# Úradný vestník L 179/8. j

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 179 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 588. júla 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 179

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 588. júla 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1071 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ktorú Nemecko poskytlo letisku Saarbrücken a leteckým dopravcom, ktorí ho využívajú [oznámené pod číslom C(2014) 5062] (Iba anglické znenie je autentické) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1072 z 1. októbra 2014 o opatreniach Nemecka v prospech spoločnosti Propapier PM2 GmbH – Štátna pomoc SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) [oznámené pod číslom C(2014) 6837] (Iba nemecké znenie je autentické) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1073 z 9. januára 2015 o štátnej pomoci SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) poskytnutej Cyprom v prospech spoločnosti Cyprus Airways (Public) Ltd [oznámené pod číslom C(2014) 9362] (Iba anglické znenie je autentické) (
  1
  ) | 83 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1074 z 19. januára 2015 o štátnej pomoci SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Taliansko Dodatočná náhrada za služby vo verejnom záujme pre CSTP (oznámené pod číslom C(2015)74) (Iba talianske znenie je autentické) (
  1
  ) | 112 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1075 z 19. januára 2015 o štátnej pomoci SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Taliansko ktorú poskytlo Taliansko — Dodatočná náhrada za služby vo verejnom záujme pre Buonotourist [oznámené pod číslom C(2015) 75] (Iba talianske znenie je autentické) (
  1
  ) | 128 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1071 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ktorú Nemecko poskytlo letisku Saarbrücken a leteckým dopravcom, ktorí ho využívajú [oznámené pod číslom C(2014) 5062] (Iba anglické znenie je autentické) (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 5062]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1072 z 1. októbra 2014 o opatreniach Nemecka v prospech spoločnosti Propapier PM2 GmbH – Štátna pomoc SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) [oznámené pod číslom C(2014) 6837] (Iba nemecké znenie je autentické) (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 6837]

1

54

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1073 z 9. januára 2015 o štátnej pomoci SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) poskytnutej Cyprom v prospech spoločnosti Cyprus Airways (Public) Ltd [oznámené pod číslom C(2014) 9362] (Iba anglické znenie je autentické) (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 9362]

1

83

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1074 z 19. januára 2015 o štátnej pomoci SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Taliansko Dodatočná náhrada za služby vo verejnom záujme pre CSTP (oznámené pod číslom C(2015)74) (Iba talianske znenie je autentické) (
  1
  )

(oznámené pod číslom C(2015)74)

1

112

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1075 z 19. januára 2015 o štátnej pomoci SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Taliansko ktorú poskytlo Taliansko — Dodatočná náhrada za služby vo verejnom záujme pre Buonotourist [oznámené pod číslom C(2015) 75] (Iba talianske znenie je autentické) (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 75]

1

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 8.7.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 179/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1071

z 1. októbra 2014

o štátnej pomoci SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), ktorú Nemecko poskytlo letisku Saarbrücken a leteckým dopravcom, ktorí ho využívajú

[oznámené pod číslom C(2014) 5062]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | V parlamentnej otázke z roku 2008 poslankyňa Európskeho parlamentu Hiltrud Breyer otvorila otázku verejného financovania spoločnosti Verkehrsholding Saarland (ďalej len „vh Saar“), letiska Saarbrücken a zliav poskytovaných leteckým dopravcom, ktorí využívajú toto letisko (3). Parlamentnú otázku zodpovedal komisár Tajani 5. septembra 2008. Otázka bola navyše zaregistrovaná ako sťažnosť CP 171/2008. |
| --- | --- |

(1)

V parlamentnej otázke z roku 2008 poslankyňa Európskeho parlamentu Hiltrud Breyer otvorila otázku verejného financovania spoločnosti Verkehrsholding Saarland (ďalej len „vh Saar“), letiska Saarbrücken a zliav poskytovaných leteckým dopravcom, ktorí využívajú toto letisko (3). Parlamentnú otázku zodpovedal komisár Tajani 5. septembra 2008. Otázka bola navyše zaregistrovaná ako sťažnosť CP 171/2008.

| (2) | Poslankyňa v parlamentnej otázke uviedla, že spoločnosť vh Saar dostala z rozpočtu spolkovej krajiny Sársko 11 miliónov EUR vo forme navýšenia kapitálu. Tieto finančné prostriedky sa údajne použili na pokrytie strát spoločnosti prevádzkujúcej letisko, ktorá patrí dcérskej spoločnosti vh Saar. Prevádzkovateľ letiska, jeho materská spoločnosť a spoločnosť vh Saar boli údajne prepojení prostredníctvom zmlúv o odvode zisku a prevzatí straty. Táto štruktúra údajne slúžila na skryté a trvalé dotovanie neziskového letiska. |
| --- | --- |

(2)

Poslankyňa v parlamentnej otázke uviedla, že spoločnosť vh Saar dostala z rozpočtu spolkovej krajiny Sársko 11 miliónov EUR vo forme navýšenia kapitálu. Tieto finančné prostriedky sa údajne použili na pokrytie strát spoločnosti prevádzkujúcej letisko, ktorá patrí dcérskej spoločnosti vh Saar. Prevádzkovateľ letiska, jeho materská spoločnosť a spoločnosť vh Saar boli údajne prepojení prostredníctvom zmlúv o odvode zisku a prevzatí straty. Táto štruktúra údajne slúžila na skryté a trvalé dotovanie neziskového letiska.

| (3) | Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie 31. júla 2008, 24. septembra 2010, 24. marca 2011 a 8. augusta 2011. Nemecko odpovedalo na tieto žiadosti a poskytlo ďalšie informácie 4. novembra 2008, 17. januára 2011, 14. júna 2011 a 7. októbra 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie 31. júla 2008, 24. septembra 2010, 24. marca 2011 a 8. augusta 2011. Nemecko odpovedalo na tieto žiadosti a poskytlo ďalšie informácie 4. novembra 2008, 17. januára 2011, 14. júna 2011 a 7. októbra 2011.

| (4) | Listom z 22. februára 2012 Komisia informovala Nemecko, že v súvislosti s uvedenou pomocou sa rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 22. februára 2012 Komisia informovala Nemecko, že v súvislosti s uvedenou pomocou sa rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| (5) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k údajnej pomoci. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k údajnej pomoci.

| (6) | Komisia dostala pripomienky od jednej zainteresovanej strany – spoločnosti Air Berlin – 20. augusta 2012. Dňa 1. októbra 2012 ich postúpila Nemecku, ktoré malo možnosť reagovať do jedného mesiaca. Pripomienky Nemecka dostala Komisia listom z 29. októbra 2012. V rámci postupu poslali pripomienky aj súkromné osoby, ktoré uviedli, že verejné financovanie poskytnuté letisku predstavovalo štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(6)

Komisia dostala pripomienky od jednej zainteresovanej strany – spoločnosti Air Berlin – 20. augusta 2012. Dňa 1. októbra 2012 ich postúpila Nemecku, ktoré malo možnosť reagovať do jedného mesiaca. Pripomienky Nemecka dostala Komisia listom z 29. októbra 2012. V rámci postupu poslali pripomienky aj súkromné osoby, ktoré uviedli, že verejné financovanie poskytnuté letisku predstavovalo štátnu pomoc.

| (7) | Po začatí formálneho vyšetrovacieho konania Komisia požiadala o ďalšie informácie 24. februára 2012, 23. apríla 2012, 16. októbra 2012, 26. novembra 2013 a 14. marca 2014. Nemecko odpovedalo na tieto žiadosti a poskytlo ďalšie informácie 17. apríla 2012, 4. mája 2012, 14. decembra 2012, 14. januára 2014 a 3. apríla 2014. |
| --- | --- |

(7)

Po začatí formálneho vyšetrovacieho konania Komisia požiadala o ďalšie informácie 24. februára 2012, 23. apríla 2012, 16. októbra 2012, 26. novembra 2013 a 14. marca 2014. Nemecko odpovedalo na tieto žiadosti a poskytlo ďalšie informácie 17. apríla 2012, 4. mája 2012, 14. decembra 2012, 14. januára 2014 a 3. apríla 2014.

| (8) | Komisia 24. februára 2014 informovala Nemecko, že 20. februára 2014 boli prijaté usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 (5), a vyzvala Nemecko, aby predložilo pripomienky do 20 pracovných dní od uverejnenia nových usmernení v oblasti letectva v úradnom vestníku. Nemecko odpovedalo 6. mája 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komisia 24. februára 2014 informovala Nemecko, že 20. februára 2014 boli prijaté usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 (5), a vyzvala Nemecko, aby predložilo pripomienky do 20 pracovných dní od uverejnenia nových usmernení v oblasti letectva v úradnom vestníku. Nemecko odpovedalo 6. mája 2014.

| (9) | Usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014 (6). Nahradili usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 (7). |
| --- | --- |

(9)

Usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014 (6). Nahradili usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 (7).

| (10) | Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie s výzvou, aby členské štáty a zainteresované strany do 20 pracovných dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014 v tejto veci (8). Spoločnosť Air Berlin predložila pripomienky 5. mája 2014. |
| --- | --- |

(10)

Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie s výzvou, aby členské štáty a zainteresované strany do 20 pracovných dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014 v tejto veci (8). Spoločnosť Air Berlin predložila pripomienky 5. mája 2014.

| (11) | Nemecko 17. júna 2014 informovalo Komisiu, že výnimočne súhlasí s tým, aby sa toto rozhodnutie prijalo v anglickom jazyku. |
| --- | --- |

(11)

Nemecko 17. júna 2014 informovalo Komisiu, že výnimočne súhlasí s tým, aby sa toto rozhodnutie prijalo v anglickom jazyku.

2.   OPIS OPATRENÍ A DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

2.1.   KONTEXT VYŠETROVANIA

2.1.1.   HISTÓRIA A ROZVOJ LETISKA SAARBRÜCKEN

| (12) | Letisko Saarbrücken je letisko hlavného mesta spolkovej krajiny Sársko Saarbrückenu. Podľa verejne dostupných informácií bolo letisko slávnostne otvorené v roku 1928 a fungovalo až do roku 1939, keď sa po vypuknutí vojny uzavrelo. Letisko obnovilo prevádzku v roku 1966, keď sa vybudovala moderná vzletová a pristávacia dráha vhodná pre lietadlá so stredným doletom. V roku 1999 sa začala výstavba nového terminálu, ktorá si vyžiadala investície vo výške približne 11,8 milióna EUR. Nový terminál, ktorý bol podľa verejne dostupných informácií navrhnutý až pre 8 00  000 cestujúcich ročne, bol otvorený v máji 2005. Nemecko však uvádza, že vzhľadom na obmedzenia vyplývajúce z bezpečnostnej infraštruktúry je skutočná kapacita letiska iba 7 00  000 cestujúcich ročne. |
| --- | --- |

(12)

Letisko Saarbrücken je letisko hlavného mesta spolkovej krajiny Sársko Saarbrückenu. Podľa verejne dostupných informácií bolo letisko slávnostne otvorené v roku 1928 a fungovalo až do roku 1939, keď sa po vypuknutí vojny uzavrelo. Letisko obnovilo prevádzku v roku 1966, keď sa vybudovala moderná vzletová a pristávacia dráha vhodná pre lietadlá so stredným doletom. V roku 1999 sa začala výstavba nového terminálu, ktorá si vyžiadala investície vo výške približne 11,8 milióna EUR. Nový terminál, ktorý bol podľa verejne dostupných informácií navrhnutý až pre 8 00  000 cestujúcich ročne, bol otvorený v máji 2005. Nemecko však uvádza, že vzhľadom na obmedzenia vyplývajúce z bezpečnostnej infraštruktúry je skutočná kapacita letiska iba 7 00  000 cestujúcich ročne.

| (13) | Tabuľky 1 a 2 znázorňujú rozvoj letiska z hľadiska počtu cestujúcich a pohybov lietadiel. Nákladná letecká doprava nemá na letisku Saarbrücken väčší význam.

  Tabuľka 1


  Počty cestujúcich v rokoch 1998 – 2012
   (9)











  Rok | Komerčné pravidelné lety | Komerčné charterové lety | Komerčné lety spolu | Nekomerčné lety | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 1 26  231 | 2 93  449 | 4 19  680 | 10  070 | 4 29  750 |
| 1999 | 1 34  228 | 3 08  634 | 4 42  862 | 3  810 | 4 46  672 |
| 2000 | 1 49  693 | 3 32  902 | 4 82  595 | 1  971 | 4 84  566 |
| 2001 | 1 41  676 | 3 38  354 | 4 80  030 | 831 | 4 80  861 |
| 2002 | 1 44  542 | 3 16  757 | 4 61  299 | 946 | 4 62  245 |
| 2003 | 1 35  100 | 3 23  083 | 4 58  183 | 1  502 | 4 59  685 |
| 2004 | 1 28  498 | 3 31  355 | 4 59  853 | 1  560 | 4 61  413 |
| 2005 | 1 36  178 | 3 50  052 | 4 86  230 | 1  256 | 4 87  486 |
| 2006 | 1 25  188 | 2 95  033 | 4 20  221 | 1  422 | 4 21  643 |
| 2007 | 1 76  690 | 1 73  263 | 3 49  953 | 639 | 3 50  592 |
| 2008 | 3 60  694 | 1 57  226 | 5 17  920 | 368 | 5 18  288 |
| 2009 | 3 35  684 | 1 34  249 | 4 69  933 | 214 | 4 70  147 |
| 2010 | 3 31  780 | 1 59  469 | 4 91  249 | 166 | 4 91  415 |
| 2011 | 3 68  314 | 84  000 | 4 52  314 | 1  338 | 4 53  652 |
| 2012 | 3 64  076 | 61  353 | 4 25  429 | 414 | 4 25  843 |

(13)

Tabuľky 1 a 2 znázorňujú rozvoj letiska z hľadiska počtu cestujúcich a pohybov lietadiel. Nákladná letecká doprava nemá na letisku Saarbrücken väčší význam.

