimimis- või veokohustuse lisahüvitist ei olnud võimalik kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(27)

Seetõttu järeldas teine ekspert, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 10 alusel arvutatud toimimis- või veokohustuse lisahüvitist ei olnud võimalik kindlaks määrata.

| (28) | Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 kohase tariifikohustustega seotud lisahüvitise kohta tunnistas teine ekspert, et seda ei ole lõike 1 alusel võimalik arvutada, kuna asjaomased andmed on puudu või ei ole need kättesaadavad. Ometi kohaldati Consiglio di Stato poolt ette nähtud induktiivset meetodit. |
| --- | --- |

(28)

Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 kohase tariifikohustustega seotud lisahüvitise kohta tunnistas teine ekspert, et seda ei ole lõike 1 alusel võimalik arvutada, kuna asjaomased andmed on puudu või ei ole need kättesaadavad. Ometi kohaldati Consiglio di Stato poolt ette nähtud induktiivset meetodit.

| (29) | Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 11 on muu hulgas ette nähtud, et tariifikohustuse puhul võrdub hüvitise suurus kahe järgmise summa vahega:






  — | esimene summa võrdub vahega, mis saadakse, kui eeldatav veoühikute arv korrutatakse






  — | kõige soodsama olemasoleva hinnaga, mida kasutajad peaksid maksma, kui kõnealust kohustust ei oleks, või |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikliga 11 on muu hulgas ette nähtud, et tariifikohustuse puhul võrdub hüvitise suurus kahe järgmise summa vahega:

—

esimene summa võrdub vahega, mis saadakse, kui eeldatav veoühikute arv korrutatakse

—

kõige soodsama olemasoleva hinnaga, mida kasutajad peaksid maksma, kui kõnealust kohustust ei oleks, või

| — | kui selline hind puudub, siis hinnaga, mis ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ning arvesse võttes nii kõnealuseid tegevuskulusid kui ka turuolukorda, |
| --- | --- |

—

kui selline hind puudub, siis hinnaga, mis ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ning arvesse võttes nii kõnealuseid tegevuskulusid kui ka turuolukorda,

ning tulemusest lahutatakse tegeliku veoühikute arvu ja kõnealuseks ajavahemikuks kehtestatud hinna korrutis;

| — | teine summa võrdub kuludega, mis tekivad kõige soodsama olemasoleva hinna või hinna puhul, mis ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt, ning kohustusliku hinnaga seotud tegelike kulude vahega. |
| --- | --- |

—

teine summa võrdub kuludega, mis tekivad kõige soodsama olemasoleva hinna või hinna puhul, mis ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt, ning kohustusliku hinnaga seotud tegelike kulude vahega.

| (30) | Kuna nende summade kindlaksmääramiseks puudusid vajalikud andmed, arvutas teine ekspert hüvitise summaks kahe allpool esitatud summa vahe:






  — | kuna puudusid andmed nii ettenähtud kui ka tegeliku veoühikute arvu kohta, võrdub esimene summa tegelike kulude (st standardkulude, vt allpool) katmiseks vajaliku summaga (7), millest on lahutatud teostatud veoteenusest saadud tulud (8); |
| --- | --- | --- |

(30)

Kuna nende summade kindlaksmääramiseks puudusid vajalikud andmed, arvutas teine ekspert hüvitise summaks kahe allpool esitatud summa vahe:

—

kuna puudusid andmed nii ettenähtud kui ka tegeliku veoühikute arvu kohta, võrdub esimene summa tegelike kulude (st standardkulude, vt allpool) katmiseks vajaliku summaga (7), millest on lahutatud teostatud veoteenusest saadud tulud (8);

| — | teise summa puhul leidis ekspert, et see peaks vastama tegelikele kuludele (st standardkuludele, vt allpool) (9), millest on lahutatud tegelike kulude (st standardkulude, vt allpool) ja juba makstud hüvitise vahe (10). |
| --- | --- |

—

teise summa puhul leidis ekspert, et see peaks vastama tegelikele kuludele (st standardkuludele, vt allpool) (9), millest on lahutatud tegelike kulude (st standardkulude, vt allpool) ja juba makstud hüvitise vahe (10).

| (31) | Teise eksperdi kohaselt tuleneb vaatlusalust ajavahemikku hõlmavatest arvutustest, et Buonotourist võis ainult 1998., 1999. ja 2000. aastal väita, et talle pandud väidetavate tariifikohustuste tulemusena maksti talle liiga väikest hüvitist. Teine ekspert arvutas välja, et saamata jäänud hüvitise suurus oli 8 38  593,21 eurot, millele lisati seadusjärgne intress 2 72  979,13 eurot, mille tulemuseks oli lisahüvitis 1 1 11  572 eurot. See on summa, mida Consiglio di Stato kohustas maakonda Buonotouristile maksma ja mis makstigi 21. detsembril 2012 tegelikult välja. |
| --- | --- |

(31)

Teise eksperdi kohaselt tuleneb vaatlusalust ajavahemikku hõlmavatest arvutustest, et Buonotourist võis ainult 1998., 1999. ja 2000. aastal väita, et talle pandud väidetavate tariifikohustuste tulemusena maksti talle liiga väikest hüvitist. Teine ekspert arvutas välja, et saamata jäänud hüvitise suurus oli 8 38  593,21 eurot, millele lisati seadusjärgne intress 2 72  979,13 eurot, mille tulemuseks oli lisahüvitis 1 1 11  572 eurot. See on summa, mida Consiglio di Stato kohustas maakonda Buonotouristile maksma ja mis makstigi 21. detsembril 2012 tegelikult välja.

2.5.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (32) | Nagu algatamisotsuses selgitatud, oli komisjonil mitu kahtlust meetme kokkusobivuse suhtes siseturuga. |
| --- | --- |

(32)

Nagu algatamisotsuses selgitatud, oli komisjonil mitu kahtlust meetme kokkusobivuse suhtes siseturuga.

| (33) | Esiteks pidas komisjon küsitavaks, kas Euroopa Liidu Kohtu Altmarki (11) kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on täidetud. |
| --- | --- |

(33)

Esiteks pidas komisjon küsitavaks, kas Euroopa Liidu Kohtu Altmarki (11) kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on täidetud.

| (34) | Teiseks oli komisjonil kahtlusi teatamiskohustusest vabastamise suhtes vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1191/69. Küsimus, kas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõige 2 vabastas tõepoolest Itaalia ametiasutused eelnevast teatamisest, sõltub käesolevas juhtumis esiteks sellest, kas maakond pani avaliku teenindamise kohustuse Buonotouristile tegelikkuses ühepoolselt, ja teiseks, kas hüvitis, mida sellest kohustusest tulenevalt maksti, on vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetega. Komisjonil ei olnud võimalik järeldada, kas Buonotouristile makstud hüvitis vastas nimetatud tingimustele. |
| --- | --- |

(34)

Teiseks oli komisjonil kahtlusi teatamiskohustusest vabastamise suhtes vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1191/69. Küsimus, kas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõige 2 vabastas tõepoolest Itaalia ametiasutused eelnevast teatamisest, sõltub käesolevas juhtumis esiteks sellest, kas maakond pani avaliku teenindamise kohustuse Buonotouristile tegelikkuses ühepoolselt, ja teiseks, kas hüvitis, mida sellest kohustusest tulenevalt maksti, on vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 nõuetega. Komisjonil ei olnud võimalik järeldada, kas Buonotouristile makstud hüvitis vastas nimetatud tingimustele.

| (35) | Kolmandaks, komisjonil oli kahtlusi meetme kokkusobivuse suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1370/2007 (12). Kui leiab kinnitust, et vähemalt üks määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt teatamisest vabastav tingimus ei olnud täidetud ja korraldada tuleb määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohane hindamine, kahtleb komisjon, kas viimati nimetatud määruse tingimused on käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(35)

Kolmandaks, komisjonil oli kahtlusi meetme kokkusobivuse suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1370/2007 (12). Kui leiab kinnitust, et vähemalt üks määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohaselt teatamisest vabastav tingimus ei olnud täidetud ja korraldada tuleb määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohane hindamine, kahtleb komisjon, kas viimati nimetatud määruse tingimused on käesoleval juhul täidetud.

3.   ITAALIA MÄRKUSED

| (36) | Itaalia riikliku tasandi ametiasutused ei esitanud algatamisotsuse kohta ühtegi märkust. Üksnes Campania maakond esitas sellekohased märkused. |
| --- | --- |

(36)

Itaalia riikliku tasandi ametiasutused ei esitanud algatamisotsuse kohta ühtegi märkust. Üksnes Campania maakond esitas sellekohased märkused.

| (37) | Eelkõige esitas maakond tõendid selle kohta, et vaatlusalusel perioodil pakkus Buonotourist lisaks kontsessioonides sätestatud lubatud teenustele teenuseid ka oma vastutusel. Näiteks pakkus Buonotourist maakondadevahelisi ja rahvusvahelisi bussiveoteenuseid. Lisaks sellele selgitas maakond, et Buonotourist kasutas eraldi raamatupidamist üksnes renditeenuste ja bussiveoteenuste puhul, eraldamata täpsemalt omal vastutusel teostatavaid lubatud teenuseid. |
| --- | --- |

(37)

Eelkõige esitas maakond tõendid selle kohta, et vaatlusalusel perioodil pakkus Buonotourist lisaks kontsessioonides sätestatud lubatud teenustele teenuseid ka oma vastutusel. Näiteks pakkus Buonotourist maakondadevahelisi ja rahvusvahelisi bussiveoteenuseid. Lisaks sellele selgitas maakond, et Buonotourist kasutas eraldi raamatupidamist üksnes renditeenuste ja bussiveoteenuste puhul, eraldamata täpsemalt omal vastutusel teostatavaid lubatud teenuseid.

| (38) | Teiseks märkis maakond, et vaatlusalusel ajavahemikul ei kehtestatud ühepoolselt avaliku teenindamise kohustust. Maakond tõi esile, et tollal kehtinud eeskirjade alusel taotles ettevõte igal aastal kontsessiooniteenuste pikendamist, nii et ükski kontsessiooniaktidest ei sisaldanud ühepoolset avaliku teenindamise kohustuse panemist. Pärast Consiglio di Stato 2009. aasta otsust palus maakond kohtuotsuse täitmise eesmärgil Buonotouristil korduvalt esitada aktid või lepingud, milles kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus. Maakonna teatel ei vastanud ettevõtja kordagi. Tariifide ülempiiri kohta märkis maakond, et kontsessioonilepingutes osutatud tariifid tulenesid hinnapoliitika üldmeetmetest, mida kohaldasid kõik samas sektoris tegutsevad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(38)

Teiseks märkis maakond, et vaatlusalusel ajavahemikul ei kehtestatud ühepoolselt avaliku teenindamise kohustust. Maakond tõi esile, et tollal kehtinud eeskirjade alusel taotles ettevõte igal aastal kontsessiooniteenuste pikendamist, nii et ükski kontsessiooniaktidest ei sisaldanud ühepoolset avaliku teenindamise kohustuse panemist. Pärast Consiglio di Stato 2009. aasta otsust palus maakond kohtuotsuse täitmise eesmärgil Buonotouristil korduvalt esitada aktid või lepingud, milles kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus. Maakonna teatel ei vastanud ettevõtja kordagi. Tariifide ülempiiri kohta märkis maakond, et kontsessioonilepingutes osutatud tariifid tulenesid hinnapoliitika üldmeetmetest, mida kohaldasid kõik samas sektoris tegutsevad ettevõtjad.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (39) | Ainsa kolmanda isikuna esitas algatamisotsuse kohta märkusi teatatud meetme alusel hüvitise saaja Buonotourist. Buonotourist ei nõustunud oma märkustes esialgsete seisukohtadega, mida komisjon algatamisotsuses väljendas. |
| --- | --- |

(39)

Ainsa kolmanda isikuna esitas algatamisotsuse kohta märkusi teatatud meetme alusel hüvitise saaja Buonotourist. Buonotourist ei nõustunud oma märkustes esialgsete seisukohtadega, mida komisjon algatamisotsuses väljendas.

| (40) | Et oma põhjendada oma väidet talle kehtestatud kohustuse kohta märkis Buonotourist, et avaliku teenindamise kohustus ei olnud kontsessiooni andmise dokumendis sätestatud, sest sellist dokumenti ei eksisteerinud, vaid need tulenesid üksnes maakonna siseaktidest, milles oli eelnevalt kindlaks määratud ettevõtja tegevuse korraldamine ja hüvitis standardkulu mehhanismi kaudu. Buonotourist selgitas, et Itaalia reguleerib avaliku teenindamise kohustust seadusega nr 151/81, maakondliku seadusega nr 16/83, seaduse nr 59/97 artikliga 4 ja seadusandliku dekreediga nr 422/97. Maakond andis avaliku teenindamise kohustuse Buonotouristile kontsessiooniaktiga aastatel 1972–1973 ja seda pikendati igal aastal kuni 2003. aastani. Buonotouristile aastateks 1996–2002 pandud avaliku teenindamise kohustused, näiteks tariifikohustused, marsruudid, kellaajad ja peatused, tulenevad väidetavalt järgmistest dokumentidest:






  — | nn üleminekuteenuse leping, mille Buonotourist ja maakond allkirjastasid 2003. aastaks kooskõlas maakonnaseaduse nr 3/02 artikliga 46 ning millega tunnistati kehtetuks ja asendati olemasolevad kontsessioonid; |
| --- | --- | --- |

(40)