Tabuľka 1

Počty cestujúcich v rokoch 1998 – 2012
   (9)

Rok

Komerčné pravidelné lety

Komerčné charterové lety

Komerčné lety spolu

Nekomerčné lety

Spolu

1998

1 26  231

2 93  449

4 19  680

10  070

4 29  750

1999

1 34  228

3 08  634

4 42  862

3  810

4 46  672

2000

1 49  693

3 32  902

4 82  595

1  971

4 84  566

2001

1 41  676

3 38  354

4 80  030

831

4 80  861

2002

1 44  542

3 16  757

4 61  299

946

4 62  245

2003

1 35  100

3 23  083

4 58  183

1  502

4 59  685

2004

1 28  498

3 31  355

4 59  853

1  560

4 61  413

2005

1 36  178

3 50  052

4 86  230

1  256

4 87  486

2006

1 25  188

2 95  033

4 20  221

1  422

4 21  643

2007

1 76  690

1 73  263

3 49  953

639

3 50  592

2008

3 60  694

1 57  226

5 17  920

368

5 18  288

2009

3 35  684

1 34  249

4 69  933

214

4 70  147

2010

3 31  780

1 59  469

4 91  249

166

4 91  415

2011

3 68  314

84  000

4 52  314

1  338

4 53  652

2012

3 64  076

61  353

4 25  429

414

4 25  843

Tabuľka 2

Pohyby lietadiel
   (10)

| Rok | Komerčné pravidelné lety | Komerčné charterové lety | Komerčné lety spolu | Nekomerčné lety | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 7  240 | 6  021 | 13  261 | 7  558 | 20  819 |
| 1999 | 7  491 | 7  192 | 14  683 | 7  280 | 21  963 |
| 2000 | 7  970 | 8  171 | 16  141 | 4  972 | 21  113 |
| 2001 | 6  740 | 4  624 | 11  364 | 3  582 | 14  946 |
| 2002 | 7  979 | 3  957 | 11  936 | 3  228 | 15  164 |
| 2003 | 7  256 | 4  377 | 11  633 | 3  378 | 15  011 |
| 2004 | 6  531 | 4  032 | 10  563 | 3  201 | 13  764 |
| 2005 | 6  291 | 4  453 | 10  744 | 3  458 | 14  202 |
| 2006 | 6  469 | 4  539 | 10  980 | 4  047 | 15  055 |
| 2007 | 7  046 | 4  011 | 11  057 | 3  464 | 14  521 |
| 2008 | 11  173 | 3  475 | 14  648 | 2  596 | 17  244 |
| 2009 | 9  686 | 2  912 | 12  598 | 3  093 | 15  691 |
| 2010 | 8  775 | 4  983 | 13  758 | 2  487 | 16  245 |
| 2011 | 7  307 | 4  641 | 11  948 | 2  535 | 14  483 |
| 2012 | 6  567 | 3  398 | 9  965 | 2  359 | 12  324 |

Rok

Komerčné pravidelné lety

Komerčné charterové lety

Komerčné lety spolu

Nekomerčné lety

Spolu

1998

7  240

6  021

13  261

7  558

20  819

1999

7  491

7  192

14  683

7  280

21  963

2000

7  970

8  171

16  141

4  972

21  113

2001

6  740

4  624

11  364

3  582

14  946

2002

7  979

3  957

11  936

3  228

15  164

2003

7  256

4  377

11  633

3  378

15  011

2004

6  531

4  032

10  563

3  201

13  764

2005

6  291

4  453

10  744

3  458

14  202

2006

6  469

4  539

10  980

4  047

15  055

2007

7  046

4  011

11  057

3  464

14  521

2008

11  173

3  475

14  648

2  596

17  244

2009

9  686

2  912

12  598

3  093

15  691

2010

8  775

4  983

13  758

2  487

16  245

2011

7  307

4  641

11  948

2  535

14  483

2012

6  567

3  398

9  965

2  359

12  324

| (14) | Najvýznamnejšími udalosťami pre letisko bol odchod spoločnosti Hapag Lloyd v roku 2006 na jednej strane a príchod spoločnosti Air Berlin v roku 2007 na strane druhej. Charterový letecký dopravca Hapag Lloyd (teraz „TUIFly“) až do svojho rozhodnutia presunúť svoju činnosť na neďaleké letisko Zweibrücken prispieval k celkovej doprave v Saarbrückene viac než 1 90  000 cestujúcimi. Príchod spoločnosti Air Berlin na druhej strane znamenal významný nárast pravidelnej leteckej dopravy v Saarbrückene. Dôsledkom toho je, že kým do roku 2006 na letisku Saarbrücken prevládala charterová doprava, od roku 2007 je za väčšinu cestujúcich v Saarbrückene zodpovedná pravidelná letecká doprava. |
| --- | --- |

(14)

Najvýznamnejšími udalosťami pre letisko bol odchod spoločnosti Hapag Lloyd v roku 2006 na jednej strane a príchod spoločnosti Air Berlin v roku 2007 na strane druhej. Charterový letecký dopravca Hapag Lloyd (teraz „TUIFly“) až do svojho rozhodnutia presunúť svoju činnosť na neďaleké letisko Zweibrücken prispieval k celkovej doprave v Saarbrückene viac než 1 90  000 cestujúcimi. Príchod spoločnosti Air Berlin na druhej strane znamenal významný nárast pravidelnej leteckej dopravy v Saarbrückene. Dôsledkom toho je, že kým do roku 2006 na letisku Saarbrücken prevládala charterová doprava, od roku 2007 je za väčšinu cestujúcich v Saarbrückene zodpovedná pravidelná letecká doprava.

| (15) | Pokiaľ ide o budúcnosť, Nemecko uviedlo, že podľa poslednej prognózy leteckej dopravy (august 2010) možno v roku 2020 očakávať nárast počtu cestujúcich na [...] (11). |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o budúcnosť, Nemecko uviedlo, že podľa poslednej prognózy leteckej dopravy (august 2010) možno v roku 2020 očakávať nárast počtu cestujúcich na [...] (11).

2.1.2.   GEOGRAFICKÁ LOKALITA A SPÁDOVÁ OBLASŤ

| (16) | Letisko Saarbrücken sa nachádza približne 10 km juhovýchodne od mesta Saarbrücken. Najbližšie ďalšie letiská sú (12):






  — | letisko Zweibrücken (približne 39 km alebo približne 29 minút jazdy autom), |
| --- | --- | --- |

(16)

Letisko Saarbrücken sa nachádza približne 10 km juhovýchodne od mesta Saarbrücken. Najbližšie ďalšie letiská sú (12):

—

letisko Zweibrücken (približne 39 km alebo približne 29 minút jazdy autom),

| — | letisko Metz-Nancy-Lorraine (približne 96 km alebo približne 61 minút jazdy autom), |
| --- | --- |

—

letisko Metz-Nancy-Lorraine (približne 96 km alebo približne 61 minút jazdy autom),

| — | letisko Luxemburg (približne 121 km alebo približne 77 minút jazdy autom), |
| --- | --- |

—

letisko Luxemburg (približne 121 km alebo približne 77 minút jazdy autom),

| — | letisko Frankfurt-Hahn (približne 128 km alebo približne 85 minút jazdy autom), |
| --- | --- |

—

letisko Frankfurt-Hahn (približne 128 km alebo približne 85 minút jazdy autom),

| — | letisko Strasburg (približne 140 km alebo približne 91 minút jazdy autom), |
| --- | --- |

—

letisko Strasburg (približne 140 km alebo približne 91 minút jazdy autom),

| — | letisko Frankfurt (Main) (približne 163 km alebo približne 92 minút jazdy autom), |
| --- | --- |

—

letisko Frankfurt (Main) (približne 163 km alebo približne 92 minút jazdy autom),

| — | letisko Karlsruhe/Baden-Baden (približne 161 km alebo približne 104 minút jazdy autom). |
| --- | --- |

—

letisko Karlsruhe/Baden-Baden (približne 161 km alebo približne 104 minút jazdy autom).

| (17) | Nemecko uviedlo, že veľká väčšina cestujúcich pochádza z regiónu. Tvrdí, že 71 % cestujúcich je zo Sárska, 15 % zo západnej časti Porýnia-Falcka (vrátane regiónu Zweibrücken) a približne 14 % pochádza z Francúzska, Luxemburska a regiónu Trier. Podľa prognózy sa očakáva zvýšenie počtu cestujúcich aj v dôsledku zvýšenia dopytu v regióne Sársko. |
| --- | --- |

(17)

Nemecko uviedlo, že veľká väčšina cestujúcich pochádza z regiónu. Tvrdí, že 71 % cestujúcich je zo Sárska, 15 % zo západnej časti Porýnia-Falcka (vrátane regiónu Zweibrücken) a približne 14 % pochádza z Francúzska, Luxemburska a regiónu Trier. Podľa prognózy sa očakáva zvýšenie počtu cestujúcich aj v dôsledku zvýšenia dopytu v regióne Sársko.

2.1.3.   PRÁVNY A HOSPODÁRSKY CHARAKTER LETISKA SAARBRÜCKEN

| (18) | V roku 1997 sa spoločnosť Flughafen Saarbrücken GmbH, predtým vlastník a prevádzkovateľ letiska, rozdelila na dve samostatné spoločnosti: spoločnosť Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (ďalej len „FSBG“) bola poverená prevádzkovaním letiska, zatiaľ čo spoločnosť Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (ďalej len „FSBesitzG“) vlastnila letisko a mala na starosti údržbu infraštruktúry. Spoločnosť FSBG musela spoločnosti FSBesitzG platiť nájomné za prevádzkovanie a komerčné využívanie letiska. |
| --- | --- |

(18)

V roku 1997 sa spoločnosť Flughafen Saarbrücken GmbH, predtým vlastník a prevádzkovateľ letiska, rozdelila na dve samostatné spoločnosti: spoločnosť Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (ďalej len „FSBG“) bola poverená prevádzkovaním letiska, zatiaľ čo spoločnosť Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (ďalej len „FSBesitzG“) vlastnila letisko a mala na starosti údržbu infraštruktúry. Spoločnosť FSBG musela spoločnosti FSBesitzG platiť nájomné za prevádzkovanie a komerčné využívanie letiska.

| (19) | Do 30. júna 2007 bola spoločnosť FSBG zo 48 % vlastnená spoločnosťou FSBesitzG, z 51 % spoločnosťou Fraport AG [prevádzkovateľ letiska Frankfurt (Main)] a z 1 % mestom Saarbrücken. Spoločnosť FSBesitzG bola zasa z 99,9 % vlastnená spoločnosťou vh Saar a z 0,1 % spolkovou krajinou Sársko. Spoločnosť vh Saar bola stále v priamom vlastníctve spolkovej krajiny Sársko. |
| --- | --- |

(19)

Do 30. júna 2007 bola spoločnosť FSBG zo 48 % vlastnená spoločnosťou FSBesitzG, z 51 % spoločnosťou Fraport AG [prevádzkovateľ letiska Frankfurt (Main)] a z 1 % mestom Saarbrücken. Spoločnosť FSBesitzG bola zasa z 99,9 % vlastnená spoločnosťou vh Saar a z 0,1 % spolkovou krajinou Sársko. Spoločnosť vh Saar bola stále v priamom vlastníctve spolkovej krajiny Sársko.

| (20) | Dňa 30. júna 2007 spoločnosť Fraport AG predala svoj podiel v spoločnosti FSBG spoločnosti FSBesitzG, ktorá tak vlastnila 99 % spoločnosti FSBG. Na začiatku roka 2008 sa tieto dve spoločnosti zlúčili a znova vznikla spoločnosť Flughafen Saarbrücken GmbH (ďalej len „FSG“), čím sa v podstate obnovila situácia spred čiastočnej privatizácie v prospech spoločnosti Fraport AG v roku 1997. Od roku 2008 až doteraz je spoločnosť FSG zo 100 % vlastnená spoločnosťou vh Saar. |
| --- | --- |

(20)

Dňa 30. júna 2007 spoločnosť Fraport AG predala svoj podiel v spoločnosti FSBG spoločnosti FSBesitzG, ktorá tak vlastnila 99 % spoločnosti FSBG. Na začiatku roka 2008 sa tieto dve spoločnosti zlúčili a znova vznikla spoločnosť Flughafen Saarbrücken GmbH (ďalej len „FSG“), čím sa v podstate obnovila situácia spred čiastočnej privatizácie v prospech spoločnosti Fraport AG v roku 1997. Od roku 2008 až doteraz je spoločnosť FSG zo 100 % vlastnená spoločnosťou vh Saar.

| (21) | Spoločnosť vh Saar založilo ministerstvo hospodárstva a financií Sárska v roku 1996. Účelom spoločnosti je „koordinácia činností súvisiacich s výstavbou, rozširovaním a prevádzkovaním verejných letísk a prístavov v Sársku“. V stanovách spoločnosti vh Saar sa plánovalo uzavretie zmluvy o ovládnutí so spoločnosťou FSG. Predstavenstvo a dozornú radu menuje vláda spolkovej krajiny Sársko ako jediný spoločník. Spoločnosť vh Saar vlastní okrem spoločnosti FSG aj spoločnosť Hafenbetriebe Saarland GmbH (ďalej len „HSG“), ktorá je vlastníkom a prevádzkovateľom rôznych prístavov v Sársku. |
| --- | --- |

(21)

Spoločnosť vh Saar založilo ministerstvo hospodárstva a financií Sárska v roku 1996. Účelom spoločnosti je „koordinácia činností súvisiacich s výstavbou, rozširovaním a prevádzkovaním verejných letísk a prístavov v Sársku“. V stanovách spoločnosti vh Saar sa plánovalo uzavretie zmluvy o ovládnutí so spoločnosťou FSG. Predstavenstvo a dozornú radu menuje vláda spolkovej krajiny Sársko ako jediný spoločník. Spoločnosť vh Saar vlastní okrem spoločnosti FSG aj spoločnosť Hafenbetriebe Saarland GmbH (ďalej len „HSG“), ktorá je vlastníkom a prevádzkovateľom rôznych prístavov v Sársku.

| (22) | Spoločnosť FSBesitzG bola založená 4. júla 1997 ako právny nástupca pôvodnej spoločnosti FSG. Jej účelom bola „výstavba, údržba a prenájom letiska a podiel v spoločnosti (ďalej len „FSBG“). Dozornú radu vymenovala vláda Sárska a jej predsedu vybralo sárske ministerstvo zodpovedné za odvetvie letectva. Vedenie spoločnosti bolo viazané pokynmi od ministerstva hospodárstva a financií, pokiaľ ide o výkon jeho hlasovacích práv na valnom zhromaždení spoločnosti FSBG. |
| --- | --- |

(22)

Spoločnosť FSBesitzG bola založená 4. júla 1997 ako právny nástupca pôvodnej spoločnosti FSG. Jej účelom bola „výstavba, údržba a prenájom letiska a podiel v spoločnosti (ďalej len „FSBG“). Dozornú radu vymenovala vláda Sárska a jej predsedu vybralo sárske ministerstvo zodpovedné za odvetvie letectva. Vedenie spoločnosti bolo viazané pokynmi od ministerstva hospodárstva a financií, pokiaľ ide o výkon jeho hlasovacích práv na valnom zhromaždení spoločnosti FSBG.

| (23) | Spoločnosť FSBG bola založená 4. júla 1997. Jej účelom bola prevádzka letiska Saarbrücken. Vedenie bolo menované 75 % väčšinou členov valného zhromaždenia. Dozorná rada sa skladala z desiatich členov, z ktorých po päť menovali spoločnosti Fraport AG a FSBesitzG. Od roku 2006 sa dozorná rada skladala zo šiestich členov, z ktorých dvoch menovala spoločnosť Fraport AG a štyroch spoločnosť FSBesitzG. |
| --- | --- |

(23)

Spoločnosť FSBG bola založená 4. júla 1997. Jej účelom bola prevádzka letiska Saarbrücken. Vedenie bolo menované 75 % väčšinou členov valného zhromaždenia. Dozorná rada sa skladala z desiatich členov, z ktorých po päť menovali spoločnosti Fraport AG a FSBesitzG. Od roku 2006 sa dozorná rada skladala zo šiestich členov, z ktorých dvoch menovala spoločnosť Fraport AG a štyroch spoločnosť FSBesitzG.

| (24) | Spoločnosť FSG bola založená 30. augusta 2008. Jej účelom je prevádzka letiska Saarbrücken v oblasti civilného letectva a súvisiace doplnkové činnosti. Členov predstavenstva a dozornej rady menuje vláda spolkovej krajiny Sársko. Predsedu dozornej rady menuje ministerstvo zodpovedné za letectvo. |
| --- | --- |

(24)

Spoločnosť FSG bola založená 30. augusta 2008. Jej účelom je prevádzka letiska Saarbrücken v oblasti civilného letectva a súvisiace doplnkové činnosti. Členov predstavenstva a dozornej rady menuje vláda spolkovej krajiny Sársko. Predsedu dozornej rady menuje ministerstvo zodpovedné za letectvo.

2.2.   OPATRENIA, KTORÉ SÚ PREDMETOM VYŠETROVANIA, A DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

| (25) | Komisia vyšetrovala viaceré opatrenia týkajúce sa letiska Saarbrücken. Komisia posudzovala, či tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc a či túto prípadnú štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(25)

Komisia vyšetrovala viaceré opatrenia týkajúce sa letiska Saarbrücken. Komisia posudzovala, či tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc a či túto prípadnú štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (26) | Ako potenciálna štátna pomoc spoločnostiam vh Saar, FSG a FSBesitzG sa vyšetrovali tieto opatrenia:






  a) | financovanie spoločností vh Saar, FSG a FSBesitzG Sárskom; |
| --- | --- | --- |

(26)

Ako potenciálna štátna pomoc spoločnostiam vh Saar, FSG a FSBesitzG sa vyšetrovali tieto opatrenia:

a)

financovanie spoločností vh Saar, FSG a FSBesitzG Sárskom;

| b) | prevod rôznych pozemkov na spoločnosť FSBesitzG Sárskom; |
| --- | --- |

b)

prevod rôznych pozemkov na spoločnosť FSBesitzG Sárskom;

| c) | záruky na úvery poskytnuté Sárskom spoločnostiam vh Saar a FSBesitzG. |
| --- | --- |

c)

záruky na úvery poskytnuté Sárskom spoločnostiam vh Saar a FSBesitzG.

| (27) | Nájomná zmluva medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG sa vyšetrovala ako potenciálna štátna pomoc spoločnosti FSBG. |
| --- | --- |

(27)

Nájomná zmluva medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG sa vyšetrovala ako potenciálna štátna pomoc spoločnosti FSBG.

| (28) | Ako potenciálna štátna pomoc rôznym leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Saarbrücken sa vyšetrovali tieto opatrenia:






  a) | zľavy zavedené v roku 2007 pre leteckých dopravcov, ktorí po prvý raz začali pôsobiť v Saarbrückene, zaviedli nové trasy alebo zvýšili počty cestujúcich; |
| --- | --- | --- |

(28)

Ako potenciálna štátna pomoc rôznym leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Saarbrücken sa vyšetrovali tieto opatrenia:

a)

zľavy zavedené v roku 2007 pre leteckých dopravcov, ktorí po prvý raz začali pôsobiť v Saarbrückene, zaviedli nové trasy alebo zvýšili počty cestujúcich;

| b) | zmluva o pomoci na začatie podnikateľskej činnosti medzi spoločnosťou FSBesitzG a spoločnosťou Cirrus Airlines; |
| --- | --- |

b)

zmluva o pomoci na začatie podnikateľskej činnosti medzi spoločnosťou FSBesitzG a spoločnosťou Cirrus Airlines;

| c) | zmluva o marketingu medzi spoločnosťou FSG a spoločnosťou Air Berlin. |
| --- | --- |

c)

zmluva o marketingu medzi spoločnosťou FSG a spoločnosťou Air Berlin.

2.2.1.   FINANCOVANIE SPOLOČNOSTÍ VH SAAR, FSG A FSBESITZG

Podrobný opis opatrenia

| (29) | Spoločnosť vh Saar je finančne prepojená so svojou dcérskou spoločnosťou – do 30. augusta 2008 so spoločnosťou FSBesitzG a odvtedy so spoločnosťou FSG – prostredníctvom zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty. Preto spoločnosť vh Saar pokryla všetky straty vzniknuté týmto spoločnostiam. Spoločnosť vh Saar zároveň dostávala zisky vytvárané jej druhou dcérskou spoločnosťou HSG a priame kapitálové injekcie od svojho jediného spoločníka, spolkovej krajiny Sársko. Tieto finančné prostriedky zaisťovali, aby spoločnosť vh Saar vždy mala prostriedky na pokrytie strát spoločností FSBesitzG/FSG. Zmluvu o odvode zisku a prevzatí straty pôvodne uzavreli spoločnosť vh Saar a právny predchodca spoločnosti FSBesitzG, spoločnosť FSG, 1. januára 1997. Po opätovnom založení spoločnosti FSG táto spoločnosť nahradila v zmluve spoločnosť FSBesitzG. |
| --- | --- |

(29)

Spoločnosť vh Saar je finančne prepojená so svojou dcérskou spoločnosťou – do 30. augusta 2008 so spoločnosťou FSBesitzG a odvtedy so spoločnosťou FSG – prostredníctvom zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty. Preto spoločnosť vh Saar pokryla všetky straty vzniknuté týmto spoločnostiam. Spoločnosť vh Saar zároveň dostávala zisky vytvárané jej druhou dcérskou spoločnosťou HSG a priame kapitálové injekcie od svojho jediného spoločníka, spolkovej krajiny Sársko. Tieto finančné prostriedky zaisťovali, aby spoločnosť vh Saar vždy mala prostriedky na pokrytie strát spoločností FSBesitzG/FSG. Zmluvu o odvode zisku a prevzatí straty pôvodne uzavreli spoločnosť vh Saar a právny predchodca spoločnosti FSBesitzG, spoločnosť FSG, 1. januára 1997. Po opätovnom založení spoločnosti FSG táto spoločnosť nahradila v zmluve spoločnosť FSBesitzG.

| (30) | Spoločnosť FSBG, ktorá bola do roku 2008 právne oddelená od spoločnosti FSBesitzG, pravidelne vykazovala zisk až do roku 2006. Zisky sa buď delili medzi spoločníkov (do 30. júna 2007 spoločnosti FSBesitzG a Fraport AG), pričom v takom prípade sa v súvahách spoločníkov v nasledujúcom roku uvádzali ako príjmy, alebo sa opätovne investovali. V roku 2007, po tom, ako sa spoločnosť FSBesitzG stala jediným spoločníkom spoločnosti FSBG, bola vysoká ročná strata pokrytá zodpovedajúcou kapitálovou injekciou od spoločnosti FSBesitzG. Na začiatku roka 2008 sa spoločnosti FSBesitzG a FSBG zlúčili s tým, že ich kombinovanú stratu od tej chvíle pokrývala spoločnosť vh Saar. |
| --- | --- |

(30)

Spoločnosť FSBG, ktorá bola do roku 2008 právne oddelená od spoločnosti FSBesitzG, pravidelne vykazovala zisk až do roku 2006. Zisky sa buď delili medzi spoločníkov (do 30. júna 2007 spoločnosti FSBesitzG a Fraport AG), pričom v takom prípade sa v súvahách spoločníkov v nasledujúcom roku uvádzali ako príjmy, alebo sa opätovne investovali. V roku 2007, po tom, ako sa spoločnosť FSBesitzG stala jediným spoločníkom spoločnosti FSBG, bola vysoká ročná strata pokrytá zodpovedajúcou kapitálovou injekciou od spoločnosti FSBesitzG. Na začiatku roka 2008 sa spoločnosti FSBesitzG a FSBG zlúčili s tým, že ich kombinovanú stratu od tej chvíle pokrývala spoločnosť vh Saar.

| (31) | Od roku 2000 sa straty spoločností FSBesitzG/FSG a zodpovedajúce kapitálové injekcie od spoločnosti vh Saar financované z kapitálových injekcií od Sárska a z ďalších príjmov vyvíjali takto:

  Tabuľka 3


  Ročné straty spoločností FSBesitzG/FSG v EUR








  Rok | FSBesitzG | FSG |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | - 2 1 68  916 | |
| 2001 | - 2 7 85  473 | |
| 2002 | - 4 1 64  538 | |
| 2003 | - 3 0 99  253 | |
| 2004 | - 2 7 70  680 | |
| 2005 | - 3 9 17  320 | |
| 2006 | - 8 4 00  703 | |
| 2007 | - 8 1 71  099 | |
| 2008 | | - 4 5 48  264 |
| 2009 | | - 9 3 06  512 |
| 2010 | | - 8 8 05  707 |
| 2011 | | - 1 0 0 65  522 |
| 2012 | | - 1 8 4 49  926 |
| Spolu


  (2000 – 2009) | - 4 9 3 32  758 |
| Spolu


  (2000 – 2012) | - 8 6 6 53  913 |

(31)

Od roku 2000 sa straty spoločností FSBesitzG/FSG a zodpovedajúce kapitálové injekcie od spoločnosti vh Saar financované z kapitálových injekcií od Sárska a z ďalších príjmov vyvíjali takto:

Tabuľka 3

Ročné straty spoločností FSBesitzG/FSG v EUR

Rok

FSBesitzG

FSG

2000

- 2 1 68  916

2001

- 2 7 85  473

2002

- 4 1 64  538

2003

- 3 0 99  253

2004

- 2 7 70  680

2005

- 3 9 17  320

2006

- 8 4 00  703

2007

- 8 1 71  099

2008

- 4 5 48  264

2009

- 9 3 06  512

2010

- 8 8 05  707

2011

- 1 0 0 65  522

2012

- 1 8 4 49  926

Spolu

(2000 – 2009)

- 4 9 3 32  758

Spolu

(2000 – 2012)

- 8 6 6 53  913

| (32) | Odhadovaná strata spoločnosti FSG za rok 2013 je 9 4 27  000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

Odhadovaná strata spoločnosti FSG za rok 2013 je 9 4 27  000 EUR.

| (33) | Počas rokov 2000 – 2012 sa ukazovateľ EBITDA spoločností FSBesitzG/FSG vyvíjal takto:

  Tabuľka 4


  Vývoj ukazovateľa EBITDA v EUR
   (13)







  Rok | EBITDA |
| --- | --- | --- |
| 2000 (14) | 9 37  000 |
| 2001 (14) | - 1 56  000 |
| 2002 (14) | - 8 32  000 |
| 2003 (14) | 56  000 |
| 2004 (14) | 7 04  000 |
| 2005 (14) | - 7 32  000 |
| 2006 (14) | - 5 3 07  000 |
| 2007 (14) | - 4 3 92  000 |
| 2008 | - 1 8 40  000 |
| 2009 | - 5 2 37  000 |
| 2010 | - 5 2 37  000 |
| 2011 | - 3 5 28  000 |
| 2012 | - 4 9 37  700 |
| Spolu | - 3 0 5 01  700 |

(33)

Počas rokov 2000 – 2012 sa ukazovateľ EBITDA spoločností FSBesitzG/FSG vyvíjal takto:

Tabuľka 4

Vývoj ukazovateľa EBITDA v EUR
   (13)

Rok

EBITDA

2000 (14)

9 37  000

2001 (14)

- 1 56  000

2002 (14)

- 8 32  000

2003 (14)

56  000

2004 (14)

7 04  000

2005 (14)

- 7 32  000

2006 (14)

- 5 3 07  000

2007 (14)

- 4 3 92  000

2008

- 1 8 40  000

2009

- 5 2 37  000

2010

- 5 2 37  000

2011

- 3 5 28  000

2012

- 4 9 37  700

Spolu

- 3 0 5 01  700

| (34) | Odhaduje sa, že ukazovateľ EBITDA za rok 2013 bude znova záporný vo výške -5 1 44  000 EUR. |
| --- | --- |

(34)

Odhaduje sa, že ukazovateľ EBITDA za rok 2013 bude znova záporný vo výške -5 1 44  000 EUR.

| (35) | Nemecko uviedlo, že v období rokov 2000 – 2009 možno väčšinu nákladov pripísať investíciám do infraštruktúry a jej údržbe, platbám úrokov z prijatých úverov na financovanie investícií do infraštruktúry a výdavkom na bezpečnosť/zabezpečenie. Celkové náklady na tieto činnosti údajne predstavujú približne [...]. Uvádza sa, že tieto náklady nesúvisia s poskytovaním letiskových služieb, ale vyplývajú výlučne z výstavby a prevádzkovania infraštruktúry.