Et oma põhjendada oma väidet talle kehtestatud kohustuse kohta märkis Buonotourist, et avaliku teenindamise kohustus ei olnud kontsessiooni andmise dokumendis sätestatud, sest sellist dokumenti ei eksisteerinud, vaid need tulenesid üksnes maakonna siseaktidest, milles oli eelnevalt kindlaks määratud ettevõtja tegevuse korraldamine ja hüvitis standardkulu mehhanismi kaudu. Buonotourist selgitas, et Itaalia reguleerib avaliku teenindamise kohustust seadusega nr 151/81, maakondliku seadusega nr 16/83, seaduse nr 59/97 artikliga 4 ja seadusandliku dekreediga nr 422/97. Maakond andis avaliku teenindamise kohustuse Buonotouristile kontsessiooniaktiga aastatel 1972–1973 ja seda pikendati igal aastal kuni 2003. aastani. Buonotouristile aastateks 1996–2002 pandud avaliku teenindamise kohustused, näiteks tariifikohustused, marsruudid, kellaajad ja peatused, tulenevad väidetavalt järgmistest dokumentidest:

—

nn üleminekuteenuse leping, mille Buonotourist ja maakond allkirjastasid 2003. aastaks kooskõlas maakonnaseaduse nr 3/02 artikliga 46 ning millega tunnistati kehtetuks ja asendati olemasolevad kontsessioonid;

| — | maakonnavalitsuse 30. detsembri 1999. aasta otsus (delibera della Giunta Regionale) nr 8726, millega anti Buonotouristile pärast ettevõtja ja teiste taotlejate esitatud nõudeid õigus mõne marsruudi muutmiseks; |
| --- | --- |

—

maakonnavalitsuse 30. detsembri 1999. aasta otsus (delibera della Giunta Regionale) nr 8726, millega anti Buonotouristile pärast ettevõtja ja teiste taotlejate esitatud nõudeid õigus mõne marsruudi muutmiseks;

| — | maakonnavalitsuse 4. mai 2000. aasta otsus nr 323, millega pikendati aega, mille jooksul on bussiveoteenuste perioodipiletitega seotud kulude kasv maakonnas peatatud; |
| --- | --- |

—

maakonnavalitsuse 4. mai 2000. aasta otsus nr 323, millega pikendati aega, mille jooksul on bussiveoteenuste perioodipiletitega seotud kulude kasv maakonnas peatatud;

| — | teade 4770/2000, milles selgitatakse erinevust tavaliste perioodipiletite ja nn tööliinide (linee operaie) perioodipiletite tariifi arvutamisel; |
| --- | --- |

—

teade 4770/2000, milles selgitatakse erinevust tavaliste perioodipiletite ja nn tööliinide (linee operaie) perioodipiletite tariifi arvutamisel;

| — | maakonna õigusakt (decreto dell’Assessore dei Trasporti) nr 1609/2001 liirilt eurole ülemineku kohta, milles tuletatakse teenuseosutajatele meelde, et tariifide ebaregulaarne tõstmine on keelatud ja et see keeld kujutab endast kontsessiooniga seotud/lepingulist kohustust. |
| --- | --- |

—

maakonna õigusakt (decreto dell’Assessore dei Trasporti) nr 1609/2001 liirilt eurole ülemineku kohta, milles tuletatakse teenuseosutajatele meelde, et tariifide ebaregulaarne tõstmine on keelatud ja et see keeld kujutab endast kontsessiooniga seotud/lepingulist kohustust.

| (41) | Viimaks väitis Buonotourist, et kuna maakond vähendas korduvalt standardkulu suurust ja kohaldas seda kulu ebaühtlaselt erinevatele marsruutidele ja kontsessioonidele, otsustasid mõned käitajad sulgeda teatavad bussiliinid, mis tegutsesid pidevalt kahjumiga. Väidetavalt teatas maakond sellele vastuseks, et käitajatel on siduv kohustus töötada nendel liinidel avaliku teenindamise kohustuse raames ja kui liinid tõepoolest suletakse, siis esitatakse nende vastu hagi avaliku teenuse katkestamise tõttu. Buonotouristi väitel näitas see, et talle oli pandud avaliku teenindamise kohustus. Siiski ei esitanud ta tõendeid selle väite toetuseks. |
| --- | --- |

(41)

Viimaks väitis Buonotourist, et kuna maakond vähendas korduvalt standardkulu suurust ja kohaldas seda kulu ebaühtlaselt erinevatele marsruutidele ja kontsessioonidele, otsustasid mõned käitajad sulgeda teatavad bussiliinid, mis tegutsesid pidevalt kahjumiga. Väidetavalt teatas maakond sellele vastuseks, et käitajatel on siduv kohustus töötada nendel liinidel avaliku teenindamise kohustuse raames ja kui liinid tõepoolest suletakse, siis esitatakse nende vastu hagi avaliku teenuse katkestamise tõttu. Buonotouristi väitel näitas see, et talle oli pandud avaliku teenindamise kohustus. Siiski ei esitanud ta tõendeid selle väite toetuseks.

| (42) | Lisaks väitis Buonotourist, et tegutses eelkõige ja valdavalt (80 % ulatuses kogutegevusest) kohaliku avalike transporditeenuste osutajana ning kasutas muu ettevõtlusalase tegevuse puhul eraldi raamatupidamisarvestust. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks väitis Buonotourist, et tegutses eelkõige ja valdavalt (80 % ulatuses kogutegevusest) kohaliku avalike transporditeenuste osutajana ning kasutas muu ettevõtlusalase tegevuse puhul eraldi raamatupidamisarvestust.

| (43) | Olles meenutanud Consiglio di Stato lõplikku riikliku tasandi otsust, vaidlustas Buonotourist maakonna esitatud järgmised argumendid:






  — | arvutust ei toetanud eraldi halduskontod kuluüksuste kaupa, et eristada avaliku teenindamise kohustuse raames osutatavat tegevust; |
| --- | --- | --- |

(43)

Olles meenutanud Consiglio di Stato lõplikku riikliku tasandi otsust, vaidlustas Buonotourist maakonna esitatud järgmised argumendid:

—

arvutust ei toetanud eraldi halduskontod kuluüksuste kaupa, et eristada avaliku teenindamise kohustuse raames osutatavat tegevust;

| — | arvestades, et puudusid raamatupidamisandmed, mille abil kindlaks määrata konkreetsed elemendid, mis tuleb arvutada vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklitele 10 ja 11, oli arvutus tehtud induktiivselt, meetodiga, mida maakond nimetas segaseks ja hälbivaks. |
| --- | --- |

—

arvestades, et puudusid raamatupidamisandmed, mille abil kindlaks määrata konkreetsed elemendid, mis tuleb arvutada vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklitele 10 ja 11, oli arvutus tehtud induktiivselt, meetodiga, mida maakond nimetas segaseks ja hälbivaks.

| (44) | Buonotouristi selgitusel nõuti kohaldatavate eeskirjadega lihtsalt seda, et avaliku teenindamise kohustuse raames pakutava avaliku veoteenusega seotud raamatupidamisandmed tuleb esitada muu äritegevuse omadest eraldi, aga mitte raamatupidamisarvestuse kitsamat jaotust, mis kajastaks eraldi iga kaetud liini kulu ja tulu. Buonotourist kinnitas, et pidas eraldi raamatupidamisarvestust avaliku teenindamise kohustusega seotud andmete ja muu äritegevusega seotud andmete kohta, lisades, et maakond ei seadnud raamatupidamisandmete usaldusväärsust kunagi kahtluse alla, vaid vastupidi, kasutas neid korrektselt iga-aastaste maksete arvutamiseks ja väljamaksmiseks. |
| --- | --- |

(44)

Buonotouristi selgitusel nõuti kohaldatavate eeskirjadega lihtsalt seda, et avaliku teenindamise kohustuse raames pakutava avaliku veoteenusega seotud raamatupidamisandmed tuleb esitada muu äritegevuse omadest eraldi, aga mitte raamatupidamisarvestuse kitsamat jaotust, mis kajastaks eraldi iga kaetud liini kulu ja tulu. Buonotourist kinnitas, et pidas eraldi raamatupidamisarvestust avaliku teenindamise kohustusega seotud andmete ja muu äritegevusega seotud andmete kohta, lisades, et maakond ei seadnud raamatupidamisandmete usaldusväärsust kunagi kahtluse alla, vaid vastupidi, kasutas neid korrektselt iga-aastaste maksete arvutamiseks ja väljamaksmiseks.

| (45) | Peale selle ei vaidlustas Buonotourist väite, et tema esitatud raamatupidamisdokumendid olid hüvitisnõude alusena ebapiisavad pelgalt seetõttu, et need koosnesid raamatupidamise aastaaruannetest ja E-vormidest (13) ning neile ei olnud lisatud aluseks olevate raamatupidamis- ja halduskirjete täielikke koopiaid (raamatupidamisregister, pearaamatud, väljastatud ja saadud arved, piletitega seotud maksedokumendid jne). Buonotouristi teatel saab selle väite hõlpsasti vaidlustada põhjendusega, et vaatlusalusel ajavahemikul oli maakond varem samad andmed heaks kiitnud, pidades neid usaldusväärseks. Peale selle on vaatlusaluse ajavahemiku kõikide raamatupidamis- ja haldusdokumentide säilitamise nõue nüüdseks lõppenud ja seetõttu on objektiivselt raske praegu koopiaid nõuda. Sellepärast on igati asjakohane rekonstrueerida makstava hüvitise summa induktiivse meetodi abil, nagu nägi ette Consiglio di Stato. Viimase asjana olid finantsaruanded nõuetekohaselt kinnitatud ning nende täpsust ja õigsust ei oldud kunagi kahtluse alla seatud. Kokkuvõttes olid Buonotouristi esitatud raamatupidamisandmed selgelt piisavad, et arvutada hüvitis täielikus kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69. |
| --- | --- |

(45)

Peale selle ei vaidlustas Buonotourist väite, et tema esitatud raamatupidamisdokumendid olid hüvitisnõude alusena ebapiisavad pelgalt seetõttu, et need koosnesid raamatupidamise aastaaruannetest ja E-vormidest (13) ning neile ei olnud lisatud aluseks olevate raamatupidamis- ja halduskirjete täielikke koopiaid (raamatupidamisregister, pearaamatud, väljastatud ja saadud arved, piletitega seotud maksedokumendid jne). Buonotouristi teatel saab selle väite hõlpsasti vaidlustada põhjendusega, et vaatlusalusel ajavahemikul oli maakond varem samad andmed heaks kiitnud, pidades neid usaldusväärseks. Peale selle on vaatlusaluse ajavahemiku kõikide raamatupidamis- ja haldusdokumentide säilitamise nõue nüüdseks lõppenud ja seetõttu on objektiivselt raske praegu koopiaid nõuda. Sellepärast on igati asjakohane rekonstrueerida makstava hüvitise summa induktiivse meetodi abil, nagu nägi ette Consiglio di Stato. Viimase asjana olid finantsaruanded nõuetekohaselt kinnitatud ning nende täpsust ja õigsust ei oldud kunagi kahtluse alla seatud. Kokkuvõttes olid Buonotouristi esitatud raamatupidamisandmed selgelt piisavad, et arvutada hüvitis täielikus kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1191/69.

| (46) | Buonotourist leiab seoses arvutusmeetodi õigsuse ja selle vastavusega liidu õigusele, et talle tuleks maksta hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise tagajärjel tekkinud halvemuse eest väiksemate tulude ja suuremate kulude vahesumma ulatuses. Et teha usaldusväärsete andmete alusel kindlaks väiksemate tulude väärtus, võttis Buonotourist kõigepealt arvesse iga-aastast tegelikku tegevustulu, mis oli veoühikute tegeliku arvu ja kehtestatud tariifi korrutis. Seejärel määras ta kindlaks liidu eeskirjade kohaselt mahaarvatava summa, arvestades, et tulu pidi katma raamatupidamise aastaaruannetes esitatud tegelikud kulud. Iga-aastase tegevustulu summa langeb kokku tegeliku tuluga, mida ettevõtja sai tariifikohustuse täitmiseks ellu viidud tegevusest, mis on kirjas Buonotouristi raamatupidamise aastaaruannetes ja E-vormides, mis saadeti igal aastal maakonnale, kes ei seadnud nende usaldusväärsust kunagi kahtluse alla. Seetõttu ei ole vaja neid summasid üksikuteks osadeks jagada, isegi kui need sisaldavad hüvitiste alla mittekuuluvate liinide teenindamise eest saadud tulusid, mida käsitletakse ülemäärastena. Mahaarvatava summa kohta väitis Buonotourist, et ta kasutas kriteeriumi, mis vastas täielikult määruses (EMÜ) nr 1191/69 sisalduvatele juhistele, mille kohaselt on lubatud kasutada tariifi, mida ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ja mis pidi katma tegelikud kulud. Kõige soodsamat olemasolevat hinda kohaldades või kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ettevõtjale tekkinud kulude ja tegelikult tekkinud kulude vahe küsimuses oli Buonotourist seisukohal, et tema arvutus on täielikult kooskõlas osutatud määruse artikliga 11, kuna see kattis avaliku teenindamise kohustuse täitmise tagajärjel ettevõtjale tekkinud madalamad kulud maakonnalt tegevuskulude katmiseks saadud hüvitiste arvel. Lisaks sellele on Buonotourist seisukohal, et vabaturu tingimustes on reisijatevedu võimatu hinnata. Buonotourist märkis veel, et nii artikliga 10 kui ka artikliga 11 on kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega seotud avalike veoettevõtjate õigus saada hüvitist kogu nende kohustuste täitmisest põhjustatud kahjuliku finantsmõju eest. |
| --- | --- |

(46)

Buonotourist leiab seoses arvutusmeetodi õigsuse ja selle vastavusega liidu õigusele, et talle tuleks maksta hüvitist avaliku teenindamise kohustuse täitmise tagajärjel tekkinud halvemuse eest väiksemate tulude ja suuremate kulude vahesumma ulatuses. Et teha usaldusväärsete andmete alusel kindlaks väiksemate tulude väärtus, võttis Buonotourist kõigepealt arvesse iga-aastast tegelikku tegevustulu, mis oli veoühikute tegeliku arvu ja kehtestatud tariifi korrutis. Seejärel määras ta kindlaks liidu eeskirjade kohaselt mahaarvatava summa, arvestades, et tulu pidi katma raamatupidamise aastaaruannetes esitatud tegelikud kulud. Iga-aastase tegevustulu summa langeb kokku tegeliku tuluga, mida ettevõtja sai tariifikohustuse täitmiseks ellu viidud tegevusest, mis on kirjas Buonotouristi raamatupidamise aastaaruannetes ja E-vormides, mis saadeti igal aastal maakonnale, kes ei seadnud nende usaldusväärsust kunagi kahtluse alla. Seetõttu ei ole vaja neid summasid üksikuteks osadeks jagada, isegi kui need sisaldavad hüvitiste alla mittekuuluvate liinide teenindamise eest saadud tulusid, mida käsitletakse ülemäärastena. Mahaarvatava summa kohta väitis Buonotourist, et ta kasutas kriteeriumi, mis vastas täielikult määruses (EMÜ) nr 1191/69 sisalduvatele juhistele, mille kohaselt on lubatud kasutada tariifi, mida ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ja mis pidi katma tegelikud kulud. Kõige soodsamat olemasolevat hinda kohaldades või kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ettevõtjale tekkinud kulude ja tegelikult tekkinud kulude vahe küsimuses oli Buonotourist seisukohal, et tema arvutus on täielikult kooskõlas osutatud määruse artikliga 11, kuna see kattis avaliku teenindamise kohustuse täitmise tagajärjel ettevõtjale tekkinud madalamad kulud maakonnalt tegevuskulude katmiseks saadud hüvitiste arvel. Lisaks sellele on Buonotourist seisukohal, et vabaturu tingimustes on reisijatevedu võimatu hinnata. Buonotourist märkis veel, et nii artikliga 10 kui ka artikliga 11 on kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega seotud avalike veoettevõtjate õigus saada hüvitist kogu nende kohustuste täitmisest põhjustatud kahjuliku finantsmõju eest.

| (47) | Riigiabi teatamise kohta väitis Buonotourist, et kõnealusel ajavahemikul ei olnud Itaalia avaliku transpordi turg teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile avatud ning tegi seetõttu järelduse, et kaubandust ei kahjustatud. Ka siis, kui võtta arvesse kohaliku avaliku veoteenuse praegust korraldust, mis põhineb teatavate liinide ühepoolsetel ainukontsessioonidel, ei moonutanud hüvitis tõenäoliselt konkurentsi. Lisaks kehtestas maakond standardkulu kilomeetri kohta ja kontsessionäär nõustus nii selle kui ka kõikide teiste avaliku teenindamise kohustustega, nii et seetõttu puudub igasugune eelis. Buonotourist leidis seetõttu, et kõnealusel juhul ei olnud täidetud vähemalt kolm Euroopa Liidu Kohtu kehtestatud riigiabi kindlakstegemise tingimustest. |
| --- | --- |

(47)

Riigiabi teatamise kohta väitis Buonotourist, et kõnealusel ajavahemikul ei olnud Itaalia avaliku transpordi turg teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile avatud ning tegi seetõttu järelduse, et kaubandust ei kahjustatud. Ka siis, kui võtta arvesse kohaliku avaliku veoteenuse praegust korraldust, mis põhineb teatavate liinide ühepoolsetel ainukontsessioonidel, ei moonutanud hüvitis tõenäoliselt konkurentsi. Lisaks kehtestas maakond standardkulu kilomeetri kohta ja kontsessionäär nõustus nii selle kui ka kõikide teiste avaliku teenindamise kohustustega, nii et seetõttu puudub igasugune eelis. Buonotourist leidis seetõttu, et kõnealusel juhul ei olnud täidetud vähemalt kolm Euroopa Liidu Kohtu kehtestatud riigiabi kindlakstegemise tingimustest.

| (48) | Buonotourist rõhutas, et hüvitise kokkusobivust tuli hinnata määruse (EMÜ) nr 1191/69 põhjal. Seoses määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohase teatamiskohustusest vabastamisega oli Buonotourist seisukohal, et kuna maakond kehtestas tariifikohustuse ühepoolselt ja summad ei kujuta endast teenindamise lepingul põhinevat avaliku teenindamise kohustust, vaid tulenevad määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 sisalduva arvutuse õigest kohaldamisest kontsessiooni raames, siis oli hüvitisena tehtud makse kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 ette nähtud teatamiskohustusest vabastatud. |
| --- | --- |

(48)

Buonotourist rõhutas, et hüvitise kokkusobivust tuli hinnata määruse (EMÜ) nr 1191/69 põhjal. Seoses määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohase teatamiskohustusest vabastamisega oli Buonotourist seisukohal, et kuna maakond kehtestas tariifikohustuse ühepoolselt ja summad ei kujuta endast teenindamise lepingul põhinevat avaliku teenindamise kohustust, vaid tulenevad määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 11 sisalduva arvutuse õigest kohaldamisest kontsessiooni raames, siis oli hüvitisena tehtud makse kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 ette nähtud teatamiskohustusest vabastatud.

5.   ITAALIA KOMMENTAARID KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (49) | Itaalia ametiasutused ei saatnud riiklikul tasandil Buonotouristi märkuste kohta ühtegi kommentaari. Üksnes Campania maakond esitas 11. juulil 2014 oma kommentaarid. |
| --- | --- |

(49)

Itaalia ametiasutused ei saatnud riiklikul tasandil Buonotouristi märkuste kohta ühtegi kommentaari. Üksnes Campania maakond esitas 11. juulil 2014 oma kommentaarid.

| (50) | Oma teates selgitas maakond, et Buonotourist poolt peetav eraldi raamatupidamisarvestus hõlmas üksnes sõidukite rentimist (või mitte liinivedusid) ja bussiveoteenuste osutamist. Buonotouristi poolt osutatud bussi liiniveoteenus hõlmas siiski maakondade- ja rahvusvahelist bussiveoteenust (nn lubatud teenuseid), mida ettevõtja teostas oma vastutusel. Maakond esitas tõendid selle kohta, et Buonotourist on vaatlusalusel ajavahemikul selliseid lubatud teenuseid osutanud. Eelkõige esitas maakond maakonnavalitsuse otsuse nr 8734/1999 (delibera della Giunta Regionale) maakonnavaheliste bussiveoteenuste lubamise kohta ning infrastruktuuri- ja transpordiministeeriumi märgukirja nr 4765/2011 kolme maakondadevahelise bussiveoliini teenindamise kohta. Samuti teate ettevõtjale lisahüvitise andmise kohta aastatel 1998 ja 2000, milles on sõnaselgelt osutatud maakondade- ja rahvusvahelisele bussiveoteenusele, tulenevalt Lazio maakonna halduskohtu otsusest nr 2157/2004. |
| --- | --- |

(50)

Oma teates selgitas maakond, et Buonotourist poolt peetav eraldi raamatupidamisarvestus hõlmas üksnes sõidukite rentimist (või mitte liinivedusid) ja bussiveoteenuste osutamist. Buonotouristi poolt osutatud bussi liiniveoteenus hõlmas siiski maakondade- ja rahvusvahelist bussiveoteenust (nn lubatud teenuseid), mida ettevõtja teostas oma vastutusel. Maakond esitas tõendid selle kohta, et Buonotourist on vaatlusalusel ajavahemikul selliseid lubatud teenuseid osutanud. Eelkõige esitas maakond maakonnavalitsuse otsuse nr 8734/1999 (delibera della Giunta Regionale) maakonnavaheliste bussiveoteenuste lubamise kohta ning infrastruktuuri- ja transpordiministeeriumi märgukirja nr 4765/2011 kolme maakondadevahelise bussiveoliini teenindamise kohta. Samuti teate ettevõtjale lisahüvitise andmise kohta aastatel 1998 ja 2000, milles on sõnaselgelt osutatud maakondade- ja rahvusvahelisele bussiveoteenusele, tulenevalt Lazio maakonna halduskohtu otsusest nr 2157/2004.

| (51) | Maakondadevaheliste ja rahvusvaheliste lubatud teenuste osutamist ei olnud Buonotouristi raamatupidamisaruannetes eraldi esile toodud. Osutatud kahe teenuseliigi eraldiseisev raamatupidamisarvestus et kajastu E-vormidest, mille Buonotourist maakonnale igal aastal esitas ja milles bussiveoteenuste kulud ja tulud on eraldi esitatud rubriigis „Campania maakonna kohalik transport” ning renditeenused on esitatud rubriigis „Rent” (noleggio or fuorilinea). Maakonna andmetel on rubriigis „Campania maakonna kohalik transport” esitatud „Bussiveoteenuste kasumiaruandes” kõik bussiveoteenuste, sealhulgas kõik maakondadevaheliste ning rahvusvaheliste lubatud veoteenuste, tulud ja kulud koos. |
| --- | --- |

(51)

Maakondadevaheliste ja rahvusvaheliste lubatud teenuste osutamist ei olnud Buonotouristi raamatupidamisaruannetes eraldi esile toodud. Osutatud kahe teenuseliigi eraldiseisev raamatupidamisarvestus et kajastu E-vormidest, mille Buonotourist maakonnale igal aastal esitas ja milles bussiveoteenuste kulud ja tulud on eraldi esitatud rubriigis „Campania maakonna kohalik transport” ning renditeenused on esitatud rubriigis „Rent” (noleggio or fuorilinea). Maakonna andmetel on rubriigis „Campania maakonna kohalik transport” esitatud „Bussiveoteenuste kasumiaruandes” kõik bussiveoteenuste, sealhulgas kõik maakondadevaheliste ning rahvusvaheliste lubatud veoteenuste, tulud ja kulud koos.

6.   ABI HINDAMINE

6.1.   ABI OLEMASOLU

| (52) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(52)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (53) | Et toetusmeedet saaks käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see täitma üheaegselt kõik järgmised tingimused:






  — | seda rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest, |
| --- | --- | --- |

(53)

Et toetusmeedet saaks käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see täitma üheaegselt kõik järgmised tingimused:

—

seda rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest,

| — | see annab valikulise eelise, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, |
| --- | --- |

—

see annab valikulise eelise, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist,

| — | see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi; |
| --- | --- |

—

see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi;

| — | see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1.   Riigi ressursid ja omistatavus

| (54) | Komisjon märgib, et Consiglio di Stato otsuse kohaselt tuleb maakonnal maksta Buonotouristile bussiliiniteenuste osutamise eest vaatlusalusel ajavahemikul maakonna võimupiirkonda jäävatel liinidel lisahüvitist. Teise eksperdi arvutus näitas, et Buonotouristil tekkis majanduslik halvemus talle kehtestatud väidetavate tariifikohustuste tõttu saamata jäänud 1 1 11  572 euro ulatuses ainult 1998., 1999. ja 2000. aastal. 21. detsembril 2012 maksis maakond selle summa kohtuotsuse täitmise eesmärgil Buonotouristile välja. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon märgib, et Consiglio di Stato otsuse kohaselt tuleb maakonnal maksta Buonotouristile bussiliiniteenuste osutamise eest vaatlusalusel ajavahemikul maakonna võimupiirkonda jäävatel liinidel lisahüvitist. Teise eksperdi arvutus näitas, et Buonotouristil tekkis majanduslik halvemus talle kehtestatud väidetavate tariifikohustuste tõttu saamata jäänud 1 1 11  572 euro ulatuses ainult 1998., 1999. ja 2000. aastal. 21. detsembril 2012 maksis maakond selle summa kohtuotsuse täitmise eesmärgil Buonotouristile välja.

| (55) | Asjaolu, et riiklik kohus kohustas maakonda maksma ettevõtjale hüvitist, ei tähenda, et abi ei saa seostada kohtuotsust täitva maakonnaga, sest selle riigi kohtuid tuleb käsitleda selle riigi organitena ja neil lasub seega lojaalse koostöö tegemise kohustus (14). |
| --- | --- |

(55)

Asjaolu, et riiklik kohus kohustas maakonda maksma ettevõtjale hüvitist, ei tähenda, et abi ei saa seostada kohtuotsust täitva maakonnaga, sest selle riigi kohtuid tuleb käsitleda selle riigi organitena ja neil lasub seega lojaalse koostöö tegemise kohustus (14).

| (56) | Meede on seega seostatav riigiga ja ressursid, millest hüvitist maksti, on riigi ressursid. |
| --- | --- |

(56)

Meede on seega seostatav riigiga ja ressursid, millest hüvitist maksti, on riigi ressursid.