  Tabuľka 5


  Náklady na infraštruktúru a bezpečnosť/zabezpečenie v rokoch 2000 – 2009








  1 | Investície do inej infraštruktúry | [...] |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Údržba inej infraštruktúry | [...] |
| | Iná infraštruktúra spolu (1 a 2) | [...] |
| 3 | Kapitálové náklady spolu (15) | [...] |
| 4 | Investície do infraštruktúry v oblasti bezpečnosti/zabezpečenia | [...] |
| 5 | Bezpečnosť/zabezpečenie – iné | [...] |
| | Bezpečnosť/zabezpečenie spolu (4 a 5) | [...] |
| | Spolu (1 až 5) | [...] |

(35)

Nemecko uviedlo, že v období rokov 2000 – 2009 možno väčšinu nákladov pripísať investíciám do infraštruktúry a jej údržbe, platbám úrokov z prijatých úverov na financovanie investícií do infraštruktúry a výdavkom na bezpečnosť/zabezpečenie. Celkové náklady na tieto činnosti údajne predstavujú približne [...]. Uvádza sa, že tieto náklady nesúvisia s poskytovaním letiskových služieb, ale vyplývajú výlučne z výstavby a prevádzkovania infraštruktúry.

Tabuľka 5

Náklady na infraštruktúru a bezpečnosť/zabezpečenie v rokoch 2000 – 2009

1

Investície do inej infraštruktúry

[...]

2

Údržba inej infraštruktúry

[...]

Iná infraštruktúra spolu (1 a 2)

[...]

3

Kapitálové náklady spolu (15)

[...]

4

Investície do infraštruktúry v oblasti bezpečnosti/zabezpečenia

[...]

5

Bezpečnosť/zabezpečenie – iné

[...]

Bezpečnosť/zabezpečenie spolu (4 a 5)

[...]

Spolu (1 až 5)

[...]

| (36) | Nemecko (16) uviedlo, že v období rokov 2000 – 2009 sa uskutočnili tieto investície a činnosti údržby: |
| --- | --- |

(36)

Nemecko (16) uviedlo, že v období rokov 2000 – 2009 sa uskutočnili tieto investície a činnosti údržby:

i)   Výstavba nového terminálu s pomocnými zariadeniami v roku 2000 (čisté náklady približne [...])

| (37) | Ročná kapacita starého terminálu bola 3 90  000 cestujúcich (17). Prvýkrát bola prekročená v roku 1996. V tomto roku dosiahol ročný počet cestujúcich na letisku Saarbrücken 3 95  000 cestujúcich a ďalej rástol až do roku 2000, keď dosiahol 4 84  566 cestujúcich. Podľa Nemecka bol starý terminál často preťažený, najmä počas mesiacov, keď sa najviac cestuje (letné obdobie), čoho následkom boli dlhé časy čakania, preplnené priestory pre cestujúcich alebo cestujúci čakajúci pred terminálom. Starý terminál už navyše nezodpovedal požiadavkám na bezpečnosť. Nový terminál je vybavený novým bezpečnostným systémom. Starý terminál teraz slúži ako čakacia a nástupná zóna. |
| --- | --- |

(37)

Ročná kapacita starého terminálu bola 3 90  000 cestujúcich (17). Prvýkrát bola prekročená v roku 1996. V tomto roku dosiahol ročný počet cestujúcich na letisku Saarbrücken 3 95  000 cestujúcich a ďalej rástol až do roku 2000, keď dosiahol 4 84  566 cestujúcich. Podľa Nemecka bol starý terminál často preťažený, najmä počas mesiacov, keď sa najviac cestuje (letné obdobie), čoho následkom boli dlhé časy čakania, preplnené priestory pre cestujúcich alebo cestujúci čakajúci pred terminálom. Starý terminál už navyše nezodpovedal požiadavkám na bezpečnosť. Nový terminál je vybavený novým bezpečnostným systémom. Starý terminál teraz slúži ako čakacia a nástupná zóna.

ii)   Vybudovanie vzletovej a pristávacej dráhy a bezpečnostnej zóny v rokoch 2009 – 2010 (čisté náklady vrátane prác na elektrických rozvodoch približne [...])

| (38) | V rokoch 2009 – 2010 sa vybudovala vzletová a pristávacia dráha a bezpečnostná zóna, čo zahŕňalo prijatie viacerých stavebných a bezpečnostných opatrení na zvýšenie bezpečnosti letiskovej infraštruktúry a jej zosúladenie s príslušnými požiadavkami na bezpečnosť. Najmä umiestnenie svetelných návestidiel vzletovej a pristávacej dráhy sa upravilo tak, aby sa zlepšila signalizácia pilotom, nainštalovali sa ochranné svetelné návestidlá vzletovej a pristávacej dráhy a nadzemná konštrukcia v oblúku dráhy sa prispôsobila potrebám moderných lietadiel. |
| --- | --- |

(38)

V rokoch 2009 – 2010 sa vybudovala vzletová a pristávacia dráha a bezpečnostná zóna, čo zahŕňalo prijatie viacerých stavebných a bezpečnostných opatrení na zvýšenie bezpečnosti letiskovej infraštruktúry a jej zosúladenie s príslušnými požiadavkami na bezpečnosť. Najmä umiestnenie svetelných návestidiel vzletovej a pristávacej dráhy sa upravilo tak, aby sa zlepšila signalizácia pilotom, nainštalovali sa ochranné svetelné návestidlá vzletovej a pristávacej dráhy a nadzemná konštrukcia v oblúku dráhy sa prispôsobila potrebám moderných lietadiel.

iii)   Údržba vzletovej a pristávacej dráhy v roku 2009 (čisté náklady približne [...])

| (39) | V rokoch 2009 – 2010 sa uskutočnili aj činnosti údržby vzletovej a pristávacej dráhy na zabránenie poškodeniu lietadiel prevádzkovaných na letisku. |
| --- | --- |

(39)

V rokoch 2009 – 2010 sa uskutočnili aj činnosti údržby vzletovej a pristávacej dráhy na zabránenie poškodeniu lietadiel prevádzkovaných na letisku.

Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

Existencia pomoci

| (40) | V rozhodnutí o začatí konania sa v prvom rade konštatovalo, že financovanie spoločnosti vh Saar Sárskom a spoločností FSBesitzG/FSG spoločnosťou vh Saar zahŕňalo prevod štátnych prostriedkov, a to buď priamo, alebo preto, lebo spoločnosť vh Saar bola plne kontrolovaná Sárskom a jej činnosť možno pripísať Sársku. Činnosť spoločností FSBesitzG, FSGB a FSG a prípadne aj činnosť samotnej spoločnosti vh Saar predstavovali hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

(40)

V rozhodnutí o začatí konania sa v prvom rade konštatovalo, že financovanie spoločnosti vh Saar Sárskom a spoločností FSBesitzG/FSG spoločnosťou vh Saar zahŕňalo prevod štátnych prostriedkov, a to buď priamo, alebo preto, lebo spoločnosť vh Saar bola plne kontrolovaná Sárskom a jej činnosť možno pripísať Sársku. Činnosť spoločností FSBesitzG, FSGB a FSG a prípadne aj činnosť samotnej spoločnosti vh Saar predstavovali hospodárske činnosti.

| (41) | V rozhodnutí o začatí konania bolo vysvetlené, že na základe dostupných informácií sa zdá, že spoločnosť vh Saar sama osebe nezískala výhodu, lebo zjavne prevádzala všetky finančné prostriedky, ktoré získala od Sárska, na spoločnosti FSBesitzG/FSG. Nemecko bolo požiadané, aby poskytlo ďalšie informácie o tom, či si spoločnosť vhSaar nechala niečo zo získaných štátnych prostriedkov na iné účely alebo činnosť. Pokiaľ ide o spoločnosti FSBesitzG/FSG, v rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že finančnými prostriedkami získanými od spoločnosti vh Saar sa znížili náklady, ktoré by letisko za normálnych okolností muselo vynaložiť, čo predstavuje hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(41)

V rozhodnutí o začatí konania bolo vysvetlené, že na základe dostupných informácií sa zdá, že spoločnosť vh Saar sama osebe nezískala výhodu, lebo zjavne prevádzala všetky finančné prostriedky, ktoré získala od Sárska, na spoločnosti FSBesitzG/FSG. Nemecko bolo požiadané, aby poskytlo ďalšie informácie o tom, či si spoločnosť vhSaar nechala niečo zo získaných štátnych prostriedkov na iné účely alebo činnosť. Pokiaľ ide o spoločnosti FSBesitzG/FSG, v rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že finančnými prostriedkami získanými od spoločnosti vh Saar sa znížili náklady, ktoré by letisko za normálnych okolností muselo vynaložiť, čo predstavuje hospodársku výhodu.

| (42) | V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej posudzovalo, či financovanie možno považovať za náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu podľa judikatúry vo veci Altmark. Na základe dostupných informácií sa konštatovalo, že pravdepodobne nebolo splnené štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark. Konkrétne sa zistilo, že sa nikdy neuskutočnila verejná súťaž na prevádzku letiska a že financovanie nebolo založené na analýze nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre riadený podnik primerane vybavený potrebnými prostriedkami. Keďže kritériá rozsudku vo veci Altmark sú kumulatívne, toto zistenie stačilo na predbežný záver, že financovanie nemožno považovať za náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle tejto judikatúry. |
| --- | --- |

(42)

V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej posudzovalo, či financovanie možno považovať za náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu podľa judikatúry vo veci Altmark. Na základe dostupných informácií sa konštatovalo, že pravdepodobne nebolo splnené štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark. Konkrétne sa zistilo, že sa nikdy neuskutočnila verejná súťaž na prevádzku letiska a že financovanie nebolo založené na analýze nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre riadený podnik primerane vybavený potrebnými prostriedkami. Keďže kritériá rozsudku vo veci Altmark sú kumulatívne, toto zistenie stačilo na predbežný záver, že financovanie nemožno považovať za náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle tejto judikatúry.

| (43) | Na základe dostupných informácií sa takisto nezdalo, že financovanie by mohlo byť odôvodnené tým, že je v súlade so správaním rozumného súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Konkrétne sa zistilo, že Nemecko nepredložilo obchodný plán ani inú dokumentáciu preukazujúcu, že je možné očakávať zisk. Naopak, rastúce ročné straty skôr nasvedčovali tomu, že letisko by bez finančnej podpory od Sárska prostredníctvom spoločnosti vh Saar nebolo životaschopné, čo môže znamenať, že letisko bolo podnikom vo finančných ťažkostiach. Komisia teda prijala predbežné stanovisko, že financovanie letiska spoločnosťou vh Saar nebolo v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, a požiadala Nemecko, aby sa vyjadrilo k finančnej situácii letiska. |
| --- | --- |

(43)

Na základe dostupných informácií sa takisto nezdalo, že financovanie by mohlo byť odôvodnené tým, že je v súlade so správaním rozumného súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Konkrétne sa zistilo, že Nemecko nepredložilo obchodný plán ani inú dokumentáciu preukazujúcu, že je možné očakávať zisk. Naopak, rastúce ročné straty skôr nasvedčovali tomu, že letisko by bez finančnej podpory od Sárska prostredníctvom spoločnosti vh Saar nebolo životaschopné, čo môže znamenať, že letisko bolo podnikom vo finančných ťažkostiach. Komisia teda prijala predbežné stanovisko, že financovanie letiska spoločnosťou vh Saar nebolo v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, a požiadala Nemecko, aby sa vyjadrilo k finančnej situácii letiska.

| (44) | Komisia napokon konštatovala, že financovanie bolo selektívne, že prostredníctvom opatrenia sa narušila hospodárska súťaž alebo hrozilo narušenie hospodárskej súťaže a že na základe tesnej blízkosti letiska k viacerým letiskám v iných členských štátoch sa zdá, že opatrenie malo vplyv na obchod v rámci Únie. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že financovanie skutočne predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(44)

Komisia napokon konštatovala, že financovanie bolo selektívne, že prostredníctvom opatrenia sa narušila hospodárska súťaž alebo hrozilo narušenie hospodárskej súťaže a že na základe tesnej blízkosti letiska k viacerým letiskám v iných členských štátoch sa zdá, že opatrenie malo vplyv na obchod v rámci Únie. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že financovanie skutočne predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Zlučiteľnosť

| (45) | V rozhodnutí o začatí konania sa najskôr skúmalo, či financovanie letiska možno považovať za zlučiteľnú pomoc na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (18). Komisia konštatovala, že neboli poskytnuté žiadne informácie preukazujúce, že bez letiska by región, v ktorom sa nachádza, bol izolovaný do tej miery, že by bol ohrozený jeho sociálny a hospodársky rozvoj. Keďže sa zdá, že spádovú oblasť letiska Saarbrücken by mohli obsluhovať aj iné letiská v regióne, Komisia dospela k predbežnému záveru, že vymedzenie prevádzky letiska Saarbrücken ako služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 predstavuje zjavnú chybu. |
| --- | --- |

(45)

V rozhodnutí o začatí konania sa najskôr skúmalo, či financovanie letiska možno považovať za zlučiteľnú pomoc na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (18). Komisia konštatovala, že neboli poskytnuté žiadne informácie preukazujúce, že bez letiska by región, v ktorom sa nachádza, bol izolovaný do tej miery, že by bol ohrozený jeho sociálny a hospodársky rozvoj. Keďže sa zdá, že spádovú oblasť letiska Saarbrücken by mohli obsluhovať aj iné letiská v regióne, Komisia dospela k predbežnému záveru, že vymedzenie prevádzky letiska Saarbrücken ako služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 predstavuje zjavnú chybu.