6.1.2.   Valikuline majanduslik eelis

| (57) | Komisjon märgib kõigepealt, et Buonotourist tegeleb majandustegevusega, täpsemalt reisijate veoga tasu eest. Seetõttu tuleb Buonotouristi pidada ettevõtjaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon märgib kõigepealt, et Buonotourist tegeleb majandustegevusega, täpsemalt reisijate veoga tasu eest. Seetõttu tuleb Buonotouristi pidada ettevõtjaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (58) | Abi andmist tuleb pidada ka valikuliseks, sest selle saaks ainult Buonotourist. |
| --- | --- |

(58)

Abi andmist tuleb pidada ka valikuliseks, sest selle saaks ainult Buonotourist.

| (59) | Majandusliku eelise andmise küsimuses tuleneb Altmarki otsusest, et riigi poolt või riigi ressurssidest ettevõtjatele makstud hüvitis vastutasuks neile pandud avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ei anna asjaomastele ettevõtjatele eelist ega ole seega riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses juhul, kui täidetud on kõik neli nõuet (15):






  — | esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

(59)

Majandusliku eelise andmise küsimuses tuleneb Altmarki otsusest, et riigi poolt või riigi ressurssidest ettevõtjatele makstud hüvitis vastutasuks neile pandud avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ei anna asjaomastele ettevõtjatele eelist ega ole seega riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses juhul, kui täidetud on kõik neli nõuet (15):

—

esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud;

| — | teiseks peavad parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

teiseks peavad parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud;

| — | kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit; |
| --- | --- |

—

kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit;

| — | neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjaomase avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

—

neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjaomase avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (60) | Altmarki kohtuotsuse kohaselt peavad kõik neli tingimust olema üheaegselt täidetud, et välistada majandusliku eelise olemasolu juhul, kui ettevõtjale makstakse hüvitist talle pandud avaliku teenindamise kohustuse eest. |
| --- | --- |

(60)

Altmarki kohtuotsuse kohaselt peavad kõik neli tingimust olema üheaegselt täidetud, et välistada majandusliku eelise olemasolu juhul, kui ettevõtjale makstakse hüvitist talle pandud avaliku teenindamise kohustuse eest.

| (61) | Esiteks märgib komisjon, et ei Itaalia ametiasutused ega Buonotourist ei suutnud talle esitada ühtegi vaatlusaluse ajavahemikuga seotud ülesande andmise akti ja et Buonotourist ei suutnud selgelt nimetada kohustusi, mida ta pidi täitma ja mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustusteks, nagu on selgitatud üksikasjalikumalt allpool põhjenduse 6.2 punktis i. |
| --- | --- |

(61)

Esiteks märgib komisjon, et ei Itaalia ametiasutused ega Buonotourist ei suutnud talle esitada ühtegi vaatlusaluse ajavahemikuga seotud ülesande andmise akti ja et Buonotourist ei suutnud selgelt nimetada kohustusi, mida ta pidi täitma ja mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustusteks, nagu on selgitatud üksikasjalikumalt allpool põhjenduse 6.2 punktis i.

| (62) | Teiseks täheldab komisjon, et Consiglio di Stato otsusega määratud hüvitis põhineb ainuüksi tagantjärele tehtud arvutusel, mille puhul on vajalike ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu kasutatud induktiivset meetodit. Komisjon teeb seetõttu järelduse, et parameetrid, mille alusel kohtu nimetatud eksperdid väidetavalt saamata jäänud hüvitise arvutasid, ei olnud eelnevalt kindlaks määratud, ja seetõttu tundub, et seoses teatamata meetmega on Altmarki otsuse teine tingimus täitmata. |
| --- | --- |

(62)

Teiseks täheldab komisjon, et Consiglio di Stato otsusega määratud hüvitis põhineb ainuüksi tagantjärele tehtud arvutusel, mille puhul on vajalike ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu kasutatud induktiivset meetodit. Komisjon teeb seetõttu järelduse, et parameetrid, mille alusel kohtu nimetatud eksperdid väidetavalt saamata jäänud hüvitise arvutasid, ei olnud eelnevalt kindlaks määratud, ja seetõttu tundub, et seoses teatamata meetmega on Altmarki otsuse teine tingimus täitmata.

| (63) | Altmarki otsuse tingimuste üheaegsust silmas pidades ei ole komisjonil vaja uurida, kas Altmarki otsuse teised kaks tingimust on käesoleval juhul täidetud. Lisahüvitise maksmine Buonotouristile vaatlusalusel ajavahemikul osutatud teenuste eest annab seega kõnealusele ettevõtjale valikulise majandusliku eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(63)

Altmarki otsuse tingimuste üheaegsust silmas pidades ei ole komisjonil vaja uurida, kas Altmarki otsuse teised kaks tingimust on käesoleval juhul täidetud. Lisahüvitise maksmine Buonotouristile vaatlusalusel ajavahemikul osutatud teenuste eest annab seega kõnealusele ettevõtjale valikulise majandusliku eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.3.   Konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine

| (64) | Buonotourist väitis oma märkustes, et Itaalia avaliku transpordi turg ei olnud vaatlusalusel ajavahemikul teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile avatud, nii et vaidlusalune meede ei saanud kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ega konkurentsi. |
| --- | --- |

(64)

Buonotourist väitis oma märkustes, et Itaalia avaliku transpordi turg ei olnud vaatlusalusel ajavahemikul teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile avatud, nii et vaidlusalune meede ei saanud kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ega konkurentsi.

| (65) | Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et vaidlusalune meede viidi ellu 21. detsembril 2012, tükk aega pärast seda, kui avalik reisijateveo turg Itaalias konkurentsile avati. Kuna vaatlusalune meede avaldas turule mõju just tol ajahetkel, siis tuleb ka tollase hetke seisuga hinnata, kas meede võis kahjustada konkurentsi või liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et vaidlusalune meede viidi ellu 21. detsembril 2012, tükk aega pärast seda, kui avalik reisijateveo turg Itaalias konkurentsile avati. Kuna vaatlusalune meede avaldas turule mõju just tol ajahetkel, siis tuleb ka tollase hetke seisuga hinnata, kas meede võis kahjustada konkurentsi või liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (66) | Igal juhul märgib komisjon, et nagu Euroopa Liidu Kohus on täheldanud Altmarki otsuses, on mitu liikmesriiki alates 1995. aastast avanud teatavate veoteenuste turu teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile, nii et tol ajahetkel osutasid juba paljud ettevõtjad linna- ja linnalähi- või piirkondliku transpordi teenuseid nende päritoluriigist erinevas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(66)

Igal juhul märgib komisjon, et nagu Euroopa Liidu Kohus on täheldanud Altmarki otsuses, on mitu liikmesriiki alates 1995. aastast avanud teatavate veoteenuste turu teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate konkurentsile, nii et tol ajahetkel osutasid juba paljud ettevõtjad linna- ja linnalähi- või piirkondliku transpordi teenuseid nende päritoluriigist erinevas liikmesriigis.

| (67) | Seega võib igasugust Buonotouristile makstavat hüvitist pidada bussidega reisijateveo teenuse osutamise valdkonnas tõenäoliselt konkurentsi kahjustavaks ja liikmesriikidevahelist kaubandust tõenäoliselt mõjutavaks sel määral, et see halvendab teiste liikmesriikide transpordiettevõtjate suutlikkust osutada oma teenuseid Itaalias ning tugevdab Buonotouristi positsiooni turul, vabastades ta igapäevase haldamise või tavakohase tegevuse käigus tavaliselt tekkivatest kuludest (16). |
| --- | --- |

(67)

Seega võib igasugust Buonotouristile makstavat hüvitist pidada bussidega reisijateveo teenuse osutamise valdkonnas tõenäoliselt konkurentsi kahjustavaks ja liikmesriikidevahelist kaubandust tõenäoliselt mõjutavaks sel määral, et see halvendab teiste liikmesriikide transpordiettevõtjate suutlikkust osutada oma teenuseid Itaalias ning tugevdab Buonotouristi positsiooni turul, vabastades ta igapäevase haldamise või tavakohase tegevuse käigus tavaliselt tekkivatest kuludest (16).

| (68) | Komisjon märgib samuti, et Buonotourist tegutseb teistel turgudel, nt renditeenuste alal, ning konkureerib seega teiste liidu ettevõtjatega, kes nendel turgudel tegutsevad. Igasugune Buonotouristile makstav hüvitis kahjustaks paratamatult konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust kõnealustel turgudel. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon märgib samuti, et Buonotourist tegutseb teistel turgudel, nt renditeenuste alal, ning konkureerib seega teiste liidu ettevõtjatega, kes nendel turgudel tegutsevad. Igasugune Buonotouristile makstav hüvitis kahjustaks paratamatult konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust kõnealustel turgudel.

| (69) | Komisjon järeldab seega, et meede kahjustab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon järeldab seega, et meede kahjustab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.4.   Kokkuvõte

| (70) | Eespool kirjeldatut arvestades leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(70)

Eespool kirjeldatut arvestades leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   VABASTAMINE TEATAMISKOHUSTUSEST VASTAVALT MÄÄRUSELE (EMÜ) NR 1191/69

| (71) | Itaalia haldusasjade ülemkohtu põhjenduse kohaselt sai Buonotourist õiguse hüvitisele uuritavate transporditeenuste osutamise eest sel ajal, kui ta neid teenuseid osutas. See põhjendus eeldab, et hüvitismaksetele ei tulnud kohaldada kohustusliku teavitamise korda, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2; vastupidisel juhul, kui hüvitis oli riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, oleks hüvitisest teatamata jätmine muutnud selle ebaseaduslikuks ELi toimimise lepingu artikli 108 alusel. |
| --- | --- |

(71)

Itaalia haldusasjade ülemkohtu põhjenduse kohaselt sai Buonotourist õiguse hüvitisele uuritavate transporditeenuste osutamise eest sel ajal, kui ta neid teenuseid osutas. See põhjendus eeldab, et hüvitismaksetele ei tulnud kohaldada kohustusliku teavitamise korda, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2; vastupidisel juhul, kui hüvitis oli riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, oleks hüvitisest teatamata jätmine muutnud selle ebaseaduslikuks ELi toimimise lepingu artikli 108 alusel.

| (72) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikele 2 ei kohaldata määruse kohaselt makstavale hüvitisele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelinformeerimise korda ega seega ka eelneva teatamise kohustust. |
| --- | --- |

(72)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikele 2 ei kohaldata määruse kohaselt makstavale hüvitisele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelinformeerimise korda ega seega ka eelneva teatamise kohustust.

| (73) | Combusi kohtuotsusest järeldub siiski, et avaliku teenindamise hüvitise mõistet kõnealuse sätte tähenduses tuleb tõlgendada väga kitsalt (17). Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2 ette nähtud teatamisest vabastamine hõlmab ainult kõnealuse määruse artikli 2 kohaste ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuste eest makstavaid hüvitisi, mis arvutatakse kõnealuse määruse artiklites 10–13 kirjeldatud meetodiga (ühine hüvitamiskord), mitte aga kõnealuse määruse artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepinguid. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepingu kohaselt makstud hüvitisest, mis sisaldab riigiabi, tuleb enne selle maksmist komisjoni teavitada. Kui seda ei tehta, käsitletakse sellist hüvitist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 108 ebaseaduslikult antud abina. |
| --- | --- |

(73)

Combusi kohtuotsusest järeldub siiski, et avaliku teenindamise hüvitise mõistet kõnealuse sätte tähenduses tuleb tõlgendada väga kitsalt (17). Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2 ette nähtud teatamisest vabastamine hõlmab ainult kõnealuse määruse artikli 2 kohaste ühepoolselt ettevõtjale pandud avaliku teenindamise kohustuste eest makstavaid hüvitisi, mis arvutatakse kõnealuse määruse artiklites 10–13 kirjeldatud meetodiga (ühine hüvitamiskord), mitte aga kõnealuse määruse artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepinguid. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepingu kohaselt makstud hüvitisest, mis sisaldab riigiabi, tuleb enne selle maksmist komisjoni teavitada. Kui seda ei tehta, käsitletakse sellist hüvitist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 108 ebaseaduslikult antud abina.

| (74) | Küsimus, kas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõige 2 vabastas tõepoolest Itaalia ametiasutused eelnevast teatamisest, sõltub käesolevas juhtumis esiteks sellest, kas maakond pani avaliku teenindamise kohustuse Buonotouristile tegelikkuses ühepoolselt, ja teiseks, kas hüvitis, mida sellest kohustusest tulenevalt maksti, on vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 sätetega. Komisjon uurib mõlemat küsimust järgemööda. |
| --- | --- |

(74)

Küsimus, kas määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõige 2 vabastas tõepoolest Itaalia ametiasutused eelnevast teatamisest, sõltub käesolevas juhtumis esiteks sellest, kas maakond pani avaliku teenindamise kohustuse Buonotouristile tegelikkuses ühepoolselt, ja teiseks, kas hüvitis, mida sellest kohustusest tulenevalt maksti, on vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 sätetega. Komisjon uurib mõlemat küsimust järgemööda.

i)   Ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustus

| (75) | Komisjon märgib, et ei Itaalia ametiasutused ega Buonotourist ei suutnud esitada talle vaatlusaluse ajavahemikuga seotud ülesande andmise akti. Buonotourist esitas komisjonile ainult lepingud, mida rakendati alates 2003. aastast. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon märgib, et ei Itaalia ametiasutused ega Buonotourist ei suutnud esitada talle vaatlusaluse ajavahemikuga seotud ülesande andmise akti. Buonotourist esitas komisjonile ainult lepingud, mida rakendati alates 2003. aastast.

| (76) | Itaalia ametiasutused väidavad, et nende esitatud kontsessiooni näidis – mis puudutas teist ettevõtjat – oli vaatlusalusel ajavahemikul maakonnas kasutuses olnud standardleping. Ent see kontsessioonilepingu näidis kehtis ainult 1972. aasta aprillist 1973. aasta detsembrini, mis on rohkem kui 20 aastat enne vaatlusalust ajavahemikku ja enne, kui hakkas kehtima riiklik seadus nr 151/1981, mis jõustati piirkondliku seadusega nr 16/1983, mille alusel Buonotouristile esmajoones hüvitist maksti. Kuigi tundub, et kontsessiooni näidises kehtestatakse mõned kohustused, mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustusteks (nt punktides 2, 9 ja 10), kaasa arvatud kohustus teha õpilastele, töölistele, õpetajatele ning era- ja avaliku sektori töötajatele hinnasoodustusi ning kohustus vedada teatavate kategooriate reisijaid tasuta, ei ole komisjonil tõendeid, et neid kohustusi Buonotouristile vaatlusalusel ajavahemikul tegelikult kohaldati, sest ülesande andmise akt puudub. Kuna tegu oli regulaarse liiniteenusega, oli pigem vaja, et kontsessiooniaktides, mis andsid Buonotouristile nende teenuste osutamise ainuõiguse, oleksid eelnevalt kirja pandud osutatavate teenuste tingimused. Buonotourist ei ole esitanud tõendeid, et need tingimused kehtestas ühepoolselt maakond, mitte ei pakkunud käitaja ise vastutasuks teenuste osutamise ainuõiguse eest, mille järel maakond need heaks kiitis. Kohtu määratud eksperdi kasutatud metoodika väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutamiseks nendele kohustustele igal juhul ei viita. |
| --- | --- |

(76)

Itaalia ametiasutused väidavad, et nende esitatud kontsessiooni näidis – mis puudutas teist ettevõtjat – oli vaatlusalusel ajavahemikul maakonnas kasutuses olnud standardleping. Ent see kontsessioonilepingu näidis kehtis ainult 1972. aasta aprillist 1973. aasta detsembrini, mis on rohkem kui 20 aastat enne vaatlusalust ajavahemikku ja enne, kui hakkas kehtima riiklik seadus nr 151/1981, mis jõustati piirkondliku seadusega nr 16/1983, mille alusel Buonotouristile esmajoones hüvitist maksti. Kuigi tundub, et kontsessiooni näidises kehtestatakse mõned kohustused, mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustusteks (nt punktides 2, 9 ja 10), kaasa arvatud kohustus teha õpilastele, töölistele, õpetajatele ning era- ja avaliku sektori töötajatele hinnasoodustusi ning kohustus vedada teatavate kategooriate reisijaid tasuta, ei ole komisjonil tõendeid, et neid kohustusi Buonotouristile vaatlusalusel ajavahemikul tegelikult kohaldati, sest ülesande andmise akt puudub. Kuna tegu oli regulaarse liiniteenusega, oli pigem vaja, et kontsessiooniaktides, mis andsid Buonotouristile nende teenuste osutamise ainuõiguse, oleksid eelnevalt kirja pandud osutatavate teenuste tingimused. Buonotourist ei ole esitanud tõendeid, et need tingimused kehtestas ühepoolselt maakond, mitte ei pakkunud käitaja ise vastutasuks teenuste osutamise ainuõiguse eest, mille järel maakond need heaks kiitis. Kohtu määratud eksperdi kasutatud metoodika väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutamiseks nendele kohustustele igal juhul ei viita.

| (77) | Komisjon hindas ka seda, kas avaliku teenindamise kohustus võis tuleneda piirkondlikust seadusest nr 16/1983, mis on nii maakonna kui ka Buonotouristi seisukoha järgi õiguslik alus ettevõtjale vaatlusalusel ajavahemikul hüvitise maksmiseks (vt põhjendused 23 ja 40). Sellega seoses tuleb märkida, et piirkondlikus seaduses on ainult ette nähtud, et kontsessioonikorra alusel avalikke kohalikke veoteenuseid osutavad üksused ning avaliku või erasektori ettevõtjad võivad saada avalikult sektorilt toetust. Lisaks on piirkondliku seaduse artiklis 2 selgelt kirjas: „Ettevõtjad peavad kandma võimaliku kahjumi või puudujäägi, mida eespool [artiklis 2] määratletud piirkondlikud toetused ei kata”. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon hindas ka seda, kas avaliku teenindamise kohustus võis tuleneda piirkondlikust seadusest nr 16/1983, mis on nii maakonna kui ka Buonotouristi seisukoha järgi õiguslik alus ettevõtjale vaatlusalusel ajavahemikul hüvitise maksmiseks (vt põhjendused 23 ja 40). Sellega seoses tuleb märkida, et piirkondlikus seaduses on ainult ette nähtud, et kontsessioonikorra alusel avalikke kohalikke veoteenuseid osutavad üksused ning avaliku või erasektori ettevõtjad võivad saada avalikult sektorilt toetust. Lisaks on piirkondliku seaduse artiklis 2 selgelt kirjas: „Ettevõtjad peavad kandma võimaliku kahjumi või puudujäägi, mida eespool [artiklis 2] määratletud piirkondlikud toetused ei kata”.

| (78) | Komisjon leiab veel, et Buonotouristi esitatud maakondlikes aktides (vt põhjendus 40) nimetati mõningaid vaatlusalusel ajavahemikul Buonotouristi ja maakonna vahel kehtivaid lepingulisi kohustusi. Nendes aktides ei ole siiski selgelt kindlaks määratud kohustusi, mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustustena, kuigi neis on viiteid nende kohustuste võimalikule olemasolule. Lepinguliste kohustuste olemasolu välistab Buonotouristile ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse panemise. Kohtu määratud eksperdi kasutatud metoodika väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutamiseks nendele kohustustele igal juhul ei viita. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon leiab veel, et Buonotouristi esitatud maakondlikes aktides (vt põhjendus 40) nimetati mõningaid vaatlusalusel ajavahemikul Buonotouristi ja maakonna vahel kehtivaid lepingulisi kohustusi. Nendes aktides ei ole siiski selgelt kindlaks määratud kohustusi, mis võiksid kvalifitseeruda avaliku teenindamise kohustustena, kuigi neis on viiteid nende kohustuste võimalikule olemasolule. Lepinguliste kohustuste olemasolu välistab Buonotouristile ühepoolselt avaliku teenindamise kohustuse panemise. Kohtu määratud eksperdi kasutatud metoodika väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutamiseks nendele kohustustele igal juhul ei viita.

| (79) | Seoses võimaliku tariifikohustusega puuduvad komisjonil tõendid, et sellised kohustused tõepoolest ühepoolselt Buonotouristile pandi, kuigi kohtu määratud ekspert arvutas lisahüvitise määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 alusel. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 5 kohaselt piirduvad tariifikohustused „vedajale pandud mis tahes kohustus[[t]ega] kehtestada eelkõige teatavate reisijate ja kaupade kategooriate või teatavate marsruutide suhtes veohinnad, mis avaliku võimu kandja on kindlaks määranud või heaks kiitnud, kuid mis on vastuolus ettevõtja kaubandushuvidega ning mis tulenevad eriliste tariifisätete kehtestamisest või keeldumisest neid muuta”. Tariifikohustuste määratlust seevastu „ei kohaldata kohustuste suhtes, mis tulenevad kogu majanduses kohaldatava hinnapoliitika üldmeetmetest või veohindade ja -tingimustega üldiselt seotud meetmetest, mille eesmärk on transpordituru või selle osa korraldamine”. Komisjon tunnistab, et 1972.–1973. aasta kontsessioonilepingu näidise punktis 27 on kehtestatud sellega hõlmatud käitajatele kohaldatavad tariifid, kuid tuletab meelde, et ta ei ole saanud vaatlusaluse ajavahemiku kohta Buonotouristi puudutavat sarnast kontsessiooni ega ülesande andmise akti, millega võiks tuvastada viimatinimetatule kõnealuste kohustuste panemise. Igal juhul märgib komisjon, et piirkondliku seaduse nr 16/1983 artikli 2 kohaselt arvutati avalikke veoteenuseid osutavate ettevõtjate iga-aastane hüvitis eelnevalt miinimumtariifide kohaldamisest tuleneva tulu ja niinimetatud standardkulu vahena (vt põhjendus 23). Komisjon teeb seetõttu järelduse, et maakonnaseaduses olid sätestatud miinimumtariifid, mis välistab ka üldise tariifikohustuse olemasolu. |
| --- | --- |

(79)

Seoses võimaliku tariifikohustusega puuduvad komisjonil tõendid, et sellised kohustused tõepoolest ühepoolselt Buonotouristile pandi, kuigi kohtu määratud ekspert arvutas lisahüvitise määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 11 alusel. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 lõike 5 kohaselt piirduvad tariifikohustused „vedajale pandud mis tahes kohustus[[t]ega] kehtestada eelkõige teatavate reisijate ja kaupade kategooriate või teatavate marsruutide suhtes veohinnad, mis avaliku võimu kandja on kindlaks määranud või heaks kiitnud, kuid mis on vastuolus ettevõtja kaubandushuvidega ning mis tulenevad eriliste tariifisätete kehtestamisest või keeldumisest neid muuta”. Tariifikohustuste määratlust seevastu „ei kohaldata kohustuste suhtes, mis tulenevad kogu majanduses kohaldatava hinnapoliitika üldmeetmetest või veohindade ja -tingimustega üldiselt seotud meetmetest, mille eesmärk on transpordituru või selle osa korraldamine”. Komisjon tunnistab, et 1972.–1973. aasta kontsessioonilepingu näidise punktis 27 on kehtestatud sellega hõlmatud käitajatele kohaldatavad tariifid, kuid tuletab meelde, et ta ei ole saanud vaatlusaluse ajavahemiku kohta Buonotouristi puudutavat sarnast kontsessiooni ega ülesande andmise akti, millega võiks tuvastada viimatinimetatule kõnealuste kohustuste panemise. Igal juhul märgib komisjon, et piirkondliku seaduse nr 16/1983 artikli 2 kohaselt arvutati avalikke veoteenuseid osutavate ettevõtjate iga-aastane hüvitis eelnevalt miinimumtariifide kohaldamisest tuleneva tulu ja niinimetatud standardkulu vahena (vt põhjendus 23). Komisjon teeb seetõttu järelduse, et maakonnaseaduses olid sätestatud miinimumtariifid, mis välistab ka üldise tariifikohustuse olemasolu.

| (80) | Igatahes ei tundu, et avaliku teenindamise kohustus, mille täitmist Buonotouristilt võidi nõuda, pandi talle ühepoolselt. Komisjon märgib sellega seoses, et Buonotourist algatas kontsessioonide pikendamise taotlemise vaatlusaluse ajavahemiku kõigil seitsmel aastal. |
| --- | --- |

(80)

Igatahes ei tundu, et avaliku teenindamise kohustus, mille täitmist Buonotouristilt võidi nõuda, pandi talle ühepoolselt. Komisjon märgib sellega seoses, et Buonotourist algatas kontsessioonide pikendamise taotlemise vaatlusaluse ajavahemiku kõigil seitsmel aastal.

| (81) | Ükski tõend ei toeta Buonotouristi väidet, et käitajatel oli kohustus teenindada liine avaliku teenindamise kohustuse raames, ehkki maakond vähendas standardkulude summat korduvalt, ja et kui nad oleksid oma tegevuse tõepoolest lõpetanud, oleks neil tulnud silmitsi seista kohtuasjaga avaliku teenuse katkestamise tõttu, nii et seda väidet ei saa käesolevas juhtumis kasutada ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

(81)

Ükski tõend ei toeta Buonotouristi väidet, et käitajatel oli kohustus teenindada liine avaliku teenindamise kohustuse raames, ehkki maakond vähendas standardkulude summat korduvalt, ja et kui nad oleksid oma tegevuse tõepoolest lõpetanud, oleks neil tulnud silmitsi seista kohtuasjaga avaliku teenuse katkestamise tõttu, nii et seda väidet ei saa käesolevas juhtumis kasutada ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse tõendamiseks.

ii)   Hüvitise kokkusobivus ühise hüvitamiskorraga

| (82) | Isegi kui oleks tõendatud Buonotouristile ühepoolse avaliku teenindamise kohustuse panemine, mis nii ei ole, peaks kõnealuste teenuste eest makstav hüvitis olema ikkagi kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 üldise hüvitamiskorraga (IV jagu), et vabastada see eelnevast teatamisest vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2. Komisjon ei leia, et see tingimus oleks täidetud. |
| --- | --- |

(82)

Isegi kui oleks tõendatud Buonotouristile ühepoolse avaliku teenindamise kohustuse panemine, mis nii ei ole, peaks kõnealuste teenuste eest makstav hüvitis olema ikkagi kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1191/69 üldise hüvitamiskorraga (IV jagu), et vabastada see eelnevast teatamisest vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2. Komisjon ei leia, et see tingimus oleks täidetud.

| (83) | Esiteks märgib komisjon, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohase ühise hüvitamiskorraga on kehtestatud hüvitise summa arvutamise meetod, mida tuleb avaliku teenindamise kohustusest tuleneva majanduslikku koormuse arvutamisel kasutada. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõike 5 punkti a alusel nähti alates 1. juulist 1992 ette, et veoettevõtjad, kes on lisaks avaliku teenindamise kohustuse täitmise raames osutatavatele teenustele seotud ka muu tegevusega, peavad osutama avalikke teenuseid eraldi üksusena, kusjuures: i) iga kõnealuse tegevuse kohta peab olema eraldi raamatupidamisarvestus ning iga tegevusega seotud varaosa tuleb kasutada kehtivate raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja ii) kulutused tasakaalustatakse põhitegevustuludega ning maksetega ametivõimudelt, ilma et neid oleks võimalik ettevõtte teisest tegevussektorist või teise tegevussektorisse üle kanda. |
| --- | --- |