| (46) | V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej konštatovalo, že letisko v žiadnom prípade nebolo riadne poverené poskytovaním letiskových služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, že nebolo jasné, či financovanie bolo obmedzené na základné činnosti letiska a že parametre náhrady neboli stanovené vopred. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že financovanie nespĺňa podmienky rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(46)

V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej konštatovalo, že letisko v žiadnom prípade nebolo riadne poverené poskytovaním letiskových služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, že nebolo jasné, či financovanie bolo obmedzené na základné činnosti letiska a že parametre náhrady neboli stanovené vopred. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že financovanie nespĺňa podmienky rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005.

| (47) | Ďalej sa analyzovalo, či boli splnené podmienky stanovené v oddiele 4.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Tieto podmienky sú podobné podmienkam uvedeným v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. Neexistencia riadneho poverovacieho aktu a neprítomnosť ustanovení obmedzujúcich financovanie na základné činnosti letiska okrem iného viedli k predbežnému záveru, že financovanie nemožno považovať za zlučiteľné v zmysle oddielu 4.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(47)

Ďalej sa analyzovalo, či boli splnené podmienky stanovené v oddiele 4.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Tieto podmienky sú podobné podmienkam uvedeným v rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. Neexistencia riadneho poverovacieho aktu a neprítomnosť ustanovení obmedzujúcich financovanie na základné činnosti letiska okrem iného viedli k predbežnému záveru, že financovanie nemožno považovať za zlučiteľné v zmysle oddielu 4.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

| (48) | V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej skúmalo, či financovanie môže byť zlučiteľné v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Konštatovalo sa, že konkrétnym účelom zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty nebolo financovanie investícií do infraštruktúry, ale zmluva sa jednoducho vzťahovala na všetky straty vzniknuté pri činnostiach letiska. Komisia ďalej uviedla, že tento nástroj sotva mohol mať stimulačný účinok z hľadiska investícií, a konštatovala, že Nemecko predpokladalo na rok 2020 len kladný ukazovateľ EBITDA, ale nie celkový kladný výsledok. Napokon konštatovala, že sa zdá, že prevádzka letiska negatívne ovplyvnila prevádzku neďalekého letiska v Zweibrückene. Komisia preto vyjadrila pochybnosti v súvislosti so zlučiteľnosťou financovania v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(48)

V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej skúmalo, či financovanie môže byť zlučiteľné v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Konštatovalo sa, že konkrétnym účelom zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty nebolo financovanie investícií do infraštruktúry, ale zmluva sa jednoducho vzťahovala na všetky straty vzniknuté pri činnostiach letiska. Komisia ďalej uviedla, že tento nástroj sotva mohol mať stimulačný účinok z hľadiska investícií, a konštatovala, že Nemecko predpokladalo na rok 2020 len kladný ukazovateľ EBITDA, ale nie celkový kladný výsledok. Napokon konštatovala, že sa zdá, že prevádzka letiska negatívne ovplyvnila prevádzku neďalekého letiska v Zweibrückene. Komisia preto vyjadrila pochybnosti v súvislosti so zlučiteľnosťou financovania v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

| (49) | Rozhodnutie o začatí konania sa napokon zaoberalo možnou zlučiteľnosťou financovania v zmysle usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (19). Nemecko bolo požiadané, aby objasnilo, či letisko možno považovať za podnik v ťažkostiach, a ak áno, či boli prijaté opatrenia v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(49)

Rozhodnutie o začatí konania sa napokon zaoberalo možnou zlučiteľnosťou financovania v zmysle usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (19). Nemecko bolo požiadané, aby objasnilo, či letisko možno považovať za podnik v ťažkostiach, a ak áno, či boli prijaté opatrenia v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu.

| (50) | Komisia na záver prijala predbežné stanovisko, že financovanie spoločností vh Saar, FSBesitzG a FSG prostredníctvom priamych príspevkov spoločnosti vh Saar od Sárska a kapitálových injekcií od spoločnosti vh Saar spoločnostiam FSBesitzG/FSG predstavovalo štátnu pomoc. Na základe dostupných informácií takisto vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti tejto pomoci s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(50)

Komisia na záver prijala predbežné stanovisko, že financovanie spoločností vh Saar, FSBesitzG a FSG prostredníctvom priamych príspevkov spoločnosti vh Saar od Sárska a kapitálových injekcií od spoločnosti vh Saar spoločnostiam FSBesitzG/FSG predstavovalo štátnu pomoc. Na základe dostupných informácií takisto vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti tejto pomoci s vnútorným trhom.

2.2.2.   PREVOD RÔZNYCH POZEMKOV NA SPOLOČNOSŤ FSBESITZG

Podrobný opis opatrenia

| (51) | Od roku 1998 Nemecko previedlo na letisko rôzne pozemky, ktoré mali podľa informácií predložených Nemeckom celkovú hodnotu 2 40  000 EUR. Spomedzi nich len tri boli prevedené po roku 2000. Podľa Nemecka mali tieto pozemky celkovú hodnotu [...]. V rokoch 2002 a 2003 boli prevedené dva pozemky [...] a v roku 2004 letisko kúpilo jeden pozemok za cenu [...]. |
| --- | --- |

(51)

Od roku 1998 Nemecko previedlo na letisko rôzne pozemky, ktoré mali podľa informácií predložených Nemeckom celkovú hodnotu 2 40  000 EUR. Spomedzi nich len tri boli prevedené po roku 2000. Podľa Nemecka mali tieto pozemky celkovú hodnotu [...]. V rokoch 2002 a 2003 boli prevedené dva pozemky [...] a v roku 2004 letisko kúpilo jeden pozemok za cenu [...].

Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

Existencia pomoci

| (52) | V rozhodnutí o začatí konania sa v prvom rade konštatovalo, že prevod pozemkov vo vlastníctve štátu predstavoval prevod štátnych zdrojov. Keďže prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry sa musia považovať za úlohu patriacu do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci až odo dňa rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000), z hľadiska analýzy štátnej pomoci boli podstatné iba prevody uskutočnené po tomto dátume. Nemecko bolo požiadané, aby objasnilo, ktoré pozemky boli prevedené po roku 2000 a aká bola ich cena. Komisia ďalej konštatovala, že prevod nebol v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, bol selektívny a z rovnakých dôvodov, aké boli uvedené v súvislosti so všeobecným financovaním, narušil hospodársku súťaž a mal vplyv na obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(52)

V rozhodnutí o začatí konania sa v prvom rade konštatovalo, že prevod pozemkov vo vlastníctve štátu predstavoval prevod štátnych zdrojov. Keďže prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry sa musia považovať za úlohu patriacu do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci až odo dňa rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000), z hľadiska analýzy štátnej pomoci boli podstatné iba prevody uskutočnené po tomto dátume. Nemecko bolo požiadané, aby objasnilo, ktoré pozemky boli prevedené po roku 2000 a aká bola ich cena. Komisia ďalej konštatovala, že prevod nebol v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, bol selektívny a z rovnakých dôvodov, aké boli uvedené v súvislosti so všeobecným financovaním, narušil hospodársku súťaž a mal vplyv na obchod v rámci Únie.

| (53) | Nemecko tvrdilo, že prevod pozemkov bol aspoň čiastočne nutný z dôvodov bezpečnosti alebo zabezpečenia (napr. výstavba bezpečnostného oplotenia), takže tieto opatrenia nemohli predstavovať štátnu pomoc na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia požiadala Nemecko, aby objasnilo, presne ktoré opatrenia priamo súviseli s bezpečnosťou leteckej dopravy a výkonom suverénnych právomocí štátu, a vyjadrila pochybnosti, či výstavba bezpečnostného oplotenia slúžila výlučne na zaistenie bezpečnej prevádzky letiska, a teda takisto patrila do rámca nákladov nevyhnutne spojených s hospodárskou činnosťou prevádzkovania letiska. Nemecko bolo ďalej požiadané, aby vysvetlilo, či verejné financovanie činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky je upravené rovnakým spôsobom pre všetky nemecké letiská alebo či niektoré letiská museli samy niesť náklady, ktoré v prípade iných letísk pokryl štát. |
| --- | --- |

(53)

Nemecko tvrdilo, že prevod pozemkov bol aspoň čiastočne nutný z dôvodov bezpečnosti alebo zabezpečenia (napr. výstavba bezpečnostného oplotenia), takže tieto opatrenia nemohli predstavovať štátnu pomoc na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia požiadala Nemecko, aby objasnilo, presne ktoré opatrenia priamo súviseli s bezpečnosťou leteckej dopravy a výkonom suverénnych právomocí štátu, a vyjadrila pochybnosti, či výstavba bezpečnostného oplotenia slúžila výlučne na zaistenie bezpečnej prevádzky letiska, a teda takisto patrila do rámca nákladov nevyhnutne spojených s hospodárskou činnosťou prevádzkovania letiska. Nemecko bolo ďalej požiadané, aby vysvetlilo, či verejné financovanie činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky je upravené rovnakým spôsobom pre všetky nemecké letiská alebo či niektoré letiská museli samy niesť náklady, ktoré v prípade iných letísk pokryl štát.

| (54) | Komisia preto v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že prevod pozemkov predstavoval štátnu pomoc na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(54)

Komisia preto v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že prevod pozemkov predstavoval štátnu pomoc na účely článku 107 ods. 1 zmluvy.

Zlučiteľnosť

| (55) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania pripomenula, že je povinnosťou členských štátov oznámiť možné dôvody zlučiteľnosti a preukázať, že sú splnené príslušné podmienky. Komisia konštatovala, že keďže Nemecko sa domnievalo, že prevod predmetných pozemkov nepredstavoval štátnu pomoc, nepredložilo žiadne argumenty týkajúce sa zlučiteľnosti. Komisia požiadala Nemecko, aby vysvetlilo, či prevod pozemkov mohol byť zlučiteľný v zmysle usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia ďalej uviedla, že na základe informácií dostupných v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania mala pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(55)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania pripomenula, že je povinnosťou členských štátov oznámiť možné dôvody zlučiteľnosti a preukázať, že sú splnené príslušné podmienky. Komisia konštatovala, že keďže Nemecko sa domnievalo, že prevod predmetných pozemkov nepredstavoval štátnu pomoc, nepredložilo žiadne argumenty týkajúce sa zlučiteľnosti. Komisia požiadala Nemecko, aby vysvetlilo, či prevod pozemkov mohol byť zlučiteľný v zmysle usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia ďalej uviedla, že na základe informácií dostupných v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania mala pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom.

2.2.3.   ZÁRUKY NA ÚVERY POSKYTNUTÉ SPOLOČNOSTIAM VH SAAR A FSBESITZG

Podrobný opis opatrenia

| (56) | Spolková krajina Sársko poskytla záruky spoločnosti FSBesitzG pri troch príležitostiach (dve záruky v roku 1998, jedna v roku 1999), zakaždým bez náhrady. Sársko navyše vydalo dve patronátne vyhlásenia ako záruku na dva úvery čerpané spoločnosťou vh Saar. Spoločnosť vh Saar preniesla tieto úvery na spoločnosť FSBesitzG.

  Tabuľka 6


  Záruky a patronátne vyhlásenia









  Rok | Výška úveru (v EUR) | Trvanie úveru | Príjemca |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | [...] | 30. 12. 2017 | FSBesitzG |
| | [...] | 1. 10. 2017 | FSBesitzG |
| 1999 | 1 1 4 53  000 | — | FSBesitzG |
| 2005 | 3 7 00  000 | 31. 1. 2021 | vh Saar |
| 2006 | 1 0 0 00  000 | 31. 8. 2039 | vh Saar |

(56)

Spolková krajina Sársko poskytla záruky spoločnosti FSBesitzG pri troch príležitostiach (dve záruky v roku 1998, jedna v roku 1999), zakaždým bez náhrady. Sársko navyše vydalo dve patronátne vyhlásenia ako záruku na dva úvery čerpané spoločnosťou vh Saar. Spoločnosť vh Saar preniesla tieto úvery na spoločnosť FSBesitzG.

Tabuľka 6

Záruky a patronátne vyhlásenia

Rok

Výška úveru (v EUR)

Trvanie úveru

Príjemca

1998

[...]

30. 12. 2017

FSBesitzG

[...]

1. 10. 2017

FSBesitzG

1999

1 1 4 53  000

—

FSBesitzG

2005

3 7 00  000

31. 1. 2021

vh Saar

2006

1 0 0 00  000

31. 8. 2039

vh Saar

Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

Existencia pomoci

| (57) | V rozhodnutí o začatí konania sa konštatuje, že z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 52, sú z hľadiska posúdenia štátnej pomoci podstatné iba záruky poskytnuté po roku 2000. Na základe informácií dostupných v tom čase Komisia predpokladala, že záruka na úver vo výške 1 1 4 53  000 EUR bola poskytnutá po roku 2000. Vysvetlila, že keďže záruka na tento úver, ako aj patronátne vyhlásenie vydané v súvislosti s úvermi čerpanými spoločnosťou vh Saar v rokoch 2005 a 2006, sa vzťahujú na 100 % úverov a keďže Sársko nedostalo žiadnu náhradu za záruku/patronátne vyhlásenia, zdá sa, že predstavujú štátnu pomoc v zmysle oznámenia o zárukách (20). Pokiaľ ide o selektívnosť, narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, uplatňujú sa rovnaké úvahy ako tie, ktoré boli uvedené v súvislosti so všeobecným financovaním spoločností FSBesitzG/FSG spoločnosťou vh Saar. |
| --- | --- |

(57)

V rozhodnutí o začatí konania sa konštatuje, že z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 52, sú z hľadiska posúdenia štátnej pomoci podstatné iba záruky poskytnuté po roku 2000. Na základe informácií dostupných v tom čase Komisia predpokladala, že záruka na úver vo výške 1 1 4 53  000 EUR bola poskytnutá po roku 2000. Vysvetlila, že keďže záruka na tento úver, ako aj patronátne vyhlásenie vydané v súvislosti s úvermi čerpanými spoločnosťou vh Saar v rokoch 2005 a 2006, sa vzťahujú na 100 % úverov a keďže Sársko nedostalo žiadnu náhradu za záruku/patronátne vyhlásenia, zdá sa, že predstavujú štátnu pomoc v zmysle oznámenia o zárukách (20). Pokiaľ ide o selektívnosť, narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, uplatňujú sa rovnaké úvahy ako tie, ktoré boli uvedené v súvislosti so všeobecným financovaním spoločností FSBesitzG/FSG spoločnosťou vh Saar.