(83)

Esiteks märgib komisjon, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohase ühise hüvitamiskorraga on kehtestatud hüvitise summa arvutamise meetod, mida tuleb avaliku teenindamise kohustusest tuleneva majanduslikku koormuse arvutamisel kasutada. Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 lõike 5 punkti a alusel nähti alates 1. juulist 1992 ette, et veoettevõtjad, kes on lisaks avaliku teenindamise kohustuse täitmise raames osutatavatele teenustele seotud ka muu tegevusega, peavad osutama avalikke teenuseid eraldi üksusena, kusjuures: i) iga kõnealuse tegevuse kohta peab olema eraldi raamatupidamisarvestus ning iga tegevusega seotud varaosa tuleb kasutada kehtivate raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja ii) kulutused tasakaalustatakse põhitegevustuludega ning maksetega ametivõimudelt, ilma et neid oleks võimalik ettevõtte teisest tegevussektorist või teise tegevussektorisse üle kanda.

| (84) | Samuti märgib komisjon, et Euroopa Kohtu Antropi otsuse kohaselt ei ole kõnealuse korraga kehtestatud nõuded täidetud, kui asjaomase raamatupidamise usaldusväärsete andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks teha, millised on ettevõtja need tegevuskulud, mis on tekkinud kontsessiooni esemeks olevas piirkonnas, ja milline on sellele vastav tulu, ning seega ei ole võimalik välja arvutada selle ettevõtja avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud täiendavaid kulusid (18). |
| --- | --- |

(84)

Samuti märgib komisjon, et Euroopa Kohtu Antropi otsuse kohaselt ei ole kõnealuse korraga kehtestatud nõuded täidetud, kui asjaomase raamatupidamise usaldusväärsete andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks teha, millised on ettevõtja need tegevuskulud, mis on tekkinud kontsessiooni esemeks olevas piirkonnas, ja milline on sellele vastav tulu, ning seega ei ole võimalik välja arvutada selle ettevõtja avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud täiendavaid kulusid (18).

| (85) | Komisjoni märgib, et Buonotouristile eraldatud hüvitis ei vasta osutatud tingimustele. Buonotourist kinnitas, et lisaks liini teenindamisele avaliku teenindamise kohustuse raames tegeles ta ka renditeenuste pakkumisega. Samuti kinnitab maakond, et Buonotourist pakkus ka muid transporditeenuseid, teenindades maakondadevahelisi ja rahvusvahelisi bussiliine (vt põhjendused 50–52). Ometigi ei osutanud ei Itaalia ametiasutused ega Buonotourist asjaolule, et selliste tegevuste kohta peeti eraldi raamatupidamisarvestust. Seda kinnitab üheselt ka Buonotourist, kui märgib, et summad, mida ta maakonnale igal aastal saadetud E-vormides esitas, sisaldasid ka hüvitamisele mittekuuluvatest liinivedudest saadud summasid (vt põhjendus 45). |
| --- | --- |

(85)

Komisjoni märgib, et Buonotouristile eraldatud hüvitis ei vasta osutatud tingimustele. Buonotourist kinnitas, et lisaks liini teenindamisele avaliku teenindamise kohustuse raames tegeles ta ka renditeenuste pakkumisega. Samuti kinnitab maakond, et Buonotourist pakkus ka muid transporditeenuseid, teenindades maakondadevahelisi ja rahvusvahelisi bussiliine (vt põhjendused 50–52). Ometigi ei osutanud ei Itaalia ametiasutused ega Buonotourist asjaolule, et selliste tegevuste kohta peeti eraldi raamatupidamisarvestust. Seda kinnitab üheselt ka Buonotourist, kui märgib, et summad, mida ta maakonnale igal aastal saadetud E-vormides esitas, sisaldasid ka hüvitamisele mittekuuluvatest liinivedudest saadud summasid (vt põhjendus 45).

| (86) | Komisjon on seisukohal, et Buonotouristi esitatud väide, mille kohaselt vaatlusaluse ajavahemiku kõikide raamatupidamis- ja haldusdokumentide säilitamise nõue on nüüdseks lõppenud, ei ole lisahüvitise suuruse tagantjärele tõendamisel induktiivse meetodi abil oluline. Igal juhul ei saa kõnealune riiklikust õigusest tulenev nõue, kui see peaks eksisteerima, kahjustada Euroopa Kohtu lahenditest või määrusest (EMÜ) nr 1191/69 tulenevat kohustust, mille täitmine peab olema tõendatud, enne kui veoettevõtjale avaliku teenindamise hüvitist makstakse. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon on seisukohal, et Buonotouristi esitatud väide, mille kohaselt vaatlusaluse ajavahemiku kõikide raamatupidamis- ja haldusdokumentide säilitamise nõue on nüüdseks lõppenud, ei ole lisahüvitise suuruse tagantjärele tõendamisel induktiivse meetodi abil oluline. Igal juhul ei saa kõnealune riiklikust õigusest tulenev nõue, kui see peaks eksisteerima, kahjustada Euroopa Kohtu lahenditest või määrusest (EMÜ) nr 1191/69 tulenevat kohustust, mille täitmine peab olema tõendatud, enne kui veoettevõtjale avaliku teenindamise hüvitist makstakse.

| (87) | Teiseks leiab komisjon, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 13 kohaselt peab valitsusasutus hüvitise suuruse ette kindlaks määrama. Lisahüvitise arvutamine Consiglio di Stato ette nähtud järelhinnangu alusel on selle sättega vastuolus, nagu on juba selgitatud põhjendustes 62–63. |
| --- | --- |

(87)

Teiseks leiab komisjon, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 13 kohaselt peab valitsusasutus hüvitise suuruse ette kindlaks määrama. Lisahüvitise arvutamine Consiglio di Stato ette nähtud järelhinnangu alusel on selle sättega vastuolus, nagu on juba selgitatud põhjendustes 62–63.

| (88) | Nende tähelepanekute valguses järeldab komisjon, et lisahüvitis, mida tuli Consiglio di Stato hinnangul Buonotouristile maksta, ei olnud vabastatud eelneva teatamise kohustusest vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikele 2. |
| --- | --- |

(88)

Nende tähelepanekute valguses järeldab komisjon, et lisahüvitis, mida tuli Consiglio di Stato hinnangul Buonotouristile maksta, ei olnud vabastatud eelneva teatamise kohustusest vastavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikele 2.

6.3.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (89) | Kuna ei ole tõendatud, et vaatlusalune meede oli eelneva teatamise kohustusest määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt vabastatud, tuleb uurida nende maksete kokkusobivust siseturuga, kuna need võivad kujutada endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on selgitatud eespool punktis 6.1. |
| --- | --- |

(89)

Kuna ei ole tõendatud, et vaatlusalune meede oli eelneva teatamise kohustusest määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõike 2 kohaselt vabastatud, tuleb uurida nende maksete kokkusobivust siseturuga, kuna need võivad kujutada endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on selgitatud eespool punktis 6.1.

| (90) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 93 sisaldab eeskirju riigiabi kokkusobivuse kohta transpordi koordineerimise valdkonnas ja avaliku teenindamise kohustuse kohta transpordivaldkonnas ja kujutab endast artikli 107 lõike 3 ja artikli 106 lõike 2 suhtes erisätet, kuna sisaldab riigiabi kokkusobivust käsitlevaid erieeskirju. Euroopa Kohus on otsustanud, et kõnealuses artiklis „tunnistatakse, et transpordi jaoks antav abi on siseturuga kokkusobiv ainult selgelt kindlaks määratud juhtudel, mis ei kahjusta [liidu] üldisi huve” (19). |
| --- | --- |

(90)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 93 sisaldab eeskirju riigiabi kokkusobivuse kohta transpordi koordineerimise valdkonnas ja avaliku teenindamise kohustuse kohta transpordivaldkonnas ja kujutab endast artikli 107 lõike 3 ja artikli 106 lõike 2 suhtes erisätet, kuna sisaldab riigiabi kokkusobivust käsitlevaid erieeskirju. Euroopa Kohus on otsustanud, et kõnealuses artiklis „tunnistatakse, et transpordi jaoks antav abi on siseturuga kokkusobiv ainult selgelt kindlaks määratud juhtudel, mis ei kahjusta [liidu] üldisi huve” (19).

| (91) | 3. detsembril 2009 jõustus määrus (EÜ) nr 1370/2007, millega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1191/69 ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1107/70 (20). Määrust (EÜ) nr 1370/2007 kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuse alusel raudteel ja maanteel avaliku reisijateveoteenuse osutamise hüvitamise suhtes. |
| --- | --- |

(91)

3. detsembril 2009 jõustus määrus (EÜ) nr 1370/2007, millega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1191/69 ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1107/70 (20). Määrust (EÜ) nr 1370/2007 kohaldatakse avaliku teenindamise kohustuse alusel raudteel ja maanteel avaliku reisijateveoteenuse osutamise hüvitamise suhtes.

| (92) | Komisjon on seisukohal, et teatatud meetme kokkusobivust tuleks hinnata vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007, sest see oli käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kehtiv õigusakt (21). Lisaks märgib komisjon, et Consiglio di Stato poolt Buonotouristile määratud lisahüvitis maksti välja 21. detsembril 2012. Mis tähendab, et kuupäeval, mil välja makstud abi mõju ilmnes, oli määrus (EÜ) nr 1370/2007 kehtinud juba üle kolme aasta (22). |
| --- | --- |

(92)

Komisjon on seisukohal, et teatatud meetme kokkusobivust tuleks hinnata vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007, sest see oli käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kehtiv õigusakt (21). Lisaks märgib komisjon, et Consiglio di Stato poolt Buonotouristile määratud lisahüvitis maksti välja 21. detsembril 2012. Mis tähendab, et kuupäeval, mil välja makstud abi mõju ilmnes, oli määrus (EÜ) nr 1370/2007 kehtinud juba üle kolme aasta (22).

| (93) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud: „[sise]turuga on kokkusobivad üksnes need avaliku teenindamise hüvitised, mida käesoleva määruse kohaselt makstakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks või üldeeskirjadega kehtestatud tariifikohustuste täitmiseks. Need hüvitised on vabastatud asutamislepingu artikli 108 lõikega 3 sätestatud eelneva teatamise kohustusest.” |
| --- | --- |

(93)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud: „[sise]turuga on kokkusobivad üksnes need avaliku teenindamise hüvitised, mida käesoleva määruse kohaselt makstakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks või üldeeskirjadega kehtestatud tariifikohustuste täitmiseks. Need hüvitised on vabastatud asutamislepingu artikli 108 lõikega 3 sätestatud eelneva teatamise kohustusest.”

| (94) | Allpool esitatud põhjustel leiab komisjon, et teatatud hüvitis ei vasta määruse (EÜ) nr 1370/2007 nõuetele ning seega ei saa seda vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 1 siseturuga kokkusobivaks tunnistada. |
| --- | --- |

(94)

Allpool esitatud põhjustel leiab komisjon, et teatatud hüvitis ei vasta määruse (EÜ) nr 1370/2007 nõuetele ning seega ei saa seda vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 1 siseturuga kokkusobivaks tunnistada.

| (95) | Esiteks on määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 3 sätestatud, et kui pädev asutus otsustab valitud teenusepakkujale anda avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ainuõiguse ja/või määrata mis tahes hüvitise, peab ta seda tegema avaliku teenindamise lepingu raames, välja arvatud juhul, kui avaliku teenindamise kohustuse eesmärk on maksimumtariifide kehtestamine ja seda rakendatakse meetme abil, mida kohaldatakse diskrimineerimata kõikidele samalaadsetele reisijateveoteenustele konkreetses territoriaalses piirkonnas (üldeeskirjad). |
| --- | --- |

(95)

Esiteks on määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 3 sätestatud, et kui pädev asutus otsustab valitud teenusepakkujale anda avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ainuõiguse ja/või määrata mis tahes hüvitise, peab ta seda tegema avaliku teenindamise lepingu raames, välja arvatud juhul, kui avaliku teenindamise kohustuse eesmärk on maksimumtariifide kehtestamine ja seda rakendatakse meetme abil, mida kohaldatakse diskrimineerimata kõikidele samalaadsetele reisijateveoteenustele konkreetses territoriaalses piirkonnas (üldeeskirjad).

| (96) | Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et puuduvad tõendid Buonotouristi ja maakonna vahelise lepingulise skeemi olemasolu kohta või üldeeskirjade jõustamise kohta, millega kehtestatakse maksimumtariifid kõikidele reisijatele või teatavatele reisijatekategooriatele. Komisjon on saanud ainult ühe kontsessioonilepingu näidise aastate 1972–1973 kohta, millest ei ole võimalik ammutada usaldusväärset teavet Buonotouristi ja maakonna suhte kohta vaatlusalusel ajavahemikul (1996–2002). Veel märgib komisjon, et kooskõlas maakonnaseaduse nr 16/1983 artikliga 2 – mis on nii maakonna kui ka Buonotouristi poolt vaatlusaluse ajavahemikuga seoses kindlaks tehtud õiguslik alus (vt põhjendused 21 ja 39) – tulenesid avaliku veoteenuse osutajate tulud maakonna kehtestatud miinimumtariifide kohaldamisest. Maksimumtariifidele ei ole mingeid viiteid. |
| --- | --- |

(96)

Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et puuduvad tõendid Buonotouristi ja maakonna vahelise lepingulise skeemi olemasolu kohta või üldeeskirjade jõustamise kohta, millega kehtestatakse maksimumtariifid kõikidele reisijatele või teatavatele reisijatekategooriatele. Komisjon on saanud ainult ühe kontsessioonilepingu näidise aastate 1972–1973 kohta, millest ei ole võimalik ammutada usaldusväärset teavet Buonotouristi ja maakonna suhte kohta vaatlusalusel ajavahemikul (1996–2002). Veel märgib komisjon, et kooskõlas maakonnaseaduse nr 16/1983 artikliga 2 – mis on nii maakonna kui ka Buonotouristi poolt vaatlusaluse ajavahemikuga seoses kindlaks tehtud õiguslik alus (vt põhjendused 21 ja 39) – tulenesid avaliku veoteenuse osutajate tulud maakonna kehtestatud miinimumtariifide kohaldamisest. Maksimumtariifidele ei ole mingeid viiteid.

| (97) | Komisjon teeb seetõttu järelduse, et määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 3 nõudeid ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon teeb seetõttu järelduse, et määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 3 nõudeid ei ole täidetud.

| (98) | Teiseks märgib komisjon, et olenemata sellest, kas Buonotourist sõlmis avaliku teenindamise lepingu või laienesid talle tariifikohustused üldeeskirjade alusel, ei ole ilmselt järgitud kõiki määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 sätteid, milles kehtestatakse avaliku teenindamise lepingute ja üldeeskirjade kohustuslik sisu. Näiteks artikli 4 lõike 1 punktis b nõutakse, et parameetrid, mille põhjal hüvitis arvutatakse, kehtestataks eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil selliselt, et välditakse liigset hüvitamist, ning artikli 4 lõike 1 punktis c ja artikli 4 lõikes 2 kehtestatakse kulude ja tulude jaotuskord. Nagu on selgitatud punktis 6.1 seoses komisjoni hinnanguga Euroopa Kohtu Altmarki otsuses kehtestatud teise tingimuse kohta, ei olnud parameetrid, mille alusel teine ekspert väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutas, eelnevalt kindlaks määratud ja seetõttu ei ole määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 nõuded täidetud. |
| --- | --- |

(98)

Teiseks märgib komisjon, et olenemata sellest, kas Buonotourist sõlmis avaliku teenindamise lepingu või laienesid talle tariifikohustused üldeeskirjade alusel, ei ole ilmselt järgitud kõiki määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 sätteid, milles kehtestatakse avaliku teenindamise lepingute ja üldeeskirjade kohustuslik sisu. Näiteks artikli 4 lõike 1 punktis b nõutakse, et parameetrid, mille põhjal hüvitis arvutatakse, kehtestataks eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil selliselt, et välditakse liigset hüvitamist, ning artikli 4 lõike 1 punktis c ja artikli 4 lõikes 2 kehtestatakse kulude ja tulude jaotuskord. Nagu on selgitatud punktis 6.1 seoses komisjoni hinnanguga Euroopa Kohtu Altmarki otsuses kehtestatud teise tingimuse kohta, ei olnud parameetrid, mille alusel teine ekspert väidetavalt saamata jäänud hüvitissumma arvutas, eelnevalt kindlaks määratud ja seetõttu ei ole määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 nõuded täidetud.

| (99) | Kolmandaks sätestatakse artikli 6 lõikes 1, et avaliku teenindamise otselepingute puhul peab hüvitis olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 ja ka selle lisa sätetega, tagamaks et hüvitis ei oleks suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa kohaselt ei või hüvitis ületada summat, mis vastab järgmistest teguritest koosnevale finantsmõjule: kulud, mis on tehtud seoses avaliku teenindamise kohustusega, miinus piletitulu miinus mis tahes positiivne finantsmõju, mis on saadud avaliku teenindamise kohustusega seonduvas võrgus, pluss mõistlik kasum. Samuti nõutakse lisas, et kulude ja tulude arvestust peab pidama vastavalt kehtivatele raamatupidamis- ja maksustamispõhimõtetele. Läbipaistvuse eesmärgil tuleks raamatupidamisarvestusi pidada eraldi (määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punkt 5). |
| --- | --- |

(99)

Kolmandaks sätestatakse artikli 6 lõikes 1, et avaliku teenindamise otselepingute puhul peab hüvitis olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 ja ka selle lisa sätetega, tagamaks et hüvitis ei oleks suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa kohaselt ei või hüvitis ületada summat, mis vastab järgmistest teguritest koosnevale finantsmõjule: kulud, mis on tehtud seoses avaliku teenindamise kohustusega, miinus piletitulu miinus mis tahes positiivne finantsmõju, mis on saadud avaliku teenindamise kohustusega seonduvas võrgus, pluss mõistlik kasum. Samuti nõutakse lisas, et kulude ja tulude arvestust peab pidama vastavalt kehtivatele raamatupidamis- ja maksustamispõhimõtetele. Läbipaistvuse eesmärgil tuleks raamatupidamisarvestusi pidada eraldi (määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punkt 5).

| (100) | Nagu on märgitud põhjenduses 85, ei esitanud Buonotourist tõendeid raamatupidamisarvestuste nõuetekohase eristamise kohta. Seega on võimatu tõestada, et mis tahes hüvitis, mis lõpuks määratakse, ei ületa summat, mis vastab avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevalt avaliku teenuse osutaja kulude ja tulude suhtes avalduvale kogu positiivse või negatiivse finantsmõjuga võrdsele finantsmõjule (lisa punkt 2). |
| --- | --- |

(100)

Nagu on märgitud põhjenduses 85, ei esitanud Buonotourist tõendeid raamatupidamisarvestuste nõuetekohase eristamise kohta. Seega on võimatu tõestada, et mis tahes hüvitis, mis lõpuks määratakse, ei ületa summat, mis vastab avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevalt avaliku teenuse osutaja kulude ja tulude suhtes avalduvale kogu positiivse või negatiivse finantsmõjuga võrdsele finantsmõjule (lisa punkt 2).

| (101) | Kuna eelnevalt kindlaks määratud hüvitamisparameetrid puuduvad, tuleb jaotada kulud paratamatult tagantjärele meelevaldsete eelduste põhjal, nagu tehtigi induktiivse meetodi kasutamisel. |
| --- | --- |

(101)

Kuna eelnevalt kindlaks määratud hüvitamisparameetrid puuduvad, tuleb jaotada kulud paratamatult tagantjärele meelevaldsete eelduste põhjal, nagu tehtigi induktiivse meetodi kasutamisel.

| (102) | Seetõttu leiab komisjon, et Consiglio di Stato määratud lisahüvitist ei makstud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ja seega on see siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(102)

Seetõttu leiab komisjon, et Consiglio di Stato määratud lisahüvitist ei makstud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ja seega on see siseturuga kokkusobimatu.

6.4.   CONSIGLIO DI STATO MÄÄRATUD HÜVITIS EI KUJUTA ENDAST KAHJU

| (103) | Komisjon kutsus algatamisotsuses kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi selle kohta, kas Consiglio di Stato otsus puudutab kahjutasu maksmist seaduse väidetava rikkumise tõttu või vastupidi, hõlmab avaliku teenindamise hüvitise maksmist kohaldatavate nõukogu määruste alusel. Ei Itaalia ametiasutused ega Buonotourist ei käsitlenud oma märkustes seda küsimust. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon kutsus algatamisotsuses kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi selle kohta, kas Consiglio di Stato otsus puudutab kahjutasu maksmist seaduse väidetava rikkumise tõttu või vastupidi, hõlmab avaliku teenindamise hüvitise maksmist kohaldatavate nõukogu määruste alusel. Ei Itaalia ametiasutused ega Buonotourist ei käsitlenud oma märkustes seda küsimust.

| (104) | Komisjon märgib sellega seoses, et teatavatel tingimustel ei anna riiklike ametiasutuste (23) süüliste tegude või muu käitumise tõttu makstav kahjuhüvitis eelist ning seetõttu ei käsitleta seda riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (24). Tekitatud kahju eest makstava hüvitise eesmärk erineb riigiabi omast, sest sellega püütakse viia kannatanu tagasi olukorda, mis eelnes kahjustavale teole, nagu viimast poleks toimunudki (restitutio in integrum). Sellega seoses märgib komisjon veel, et kahjuhüvitis peab selleks, et jääda väljapoole riigiabi eeskirjade kohaldamisala, põhinema hüvitiste maksmise üldeeskirjal (25). Lõpuks tuletab komisjon meelde, et Lucchini kohtuotsuses takistatakse Euroopa Kohtu sõnul riiklikul kohtul riikliku õiguse kohaldamist, kui kõnealuse õiguse kohaldamine „ei võimaldaks ... kohaldada ühenduse õigust, kuna muudaks võimatuks ühenduse õigust rikkudes antud riigiabi tagasinõudmise” (26). Selle seisukohavõtu aluseks olev põhimõte on see, et riiklikku õigusakti ei ole võimalik kohaldada, kui selline kohaldamine nurjaks liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise (27). |
| --- | --- |

(104)

Komisjon märgib sellega seoses, et teatavatel tingimustel ei anna riiklike ametiasutuste (23) süüliste tegude või muu käitumise tõttu makstav kahjuhüvitis eelist ning seetõttu ei käsitleta seda riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (24). Tekitatud kahju eest makstava hüvitise eesmärk erineb riigiabi omast, sest sellega püütakse viia kannatanu tagasi olukorda, mis eelnes kahjustavale teole, nagu viimast poleks toimunudki (restitutio in integrum). Sellega seoses märgib komisjon veel, et kahjuhüvitis peab selleks, et jääda väljapoole riigiabi eeskirjade kohaldamisala, põhinema hüvitiste maksmise üldeeskirjal (25). Lõpuks tuletab komisjon meelde, et Lucchini kohtuotsuses takistatakse Euroopa Kohtu sõnul riiklikul kohtul riikliku õiguse kohaldamist, kui kõnealuse õiguse kohaldamine „ei võimaldaks ... kohaldada ühenduse õigust, kuna muudaks võimatuks ühenduse õigust rikkudes antud riigiabi tagasinõudmise” (26). Selle seisukohavõtu aluseks olev põhimõte on see, et riiklikku õigusakti ei ole võimalik kohaldada, kui selline kohaldamine nurjaks liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise (27).

| (105) | Consiglio di Stato poolt Buonotouristile määratud lisahüvitise puhul leiab komisjon, et kuigi Consiglio di Stato otsuse resolutiivosas ei viidata määrusele (EMÜ) nr 1191/69, osutatakse otsuses siiski Buonotouristi õigusele saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 kohaselt hüvitisena summad, mille suuruse peab valitsusasutus kindlaks määrama usaldusväärsete andmete alusel. See lubaks oletada, et Buonotouristi õigus lisahüvitisele ei tulene kahjuhüvitiste maksmise üldeeskirjast riigi ametiasutuste süülise teo või muu käitumise tulemusena, nagu arvab Consiglio di Stato, vaid väidetavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohastest õigustest. |
| --- | --- |

(105)

Consiglio di Stato poolt Buonotouristile määratud lisahüvitise puhul leiab komisjon, et kuigi Consiglio di Stato otsuse resolutiivosas ei viidata määrusele (EMÜ) nr 1191/69, osutatakse otsuses siiski Buonotouristi õigusele saada määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklite 6, 10 ja 11 kohaselt hüvitisena summad, mille suuruse peab valitsusasutus kindlaks määrama usaldusväärsete andmete alusel. See lubaks oletada, et Buonotouristi õigus lisahüvitisele ei tulene kahjuhüvitiste maksmise üldeeskirjast riigi ametiasutuste süülise teo või muu käitumise tulemusena, nagu arvab Consiglio di Stato, vaid väidetavalt määruse (EMÜ) nr 1191/69 kohastest õigustest.

| (106) | Igal juhul leiab komisjon, et määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud ühise hüvitamiskorra alusel arvutatud kahjuhüvitise maksmine Buonotouristile Itaalia ametiasutuste poolt väidetavalt ebaseaduslikult ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse eest oleks vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Põhjus seisneb selles, et niisugune kahjutasu annaks Buonotouristi jaoks täpselt samasuguse tulemuse nagu avaliku teenindamise hüvitise määramine vaatlusaluse ajavahemiku eest, hoolimata sellest, et kõnealuste teenuste aluseks olevad kontsessioonitingimused ei olnud eelnevast teatamisest vabastatud ega vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007 sisuliste nõuetega, nagu on eespool näidatud. Sellise kahjutasu määramise võimalus võimaldaks seega kõrvale hoida riigiabi eeskirjadest ja liidu seadusandja kehtestatud tingimustest, mille alusel pädevad ametiasutused hüvitavad avaliku teenindamise kohustuse kehtestamisel või avaliku teenindamise lepingu sõlmimisel vastutasuks avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest teenuseosutajate kantud kulud. Kahjuhüvitise tasumine plaanitava riigiabi suurusega võrdses summas tähendaks kaudset ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi andmist (28). Seda joont järgides on Üldkohus leidnud, et eritingimused, mis kaitsevad riigiabi tagasimaksmisega seotud vastutuse eest, kujutavad endast riigiabi (29). |
| --- | --- |

(106)