Zlučiteľnosť

| (58) | Rozhodnutie o začatí konania vychádza z toho, že záruka na úver vo výške 1 1 4 53  000 EUR bola poskytnutá po roku 2000. Keďže príslušný úver slúžil na financovanie novej budovy terminálu, v rozhodnutí o začatí konania sa posudzovala zlučiteľnosť záruky v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Komisia dospela k predbežnému záveru, že je otázne, či nový terminál slúžil jasne vymedzenému cieľu verejného záujmu (lebo nebolo jasné, či aj ďalšie neďaleké letiská nemohli obsluhovať spádovú oblasť letiska Saarbrücken), či terminál bol nevyhnutný na fungovanie letiska, či mal uspokojivú strednodobú vyhliadku (lebo Nemecko nepredložilo žiadne údaje o tom, kedy bude letisko ziskové), či všetci používatelia mali rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre (lebo nebolo jasné, či všetci získali rovnaké výhody ako spoločnosti Cirrus a Air Berlin), a napokon, či mal vplyv na rozvoj obchodu v rozsahu, ktorý je v rozpore so záujmom Únie. |
| --- | --- |

(58)

Rozhodnutie o začatí konania vychádza z toho, že záruka na úver vo výške 1 1 4 53  000 EUR bola poskytnutá po roku 2000. Keďže príslušný úver slúžil na financovanie novej budovy terminálu, v rozhodnutí o začatí konania sa posudzovala zlučiteľnosť záruky v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Komisia dospela k predbežnému záveru, že je otázne, či nový terminál slúžil jasne vymedzenému cieľu verejného záujmu (lebo nebolo jasné, či aj ďalšie neďaleké letiská nemohli obsluhovať spádovú oblasť letiska Saarbrücken), či terminál bol nevyhnutný na fungovanie letiska, či mal uspokojivú strednodobú vyhliadku (lebo Nemecko nepredložilo žiadne údaje o tom, kedy bude letisko ziskové), či všetci používatelia mali rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre (lebo nebolo jasné, či všetci získali rovnaké výhody ako spoločnosti Cirrus a Air Berlin), a napokon, či mal vplyv na rozvoj obchodu v rozsahu, ktorý je v rozpore so záujmom Únie.

| (59) | Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia z rokov 2005 a 2006, v rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že Nemecko nevysvetlilo, aký účel majú predmetné úvery. Z tohto dôvodu a z dôvodu, že Nemecko nepredložilo argumenty o zlučiteľnosti týchto opatrení, Komisia dospela k predbežnému záveru, že štátna pomoc súvisiaca s týmito opatreniami bola nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(59)

Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia z rokov 2005 a 2006, v rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že Nemecko nevysvetlilo, aký účel majú predmetné úvery. Z tohto dôvodu a z dôvodu, že Nemecko nepredložilo argumenty o zlučiteľnosti týchto opatrení, Komisia dospela k predbežnému záveru, že štátna pomoc súvisiaca s týmito opatreniami bola nezlučiteľná s vnútorným trhom.

2.2.4.   NÁJOMNÁ ZMLUVA MEDZI SPOLOČNOSŤAMI FSBESITZG A FSBG

Podrobný opis opatrenia

| (60) | Po rozdelení pôvodnej spoločnosti FSG na spoločnosti FSBesitzG a FSBG v roku 1997 si spoločnosť FSBG prenajala letiskovú infraštruktúru od spoločnosti FSBesitzG. Podľa nájomnej zmluvy zo 7. júla 1997 spoločnosť FSBG musela platiť pevnú ročnú sumu [...] plus daň z obratu. Dňa 3. augusta 2006 spoločnosti FSBG a FSBesitzG podpísali novú nájomnú zmluvu so spätnou účinnosťou od 1. júla 2006. |
| --- | --- |

(60)

Po rozdelení pôvodnej spoločnosti FSG na spoločnosti FSBesitzG a FSBG v roku 1997 si spoločnosť FSBG prenajala letiskovú infraštruktúru od spoločnosti FSBesitzG. Podľa nájomnej zmluvy zo 7. júla 1997 spoločnosť FSBG musela platiť pevnú ročnú sumu [...] plus daň z obratu. Dňa 3. augusta 2006 spoločnosti FSBG a FSBesitzG podpísali novú nájomnú zmluvu so spätnou účinnosťou od 1. júla 2006.

| (61) | Podľa zmluvy z roku 2006 bola pevná ročná platba nájomného stanovená na [...]. Spoločnosť FSBG okrem toho musela prevádzať určité percento svojho ročného zisku. [...]. |
| --- | --- |

(61)

Podľa zmluvy z roku 2006 bola pevná ročná platba nájomného stanovená na [...]. Spoločnosť FSBG okrem toho musela prevádzať určité percento svojho ročného zisku. [...].

| (62) | Na základe týchto zmlúv spoločnosť FSBG zaplatila spoločnosti FSBesitzG tieto sumy ako nájomné za letiskovú infraštruktúru:

  Tabuľka 7


  Platby nájomného uskutočnené spoločnosťou FSBG







  Rok | Platba nájomného |
| --- | --- | --- |
| 2000 | [...] |
| 2001 | [...] |
| 2002 | [...] |
| 2003 | [...] |
| 2004 | [...] |
| 2005 | [...] |
| 2006 | [...] |
| 2007 | [...] |

(62)

Na základe týchto zmlúv spoločnosť FSBG zaplatila spoločnosti FSBesitzG tieto sumy ako nájomné za letiskovú infraštruktúru:

Tabuľka 7

Platby nájomného uskutočnené spoločnosťou FSBG

Rok

Platba nájomného

2000

[...]

2001

[...]

2002

[...]

2003

[...]

2004

[...]

2005

[...]

2006

[...]

2007

[...]

| (63) | Keďže spoločnosti FSBG a FSBesitzG sa na začiatku roka 2008 zlúčili, po tomto dátume sa už nevyplácalo žiadne ďalšie nájomné. |
| --- | --- |

(63)

Keďže spoločnosti FSBG a FSBesitzG sa na začiatku roka 2008 zlúčili, po tomto dátume sa už nevyplácalo žiadne ďalšie nájomné.

Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

Existencia pomoci

| (64) | V rozhodnutí o začatí konania sa v prvom rade konštatovalo, že upravená nájomná zmluva bola uzavretá medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG, teda bez priamej účasti orgánov verejnej moci. Komisia však uviedla, že spoločnosť FSBesitzG bola v plnom vlastníctve orgánov verejnej moci (0,1 % patrila priamo Sársku, 99,9 % patrilo spoločnosti vh Saar, ktorá zo 100 % patrila Sársku), takže ide o verejný podnik. Ďalej konštatovala, že vzhľadom na rôzne kontrolné mechanizmy malo Sársko komplexnú kontrolu nad spoločnosťou FSBesitzG, a dospela k predbežnému záveru, že ak by sa ukázalo, že na základe nájomnej zmluvy získala spoločnosť FSBG výhodu vo forme sadzby nájomného pod trhovou cenou, táto výhoda by predstavovala prevod štátnych prostriedkov a bola by pripísateľná štátu. |
| --- | --- |

(64)

V rozhodnutí o začatí konania sa v prvom rade konštatovalo, že upravená nájomná zmluva bola uzavretá medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG, teda bez priamej účasti orgánov verejnej moci. Komisia však uviedla, že spoločnosť FSBesitzG bola v plnom vlastníctve orgánov verejnej moci (0,1 % patrila priamo Sársku, 99,9 % patrilo spoločnosti vh Saar, ktorá zo 100 % patrila Sársku), takže ide o verejný podnik. Ďalej konštatovala, že vzhľadom na rôzne kontrolné mechanizmy malo Sársko komplexnú kontrolu nad spoločnosťou FSBesitzG, a dospela k predbežnému záveru, že ak by sa ukázalo, že na základe nájomnej zmluvy získala spoločnosť FSBG výhodu vo forme sadzby nájomného pod trhovou cenou, táto výhoda by predstavovala prevod štátnych prostriedkov a bola by pripísateľná štátu.

| (65) | V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej zdôraznilo, že od roku 2000 sa spoločnosť FSBG musí považovať za subjekt vykonávajúci hospodárske činnosti, teda za podnik. Do vydania rozhodnutia o začatí konania Komisia nedostala žiadne informácie o nájomných zmluvách spred roka 2000 ani o tom, či nájomná zmluva, ktorá existovala do roku 2006, bola po roku 2000 upravená. Zmluva, ktorá bola platná do roku 2006, teda mohla predstavovať existujúcu pomoc. Nemecko bolo požiadané o poskytnutie ďalších informácií o tejto otázke. |
| --- | --- |

(65)

V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej zdôraznilo, že od roku 2000 sa spoločnosť FSBG musí považovať za subjekt vykonávajúci hospodárske činnosti, teda za podnik. Do vydania rozhodnutia o začatí konania Komisia nedostala žiadne informácie o nájomných zmluvách spred roka 2000 ani o tom, či nájomná zmluva, ktorá existovala do roku 2006, bola po roku 2000 upravená. Zmluva, ktorá bola platná do roku 2006, teda mohla predstavovať existujúcu pomoc. Nemecko bolo požiadané o poskytnutie ďalších informácií o tejto otázke.

| (66) | Čo sa týka otázky, či nájomná zmluva poskytla spoločnosti FSBG výhodu, Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti, či platby nájomného uskutočnené spoločnosťou FSBG boli v súlade s trhovými podmienkami. Preto požiadala Nemecko o podrobné informácie o finančných vzťahoch medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG, ako aj o podmienkach nájomnej zmluvy a ich hospodárskom zdôvodnení. |
| --- | --- |

(66)

Čo sa týka otázky, či nájomná zmluva poskytla spoločnosti FSBG výhodu, Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti, či platby nájomného uskutočnené spoločnosťou FSBG boli v súlade s trhovými podmienkami. Preto požiadala Nemecko o podrobné informácie o finančných vzťahoch medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG, ako aj o podmienkach nájomnej zmluvy a ich hospodárskom zdôvodnení.

| (67) | Na základe týchto úvah Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že platby nájomného uskutočnené spoločnosťou FSBG obsahovali prvok štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(67)

Na základe týchto úvah Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že platby nájomného uskutočnené spoločnosťou FSBG obsahovali prvok štátnej pomoci.

Zlučiteľnosť

| (68) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania uviedla, že dospela k predbežnému záveru, že platby nájomného obsahujú štátnu pomoc v zmysle prevádzkovej pomoci, lebo platbami nižšími ako trhová cena sa znížili prevádzkové náklady vynakladané spoločnosťou FSBG. Komisia v rozhodnutí o začatí konania poukázala na to, že táto prevádzková pomoc v zásade nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, a vyzvala Nemecko, aby objasnilo, či táto pomoc môže patriť do rozsahu pôsobnosti usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, alebo aby predložilo iné argumenty o zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(68)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania uviedla, že dospela k predbežnému záveru, že platby nájomného obsahujú štátnu pomoc v zmysle prevádzkovej pomoci, lebo platbami nižšími ako trhová cena sa znížili prevádzkové náklady vynakladané spoločnosťou FSBG. Komisia v rozhodnutí o začatí konania poukázala na to, že táto prevádzková pomoc v zásade nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, a vyzvala Nemecko, aby objasnilo, či táto pomoc môže patriť do rozsahu pôsobnosti usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, alebo aby predložilo iné argumenty o zlučiteľnosti.

2.2.5.   ZĽAVY PRE LETECKÝCH DOPRAVCOV

Podrobný opis opatrenia

| (69) | Až do roku 2007 platný sadzobník letiskových poplatkov v Saarbrückene neobsahoval žiadne zľavy pre leteckých dopravcov. Dňa 1. apríla 2007 spoločnosť FSBG zaviedla nový sadzobník, v ktorom boli stanovené viaceré zľavy pre leteckých dopravcov, ktorí splnili určité podmienky. Tento sadzobník prijali po svojom zlúčení aj spoločnosti FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(69)

Až do roku 2007 platný sadzobník letiskových poplatkov v Saarbrückene neobsahoval žiadne zľavy pre leteckých dopravcov. Dňa 1. apríla 2007 spoločnosť FSBG zaviedla nový sadzobník, v ktorom boli stanovené viaceré zľavy pre leteckých dopravcov, ktorí splnili určité podmienky. Tento sadzobník prijali po svojom zlúčení aj spoločnosti FSBesitzG/FSG.

| (70) | Sadzobníkom z roku 2007 sa zaviedli tri druhy zliav. Prvé dve sa nemohli kumulovať, kým tretia sa mohla pridať k akýmkoľvek ďalším získaným zľavám.






  a) | Zľavy pre nových leteckých dopravcov: leteckým dopravcom, ktorí začínali pôsobiť v Saarbrückene, sa ponúklo zníženie poplatkov za pohyb lietadla, za štart/pristátie a za cestujúcich o 50 % v prvom roku, 30 % v druhom roku a 20 % v treťom roku. |
| --- | --- | --- |

(70)

Sadzobníkom z roku 2007 sa zaviedli tri druhy zliav. Prvé dve sa nemohli kumulovať, kým tretia sa mohla pridať k akýmkoľvek ďalším získaným zľavám.

a)

Zľavy pre nových leteckých dopravcov: leteckým dopravcom, ktorí začínali pôsobiť v Saarbrückene, sa ponúklo zníženie poplatkov za pohyb lietadla, za štart/pristátie a za cestujúcich o 50 % v prvom roku, 30 % v druhom roku a 20 % v treťom roku.

| b) | Zľavy za nové destinácie: zľavy v rovnakom rozsahu a z rovnakých poplatkov sa ponúkli leteckým dopravcom, ktorí zaviedli nové destinácie, teda destinácie, ktoré neboli obsluhované v priebehu minimálne posledných 12 mesiacov. |
| --- | --- |

b)

Zľavy za nové destinácie: zľavy v rovnakom rozsahu a z rovnakých poplatkov sa ponúkli leteckým dopravcom, ktorí zaviedli nové destinácie, teda destinácie, ktoré neboli obsluhované v priebehu minimálne posledných 12 mesiacov.

| c) | Náhrada za zvýšenie počtu cestujúcich: leteckí dopravcovia, ktorí prepravili 60  000 až 1 00  000 cestujúcich ročne v priebehu jedného kalendárneho roka, dostali náhradu vo výške 5 % z poplatkov za cestujúcich, ktoré zaplatili v priebehu daného roka, a tí ktorí prepravili viac než 1 00  000 cestujúcich ročne v priebehu jedného kalendárneho roka, 10 % z týchto poplatkov. |
| --- | --- |

c)

Náhrada za zvýšenie počtu cestujúcich: leteckí dopravcovia, ktorí prepravili 60  000 až 1 00  000 cestujúcich ročne v priebehu jedného kalendárneho roka, dostali náhradu vo výške 5 % z poplatkov za cestujúcich, ktoré zaplatili v priebehu daného roka, a tí ktorí prepravili viac než 1 00  000 cestujúcich ročne v priebehu jedného kalendárneho roka, 10 % z týchto poplatkov.

Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

Existencia pomoci

| (71) | V rozhodnutí o začatí konania sa vychádzalo z toho, že nový sadzobník z 1. apríla 2007 prijala spoločnosť FSBesitzG. Na tomto základe Komisia v rozhodnutí o začatí konania pripomenula, že vzhľadom na komplexnú kontrolu orgánov verejnej moci nad spoločnosťou FSBesitzG bolo zavedenie tohto nového sadzobníka pripísateľné štátu. V rozsahu, v akom sa podľa sadzobníka zaviedli poplatky nižšie ako trhové ceny, teda sadzobník predstavoval prevod štátnych prostriedkov pripísateľný štátu. |
| --- | --- |

(71)

V rozhodnutí o začatí konania sa vychádzalo z toho, že nový sadzobník z 1. apríla 2007 prijala spoločnosť FSBesitzG. Na tomto základe Komisia v rozhodnutí o začatí konania pripomenula, že vzhľadom na komplexnú kontrolu orgánov verejnej moci nad spoločnosťou FSBesitzG bolo zavedenie tohto nového sadzobníka pripísateľné štátu. V rozsahu, v akom sa podľa sadzobníka zaviedli poplatky nižšie ako trhové ceny, teda sadzobník predstavoval prevod štátnych prostriedkov pripísateľný štátu.

| (72) | Nemecko uviedlo, že zľavy boli motivované hospodárskymi dôvodmi a boli v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia však v rozhodnutí o začatí konania zdôraznila, že Nemecko zatiaľ neposkytlo dostatočné informácie, na základe ktorých by Komisia mohla plne posúdiť toto tvrdenie. Nemecko bolo preto požiadané, aby poskytlo podrobné informácie o nákladoch a príjmoch letiska, najmä v súvislosti s komerčnou osobnou leteckou dopravou. Komisia ďalej požiadala o objasnenie, či sa sadzobník poplatkov vzťahoval na leteckých dopravcov bez diskriminácie. |
| --- | --- |

(72)

Nemecko uviedlo, že zľavy boli motivované hospodárskymi dôvodmi a boli v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia však v rozhodnutí o začatí konania zdôraznila, že Nemecko zatiaľ neposkytlo dostatočné informácie, na základe ktorých by Komisia mohla plne posúdiť toto tvrdenie. Nemecko bolo preto požiadané, aby poskytlo podrobné informácie o nákladoch a príjmoch letiska, najmä v súvislosti s komerčnou osobnou leteckou dopravou. Komisia ďalej požiadala o objasnenie, či sa sadzobník poplatkov vzťahoval na leteckých dopravcov bez diskriminácie.

| (73) | V rozhodnutí o začatí konania napokon dospela k záveru, že je otázne, či zľavy uvedené v sadzobníku z 1. apríla 2007 mohli byť odôvodnené na základe kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, a že teda nemožno vylúčiť, že predmetní leteckí dopravcovia získali výhodu. Keďže zľavy takisto mohli narušiť hospodársku súťaž a mohli mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zľavy predstavovali štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(73)

V rozhodnutí o začatí konania napokon dospela k záveru, že je otázne, či zľavy uvedené v sadzobníku z 1. apríla 2007 mohli byť odôvodnené na základe kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, a že teda nemožno vylúčiť, že predmetní leteckí dopravcovia získali výhodu. Keďže zľavy takisto mohli narušiť hospodársku súťaž a mohli mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zľavy predstavovali štátnu pomoc.

Zlučiteľnosť

| (74) | V rozhodnutí o začatí konania sa posudzovalo, či zľavy možno považovať za zlučiteľnú pomoc na začatie činnosti v zmysle oddielu 5 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Komisia v posúdení vyjadrila pochybnosti o tom, či boli splnené rôzne podmienky zlučiteľnosti pomoci na začatie činnosti. |
| --- | --- |

(74)

V rozhodnutí o začatí konania sa posudzovalo, či zľavy možno považovať za zlučiteľnú pomoc na začatie činnosti v zmysle oddielu 5 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Komisia v posúdení vyjadrila pochybnosti o tom, či boli splnené rôzne podmienky zlučiteľnosti pomoci na začatie činnosti.

| (75) | V rozhodnutí o začatí konania sa najmä uvádzalo, že:






  a) | je otázne, či zľava za zvýšenie počtu cestujúcich splnila podmienku bodu 79 písm. c) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo si nevyžadovala novú trasu ani frekvenciu; |
| --- | --- | --- |

(75)

V rozhodnutí o začatí konania sa najmä uvádzalo, že:

a)

je otázne, či zľava za zvýšenie počtu cestujúcich splnila podmienku bodu 79 písm. c) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo si nevyžadovala novú trasu ani frekvenciu;

| b) | je otázne, či zľava za zvýšenie počtu cestujúcich splnila podmienku bodu 79 písm. d) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nebola degresívna a nemala obmedzené trvanie; |
| --- | --- |

b)

je otázne, či zľava za zvýšenie počtu cestujúcich splnila podmienku bodu 79 písm. d) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nebola degresívna a nemala obmedzené trvanie;

| c) | je otázne, či všetky zľavy splnili podmienku bodu 79 písm. f) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo neexistovala povinnosť leteckých dopravcov vrátiť prípadné získané zľavy, ak pôsobili v Saarbrückene aspoň tri roky; |
| --- | --- |

c)

je otázne, či všetky zľavy splnili podmienku bodu 79 písm. f) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo neexistovala povinnosť leteckých dopravcov vrátiť prípadné získané zľavy, ak pôsobili v Saarbrückene aspoň tri roky;

| d) | je otázne, či zľavy za nové trasy a pre nových leteckých dopravcov splnili podmienku bodu 79 písm. g) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nezáviseli od počtu cestujúcich; |
| --- | --- |

d)

je otázne, či zľavy za nové trasy a pre nových leteckých dopravcov splnili podmienku bodu 79 písm. g) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nezáviseli od počtu cestujúcich;

| e) | je otázne, či aspoň zľava za zvýšenie počtu cestujúcich splnila podmienku bodu 79 písm. i) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo neobsahovala požiadavku na predchádzajúci obchodný plán; |
| --- | --- |

e)

je otázne, či aspoň zľava za zvýšenie počtu cestujúcich splnila podmienku bodu 79 písm. i) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo neobsahovala požiadavku na predchádzajúci obchodný plán;

| f) | je otázne, či všetky zľavy splnili podmienku bodu 79 písm. j) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo zrejme neboli zverejnené žiadne požadované informácie; |
| --- | --- |

f)

je otázne, či všetky zľavy splnili podmienku bodu 79 písm. j) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo zrejme neboli zverejnené žiadne požadované informácie;

| g) | je otázne, či všetky zľavy splnili podmienku bodu 80 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nebolo jasné, či sa mohli kumulovať, pričom sa zdá, že minimálne zľava za zvýšenie počtu cestujúcich sa mohla kombinovať s ostatnými dvoma zľavami. |
| --- | --- |

g)

je otázne, či všetky zľavy splnili podmienku bodu 80 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nebolo jasné, či sa mohli kumulovať, pričom sa zdá, že minimálne zľava za zvýšenie počtu cestujúcich sa mohla kombinovať s ostatnými dvoma zľavami.

| (76) | Keďže kumulatívne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti pravdepodobne neboli splnené a keďže neboli zrejmé žiadne iné dôvody zlučiteľnosti, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zľavy predstavovali nezlučiteľnú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(76)

Keďže kumulatívne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti pravdepodobne neboli splnené a keďže neboli zrejmé žiadne iné dôvody zlučiteľnosti, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zľavy predstavovali nezlučiteľnú štátnu pomoc.

2.2.6.   POMOC NA ZAČATIE ČINNOSTI SPOLOČNOSTI CIRRUS AIRLINES

Podrobný opis opatrenia

| (77) | Dňa 27. januára 2005 spoločnosť FSBesitzG podpísala zmluvu o začatí činnosti so spoločnosťou Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (ďalej len „Cirrus“) s trvaním jeden rok. Účelom zmluvy bolo zvýšenie počtu cestujúcich na trase do [...]. V zmluve sa uvádzalo, že nárast počtu cestujúcich by bol možný iba v prípade výrazného zníženia cien leteniek, aby sa tak spoločnosť Cirrus stala atraktívnou pre cestujúcich. V zmluve bolo ďalej vysvetlené, že tento projekt by v počiatočnej fáze priniesol vysoké straty. Letisko preto bolo pripravené podporiť projekt financovaním začatia činnosti. |
| --- | --- |

(77)

Dňa 27. januára 2005 spoločnosť FSBesitzG podpísala zmluvu o začatí činnosti so spoločnosťou Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (ďalej len „Cirrus“) s trvaním jeden rok. Účelom zmluvy bolo zvýšenie počtu cestujúcich na trase do [...]. V zmluve sa uvádzalo, že nárast počtu cestujúcich by bol možný iba v prípade výrazného zníženia cien leteniek, aby sa tak spoločnosť Cirrus stala atraktívnou pre cestujúcich. V zmluve bolo ďalej vysvetlené, že tento projekt by v počiatočnej fáze priniesol vysoké straty. Letisko preto bolo pripravené podporiť projekt financovaním začatia činnosti.

| (78) | Začiatok letovej prevádzky bol stanovený na 29. marec 2005. Zmluva bola založená na obchodnom pláne, ktorý obsahoval počty cestujúcich a priemerné čisté výnosy. V zmluve bol stanovený aj typ lietadla, ktorý sa má používať. |
| --- | --- |

(78)

Začiatok letovej prevádzky bol stanovený na 29. marec 2005. Zmluva bola založená na obchodnom pláne, ktorý obsahoval počty cestujúcich a priemerné čisté výnosy. V zmluve bol stanovený aj typ lietadla, ktorý sa má používať.

| (79) | Podľa zmluvy bola spoločnosť Cirrus povinná poskytovať pravidelné lety medzi Saarbrückenom a [...] s frekvenciou [...] letov počas [...] dní v týždni, [...] letov [...]. V zmluve sa výslovne uvádzalo, že spoločnosť Cirrus [...]. Zmluva bola následne niekoľkokrát predĺžená a upravená a jej platnosť napokon skončila 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(79)

Podľa zmluvy bola spoločnosť Cirrus povinná poskytovať pravidelné lety medzi Saarbrückenom a [...] s frekvenciou [...] letov počas [...] dní v týždni, [...] letov [...]. V zmluve sa výslovne uvádzalo, že spoločnosť Cirrus [...]. Zmluva bola následne niekoľkokrát predĺžená a upravená a jej platnosť napokon skončila 31. decembra 2006.

| (80) | Náhrada splatná podľa zmluvy sa vypočítala podľa tohto vzorca:





  [...] |
| --- | --- |

(80)

Náhrada splatná podľa zmluvy sa vypočítala podľa tohto vzorca:

[...]

V priebehu trvania zmluvy bola ročná suma náhrady vyplatenej spoločnosti Cirrus spoločnosťou FSBesitzG takáto:

Tabuľka 8

Platby spoločnosti Cirrus Airlines v EUR

| Rok | Čistá náhrada | Hrubá náhrada |
| --- | --- | --- |
| 2005 | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] |

Rok

Čistá náhrada

Hrubá náhrada

2005

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

Existencia pomoci

| (81) | V rozhodnutí o začatí konania sa v prvom rade konštatovalo, že rozhodnutie spoločnosti FSBesitzG obsahovalo prevod štátnych prostriedkov a bolo pripísateľné štátu. Spoločnosť Cirrus bola takisto jednoznačne podnikom, ktorý vykonáva hospodársku činnosť. Otázka teda bola, či spoločnosť Cirrus získala zmluvou výhodu, ktorú by inak na trhu nezískala. Keďže Nemecko neposkytlo žiadne vysvetlenie dôvodu uzavretia zmluvy, bolo požiadané, aby objasnilo, či sa domnieva, že pri uzatváraní zmluvy sa spoločnosť FSBesitzG správala ako rozumný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, a ak áno, aby poskytlo dokumentáciu na podporu tohto názoru. |
| --- | --- |

(81)

V rozhodnutí o začatí konania sa v prvom rade konštatovalo, že rozhodnutie spoločnosti FSBesitzG obsahovalo prevod štátnych prostriedkov a bolo pripísateľné štátu. Spoločnosť Cirrus bola takisto jednoznačne podnikom, ktorý vykonáva hospodársku činnosť. Otázka teda bola, či spoločnosť Cirrus získala zmluvou výhodu, ktorú by inak na trhu nezískala. Keďže Nemecko neposkytlo žiadne vysvetlenie dôvodu uzavretia zmluvy, bolo požiadané, aby objasnilo, či sa domnieva, že pri uzatváraní zmluvy sa spoločnosť FSBesitzG správala ako rozumný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, a ak áno, aby poskytlo dokumentáciu na podporu tohto názoru.

| (82) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania poukázala na to, že v čase prijatia rozhodnutia nemala žiadne informácie, či Nemecko porovnalo očakávané náklady a príjmy vyplývajúce z tejto zmluvy. Na tomto základe dospela k predbežnému záveru, že zmluva so spoločnosťou Cirrus predstavovala štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(82)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania poukázala na to, že v čase prijatia rozhodnutia nemala žiadne informácie, či Nemecko porovnalo očakávané náklady a príjmy vyplývajúce z tejto zmluvy. Na tomto základe dospela k predbežnému záveru, že zmluva so spoločnosťou Cirrus predstavovala štátnu pomoc.