Igal juhul leiab komisjon, et määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud ühise hüvitamiskorra alusel arvutatud kahjuhüvitise maksmine Buonotouristile Itaalia ametiasutuste poolt väidetavalt ebaseaduslikult ühepoolselt pandud avaliku teenindamise kohustuse eest oleks vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Põhjus seisneb selles, et niisugune kahjutasu annaks Buonotouristi jaoks täpselt samasuguse tulemuse nagu avaliku teenindamise hüvitise määramine vaatlusaluse ajavahemiku eest, hoolimata sellest, et kõnealuste teenuste aluseks olevad kontsessioonitingimused ei olnud eelnevast teatamisest vabastatud ega vastavuses määruse (EMÜ) nr 1191/69 või määruse (EÜ) nr 1370/2007 sisuliste nõuetega, nagu on eespool näidatud. Sellise kahjutasu määramise võimalus võimaldaks seega kõrvale hoida riigiabi eeskirjadest ja liidu seadusandja kehtestatud tingimustest, mille alusel pädevad ametiasutused hüvitavad avaliku teenindamise kohustuse kehtestamisel või avaliku teenindamise lepingu sõlmimisel vastutasuks avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest teenuseosutajate kantud kulud. Kahjuhüvitise tasumine plaanitava riigiabi suurusega võrdses summas tähendaks kaudset ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi andmist (28). Seda joont järgides on Üldkohus leidnud, et eritingimused, mis kaitsevad riigiabi tagasimaksmisega seotud vastutuse eest, kujutavad endast riigiabi (29).

| (107) | 1972. aasta kontsessioonilepingu näidises, mille alusel Buonotourist väidetavalt kõnealuseid veoteenuseid osutas, ei olnud igal juhul rahalise hüvitise maksmist ette nähtud. Buonotourist nõustus osutama teenuseid kontsessioonides sätestatud tingimustel oma vastutusel. Seda järeldust kinnitab ka maakonnaseaduse nr 16/1983 artikkel 2, milles oli ette nähtud, et avalike toetustega katmata kahjumi või puudujäägi peavad kandma teenuseosutajad. |
| --- | --- |

(107)

1972. aasta kontsessioonilepingu näidises, mille alusel Buonotourist väidetavalt kõnealuseid veoteenuseid osutas, ei olnud igal juhul rahalise hüvitise maksmist ette nähtud. Buonotourist nõustus osutama teenuseid kontsessioonides sätestatud tingimustel oma vastutusel. Seda järeldust kinnitab ka maakonnaseaduse nr 16/1983 artikkel 2, milles oli ette nähtud, et avalike toetustega katmata kahjumi või puudujäägi peavad kandma teenuseosutajad.

| (108) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et Consiglio di Stato otsus ei kujuta endast kahjuhüvitise maksmist Buonotouristile riigi ametiasutuste süülise teo või muu käitumise tõttu tekkinud kahju eest, vaid ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi maksmist, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt keelatud. |
| --- | --- |

(108)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et Consiglio di Stato otsus ei kujuta endast kahjuhüvitise maksmist Buonotouristile riigi ametiasutuste süülise teo või muu käitumise tõttu tekkinud kahju eest, vaid ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi maksmist, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt keelatud.

| (109) | Komisjon teeb eeltoodut arvestades järelduse, et teatamata meede kujutab endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon teeb eeltoodut arvestades järelduse, et teatamata meede kujutab endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis on siseturuga kokkusobimatu.

7.   ABI TAGASTAMINE

| (110) | Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma (30). Samuti on kohus järjepidevalt otsustanud, et riigi kohustuse lõpetada sellise abi andmine või seda abi muuta, mida komisjon ei pea siseturuga kokkusobivaks, eesmärk on taastada eelnenud olukord (31). Selles kontekstis on Euroopa Kohus leidnud, et see eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on maksnud tagasi talle õigusvastase abina eraldatud summad ja loobunud seega eelisest, mis tal on konkurentide ees turul olnud, ning enne abi andmist kehtinud olukord on taastatud (32). |
| --- | --- |

(110)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma (30). Samuti on kohus järjepidevalt otsustanud, et riigi kohustuse lõpetada sellise abi andmine või seda abi muuta, mida komisjon ei pea siseturuga kokkusobivaks, eesmärk on taastada eelnenud olukord (31). Selles kontekstis on Euroopa Kohus leidnud, et see eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on maksnud tagasi talle õigusvastase abina eraldatud summad ja loobunud seega eelisest, mis tal on konkurentide ees turul olnud, ning enne abi andmist kehtinud olukord on taastatud (32).

| (111) | Eelnimetatud kohtupraktikat järgides on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (33) artiklis 14 sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”. |
| --- | --- |

(111)

Eelnimetatud kohtupraktikat järgides on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (33) artiklis 14 sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.

| (112) | Seetõttu peab Itaalia käesolevas otsuses kindlaks tehtud riigiabi sisse nõudma, kuivõrd see on Buonotouristile juba välja makstud. Itaalia peab lisama abisummale sissenõutava intressi, mida arvutatakse alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi anti CSTP käsutusse (st alates 21. detsembrist 2012), kuni selle tagasimaksmise kuupäevani (34), vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (35) V peatükile. |
| --- | --- |

(112)

Seetõttu peab Itaalia käesolevas otsuses kindlaks tehtud riigiabi sisse nõudma, kuivõrd see on Buonotouristile juba välja makstud. Itaalia peab lisama abisummale sissenõutava intressi, mida arvutatakse alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi anti CSTP käsutusse (st alates 21. detsembrist 2012), kuni selle tagasimaksmise kuupäevani (34), vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (35) V peatükile.

| (113) | Komisjon |
| --- | --- |

(113)

Komisjon

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi summas 1 1 11  572 eurot, mille Itaalia Vabariik andis Buonotouristile ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

1.   Itaalia Vabariik nõuab artiklis 1 nimetatud abi abisaajalt tagasi.

2.   Sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates 21. detsembrist 2012 kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ning komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008 (36), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Itaalia Vabariik tühistab kõik artiklis 1 nimetatud abi tasumata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Itaalia Vabariik tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Itaalia Vabariik edastab komisjonile kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavaks tegemist järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, milles kinnitatakse, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, milles kinnitatakse, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Itaalia Vabariik teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmetega seotud edusammudest, kuni artiklis 1 nimetatud abi on täielikult tagasi makstud. Komisjoni taotlusel esitab Itaalia Vabariik teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Komisjoni otsus, 20. veebruar 2014, riigiabi SA.35843 (2012/NN) kohta – Itaalia – Avaliku teenindamise kohustuse hüvitamine Buonotouristile (ELT C 156, 23.5.2014, lk 51).

1

(2)  Komisjon tuletab meelde, et nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks, EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1) artikli 15 kohaselt on komisjonil õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul alates päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames. Igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmise peale liikmesriigipoolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus katkestab nimetatud tähtaja kulgemise.

2

(3)  Nõukogu 26. juuni 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 1191/69 raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta (EÜT L 156, 28.6.1969, lk 1).

3

(4)  Määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud: „Vedajate ülesandeks on taotleda liikmesriikide pädevatelt asutustelt avaliku teenindamise kohustuse täielikku või osalist lõpetamist, kui kõnealune kohustus tekitab nendele majanduslikku halvemust”. Artikli 6 lõikes 3 on sätestatud: „Liikmesriikide pädevad asutused teevad otsused aasta jooksul alates toimimis- või veokohustuse taotluse laekumise kuupäevast ning kuue kuu jooksul tariifikohustuste laekumise kuupäevast. Õigus hüvitusele tekib pädevate asutuste otsuse tegemise kuupäeval [–-]”.

4

(5)  Kõnealune summa maksti siiski Buonotouristi poolt algselt taotletud 5 5 67  582,57 euro suuruse summa asemel.

5

(6)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (kohalike reisijateveoteenuste maakondlikud meetmed), kättesaadav aadressil http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205.

6

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (kohalike reisijateveoteenuste maakondlikud meetmed),

(7)  Erinevus ühest küljest ettenähtud tegeliku veoühikute arvu ja kõige soodsama olemasoleva hinnaga vahel, mida kasutajad peaksid maksma, kui kõnealust kohustust ei oleks, või kui selline hind puudub, siis hinnaga, mis ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides ning arvesse võttes nii kõnealuseid tegevuskulusid kui ka turuolukorda.

7

(8)  Tegeliku veoühikute arvu ja kõnealuseks ajavahemikuks kehtestatud hinna korrutis.

8

(9)  Nende kulude seis, mis ettevõtja oleks kandnud juhul, kui oleks kohaldanud kõige soodsamat hinda või hinda, mis ettevõtja oleks kehtestanud kaubanduslike põhimõtete kohaselt toimides.

9

(10)  Kohustusliku hinna kohaldamise tõttu kantud tegelike kulude seis.

10

(11)  Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, EU:C:2003:415.

11

Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

12

(13)  Modelli E (E-vormid) on ettevõtja raamatupidamisel põhinevad dokumendid, mis sisaldavad avaliku toetuse iga-aastaseks arvutamiseks vajalikku teavet.

13

Modelli E

(14)  Kohtuasi C-527/12: komisjon vs. Saksamaa (EU:C:2014:2193, punkt 56), ja seal viidatud kohtupraktika. Vt ka kohtuasi C-119/05: Lucchini (EU:C:2007:434, punkt 59), mida on kirjeldatud allpool põhjenduses 94.

14

vs

(15)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, (2003, EU:C:2003:415, punktid 87 ja 88).

15

(16)  Kohtuasi C-172/03: Heiser (EU:C:2005:130, punkt 55).

16

(17)  Kohtuasi T-157/01: Danske Busvognmænd (2004, EU:2004:76, punktid 77–79).

17

(18)  Kohtuasi C-504/07: Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) ja teised vs. Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) ja Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP) (EKL 2009, EU:C:2009:290).

18

vs

(19)  Kohtuasi 156/77: komisjon vs. Belgia (EU:C:1978:180, punkt 10).

19

vs.

(20)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1107/70, 4. juuni 1970, toetuste andmise kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordile (ELT L 130, 15.6.1970, lk 1).

20

(21)  Komisjon viitab sellega seoses selgitustele, mis on kirjas tema 24. veebruari 2010. aasta otsuse 2011/3/EL (Taani transpordiministeeriumi ja Danske Statsbaneri vahel veoteenuste osutamiseks sõlmitud avaliku teenindamise lepingute kohta (riigiabi C-41/08 (ex NN 35/08))) põhjendustes 307–313 (ELT L 7, 11.1.2011, lk 1). Selle otsuse tühistas Üldkohus kohtuasjas T-92/11: Jørgen Andersen vs. Euroopa Komisjon (EKL 2013, EU:T:2013:143), seni avaldamata, ja praegu menetleb otsuse kohta esitatud edasikaebust Euroopa Kohus kohtuasjas C-303/13 P. Edasikaebuse tulemus ei ole käesoleva juhtumi tulemuse seisukohast oluline, sest Üldkohus kinnitas vaidlustatud kohtuotsuses, et väljamakstud abi mõju ilmnemise kuupäevast sõltub, millist eeskirjade kogumit kohaldatakse. Käesoleval juhul maksti abi 21. detsembril 2012, seega tuleks kohaldada riigiabi kokkusobivuse hindamise eeskirju, põhimõtteid ja kriteeriume, mis kehtivad komisjoni otsuse tegemise kuupäeval (vt nimetatud otsuse punkt 39).

21

ex

vs

(22)  Kohtuasi C-334/07 P: komisjon vs. Freistaat Sachsen (EKL 2008, EU:C:2008:709, punktid 50–53); Kohtuasi T-3/09: Itaalia vs. komisjon (EKL 2011, EU:T:2011:27, punkt 60).

22

vs

vs.

(23)  Näiteks lepinguväline kahju või alusetu rikastumine.

23

(24)  Liidetud kohtuasjad 106–120/87: Asteris AE ja teised vs. Kreeka ja EMÜ (EU:C:1988:457).

24

vs

(25)  Vt komisjoni 16. juuni 2004. aasta otsus, mis käsitleb Madalmaade abi Akzo-Nobelile kloori transpordi vähendamiseks (abi nr N 304/2003), kokkuvõtlik teadaanne ELT C 81, 2.4.2005, lk 4; vt ka komisjoni 20. detsembri 2006. aasta otsus, mis käsitleb Hollandi abi autolammutusettevõtja Steenbergeni ümberpaigutamiseks (abi nr N 575/2005), kokkuvõtlik teadaanne ELT C 80, 13.4.2007, lk 1.

25

(26)  Kohtuasi C-119/05: Lucchini (EU:C:2007:434, punkt 59).

26

(27)  Ibid, punkt 61.

27

Ibid

(28)  28. aprilli 2005. aasta kohtujuristi ettepanek liidetud kohtuasjades C-346/03 ja C-529/03: Atzori (EU:C:2005:256, punkt 198).

28

(29)  Kohtuasi T-384/08: Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou vs. komisjon (EU:T:2011:650) ja kohtuasi T-565/08: Corsica Ferries vs. komisjon (EU:T:2012:415, punktid 23, 114 ja 120–131). Vt ka analoogia alusel kohtuasi C-111/10: komisjon vs. nõukogu (EU:C:2013:785, punkt 44).

29

vs

vs

vs

(30)  Otsus kohtuasjas C-70/72: komisjon vs. Saksamaa (EKL 1973, lk 813, punkt 13).

30

vs

(31)  Liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Hispaania vs. komisjon (EKL 1994, lk I-04103, punkt 75).

31

vs.

(32)  Kohtuasi C-75/97: Belgia vs. komisjon (EKL 1999, lk I-3671, punktid 64 ja 65).

32

vs

(33)  Nõukogu. määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

33

(34)  Vt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõige 2.

34

(35)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

35

(36)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2008, 30. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

36

---