Zlučiteľnosť

| (83) | V rozhodnutí o začatí konania sa posudzovalo, či zmluvu so spoločnosťou Cirrus možno považovať za zlučiteľnú pomoc na začatie činnosti v zmysle oddielu 5 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Komisia v posúdení vyjadrila pochybnosti o tom, či boli splnené rôzne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti. |
| --- | --- |

(83)

V rozhodnutí o začatí konania sa posudzovalo, či zmluvu so spoločnosťou Cirrus možno považovať za zlučiteľnú pomoc na začatie činnosti v zmysle oddielu 5 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Komisia v posúdení vyjadrila pochybnosti o tom, či boli splnené rôzne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti.

| (84) | V rozhodnutí o začatí konania sa najmä konštatovalo, že zmluva so spoločnosťou Cirrus zjavne nespĺňa tieto podmienky:






  a) | bod 79 písm. c) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo trasa spoločnosti Cirrus medzi Saarbrückenom a [...] už zjavne existovala a neboli poskytnuté žiadne informácie o nových frekvenciách, ktoré by mohli viesť k zvýšeniu počtu cestujúcich; |
| --- | --- | --- |

(84)

V rozhodnutí o začatí konania sa najmä konštatovalo, že zmluva so spoločnosťou Cirrus zjavne nespĺňa tieto podmienky:

a)

bod 79 písm. c) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo trasa spoločnosti Cirrus medzi Saarbrückenom a [...] už zjavne existovala a neboli poskytnuté žiadne informácie o nových frekvenciách, ktoré by mohli viesť k zvýšeniu počtu cestujúcich;

| b) | bod 79 písm. d) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo sa zdalo, že zmluva nebola degresívna ani skutočne časovo obmedzená, a to vzhľadom na to, že bola niekoľkokrát predĺžená a nebolo jasné, či spoločnosť Cirrus preukázala dlhodobú ziskovosť trasy; |
| --- | --- |

b)

bod 79 písm. d) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo sa zdalo, že zmluva nebola degresívna ani skutočne časovo obmedzená, a to vzhľadom na to, že bola niekoľkokrát predĺžená a nebolo jasné, či spoločnosť Cirrus preukázala dlhodobú ziskovosť trasy;

| c) | bod 79 písm. e) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo v zmluve sa podpora neobmedzovala na dodatočné náklady na začatie činnosti; |
| --- | --- |

c)

bod 79 písm. e) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo v zmluve sa podpora neobmedzovala na dodatočné náklady na začatie činnosti;

| d) | bod 79 písm. f) prvý pododsek usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo zmluva neobsahovala pevne stanovený dátum skončenia platnosti a neobmedzovala sa ňou výška pomoci vzhľadom na náklady; |
| --- | --- |

d)

bod 79 písm. f) prvý pododsek usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo zmluva neobsahovala pevne stanovený dátum skončenia platnosti a neobmedzovala sa ňou výška pomoci vzhľadom na náklady;

| e) | bod 79 písm. f) tretí pododsek usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či obdobie, počas ktorého spoločnosť Cirrus dostávala pomoc, bolo výrazne kratšie ako obdobie, počas ktorého sa spoločnosť Cirrus zaviazala pôsobiť v Saarbrückene; |
| --- | --- |

e)

bod 79 písm. f) tretí pododsek usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či obdobie, počas ktorého spoločnosť Cirrus dostávala pomoc, bolo výrazne kratšie ako obdobie, počas ktorého sa spoločnosť Cirrus zaviazala pôsobiť v Saarbrückene;

| f) | bod 79 písm. g) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo sa zdalo, že pomoc bola spojená s vývojom počtu prepravených cestujúcich; |
| --- | --- |

f)

bod 79 písm. g) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo sa zdalo, že pomoc bola spojená s vývojom počtu prepravených cestujúcich;

| g) | bod 79 písm. h) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či zmluva bola pred uzavretím uverejnená a sprístupnená aj iným leteckým dopravcom; |
| --- | --- |

g)

bod 79 písm. h) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či zmluva bola pred uzavretím uverejnená a sprístupnená aj iným leteckým dopravcom;

| h) | bod 79 písm. i) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či spoločnosť FSBetriebG mala prístup k obchodnému plánu spoločnosti Cirrus a či letisko skúmalo vplyv pomoci na konkurenčné trasy; |
| --- | --- |

h)

bod 79 písm. i) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či spoločnosť FSBetriebG mala prístup k obchodnému plánu spoločnosti Cirrus a či letisko skúmalo vplyv pomoci na konkurenčné trasy;

| i) | bod 79 písm. j) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo zjavne nebol uverejnený požadovaný zoznam dotovaných trás; |
| --- | --- |

i)

bod 79 písm. j) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo zjavne nebol uverejnený požadovaný zoznam dotovaných trás;

| j) | bod 79 písm. k) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či Nemecko zaviedlo požadované odvolacie konanie; |
| --- | --- |

j)

bod 79 písm. k) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či Nemecko zaviedlo požadované odvolacie konanie;

| k) | bod 80 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo sa zdalo, že spoločnosť Cirrus skombinovala pomoc podľa zmlúv s pomocou podľa sadzobníka poplatkov z roku 2007. |
| --- | --- |

k)

bod 80 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo sa zdalo, že spoločnosť Cirrus skombinovala pomoc podľa zmlúv s pomocou podľa sadzobníka poplatkov z roku 2007.

| (85) | Keďže kumulatívne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti pravdepodobne neboli splnené a keďže neboli zrejmé žiadne iné dôvody zlučiteľnosti, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zmluva so spoločnosťou Cirrus predstavovala nezlučiteľnú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(85)

Keďže kumulatívne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti pravdepodobne neboli splnené a keďže neboli zrejmé žiadne iné dôvody zlučiteľnosti, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zmluva so spoločnosťou Cirrus predstavovala nezlučiteľnú štátnu pomoc.

2.2.7.   ZMLUVA O MARKETINGU SO SPOLOČNOSŤOU AIR BERLIN

Podrobný opis opatrenia

| (86) | Dňa 6. apríla 2011 spoločnosť FSG podpísala zmluvu o marketingu so spoločnosťou Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (ďalej len „Air Berlin“) s trvaním do 2. mája 2014. Podľa zmluvy musela spoločnosť Air Berlin dodať marketingové a propagačné služby spoločnosti FSG. V zmluve bolo uvedené: [...] Spoločnosť FSG očakáva, že zvýšenie frekvencií prinesie vyššie príjmy z leteckých a neleteckých činností. Spoločnosť Air Berlin bola ďalej povinná propagovať dve spojenia zo Saarbrückenu a do Saarbrückenu (informácie o zvýšení frekvencií v tlači, prostredníctvom e-mailov, informačných stretnutí s cestovnými agentúrami, časopisov, tlačených médií, pri odbavovaní, na palube, v rádiu atď.). Spoločnosť FSG odmenila spoločnosť Air Berlin za marketingové služby celkovou sumou [8 00  000 EUR – 1 7 00  000 EUR]. |
| --- | --- |

(86)

Dňa 6. apríla 2011 spoločnosť FSG podpísala zmluvu o marketingu so spoločnosťou Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (ďalej len „Air Berlin“) s trvaním do 2. mája 2014. Podľa zmluvy musela spoločnosť Air Berlin dodať marketingové a propagačné služby spoločnosti FSG. V zmluve bolo uvedené: [...] Spoločnosť FSG očakáva, že zvýšenie frekvencií prinesie vyššie príjmy z leteckých a neleteckých činností. Spoločnosť Air Berlin bola ďalej povinná propagovať dve spojenia zo Saarbrückenu a do Saarbrückenu (informácie o zvýšení frekvencií v tlači, prostredníctvom e-mailov, informačných stretnutí s cestovnými agentúrami, časopisov, tlačených médií, pri odbavovaní, na palube, v rádiu atď.). Spoločnosť FSG odmenila spoločnosť Air Berlin za marketingové služby celkovou sumou [8 00  000 EUR – 1 7 00  000 EUR].

Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

Existencia pomoci

| (87) | Podobne ako v prípade zmluvy so spoločnosťou Cirrus sa aj zmluvou o marketingu uzavretou so spoločnosťou Air Berlin otvorila otázka, či je táto zmluva v súlade s trhovými podmienkami. Všetky ostatné podmienky, ako je pripísateľný prevod štátnych prostriedkov a selektívnosť, sa považovali za splnené. |
| --- | --- |

(87)

Podobne ako v prípade zmluvy so spoločnosťou Cirrus sa aj zmluvou o marketingu uzavretou so spoločnosťou Air Berlin otvorila otázka, či je táto zmluva v súlade s trhovými podmienkami. Všetky ostatné podmienky, ako je pripísateľný prevod štátnych prostriedkov a selektívnosť, sa považovali za splnené.

| (88) | Nemecko uviedlo, že vykonalo analýzu nákladov a prínosov, ktorá preukázala, že zmluva bola pre letisko z dlhodobého hľadiska zisková. Túto analýzu však neposkytlo, takže Komisia nemohla posúdiť, ako letisko vypočítalo očakávané náklady a príjmy vyplývajúce zo zmluvy. Komisia ďalej konštatovala, že jedinou výhodou pre letisko vyplývajúcou zo zmluvy bol zrejme očakávaný nárast počtu cestujúcich, takže samotná zmluva bola len ďalšou zľavou z letiskových poplatkov, ktorá sa navyše kumulovala s už poskytnutými zľavami podľa sadzobníka poplatkov z roku 2007. |
| --- | --- |

(88)

Nemecko uviedlo, že vykonalo analýzu nákladov a prínosov, ktorá preukázala, že zmluva bola pre letisko z dlhodobého hľadiska zisková. Túto analýzu však neposkytlo, takže Komisia nemohla posúdiť, ako letisko vypočítalo očakávané náklady a príjmy vyplývajúce zo zmluvy. Komisia ďalej konštatovala, že jedinou výhodou pre letisko vyplývajúcou zo zmluvy bol zrejme očakávaný nárast počtu cestujúcich, takže samotná zmluva bola len ďalšou zľavou z letiskových poplatkov, ktorá sa navyše kumulovala s už poskytnutými zľavami podľa sadzobníka poplatkov z roku 2007.

| (89) | Na základe týchto úvah Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že zmluva o marketingu so spoločnosťou Air Berlin poskytla tejto spoločnosti selektívnu výhodu. Keďže sa predbežne zistilo, že boli prítomné aj všetky ostatné prvky štátnej pomoci, Komisia dospela k predbežnému záveru, že táto zmluva obsahovala prvok štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(89)

Na základe týchto úvah Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že zmluva o marketingu so spoločnosťou Air Berlin poskytla tejto spoločnosti selektívnu výhodu. Keďže sa predbežne zistilo, že boli prítomné aj všetky ostatné prvky štátnej pomoci, Komisia dospela k predbežnému záveru, že táto zmluva obsahovala prvok štátnej pomoci.

Zlučiteľnosť

| (90) | V rozhodnutí o začatí konania sa posudzovalo, či zmluvu o marketingu možno považovať za zlučiteľnú pomoc na začatie činnosti v zmysle oddielu 5 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Komisia v posúdení vyjadrila pochybnosti o tom, či boli splnené rôzne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti. |
| --- | --- |

(90)

V rozhodnutí o začatí konania sa posudzovalo, či zmluvu o marketingu možno považovať za zlučiteľnú pomoc na začatie činnosti v zmysle oddielu 5 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Komisia v posúdení vyjadrila pochybnosti o tom, či boli splnené rôzne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti.

| (91) | V rozhodnutí o začatí konania sa najmä konštatovalo, že zmluva so spoločnosťou Air Berlin zjavne nespĺňa tieto podmienky:






  a) | bod 79 písm. d) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nebolo jasné, či spoločnosť Air Berlin preukázala dlhodobú ziskovosť trasy; |
| --- | --- | --- |

(91)

V rozhodnutí o začatí konania sa najmä konštatovalo, že zmluva so spoločnosťou Air Berlin zjavne nespĺňa tieto podmienky:

a)

bod 79 písm. d) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nebolo jasné, či spoločnosť Air Berlin preukázala dlhodobú ziskovosť trasy;

| b) | bod 79 písm. e) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo v zmluve sa podpora neobmedzovala na dodatočné náklady na začatie činnosti; |
| --- | --- |

b)

bod 79 písm. e) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo v zmluve sa podpora neobmedzovala na dodatočné náklady na začatie činnosti;

| c) | bod 79 písm. f) prvý pododsek usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo v zmluve sa neobmedzovala výška pomoci vzhľadom na náklady; |
| --- | --- |

c)

bod 79 písm. f) prvý pododsek usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo v zmluve sa neobmedzovala výška pomoci vzhľadom na náklady;

| d) | bod 79 písm. f) tretí pododsek usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či obdobie, počas ktorého spoločnosť Air Berlin dostávala pomoc, bolo výrazne kratšie ako obdobie, počas ktorého sa spoločnosť Air Berlin zaviazala pôsobiť v Saarbrückene; |
| --- | --- |

d)

bod 79 písm. f) tretí pododsek usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či obdobie, počas ktorého spoločnosť Air Berlin dostávala pomoc, bolo výrazne kratšie ako obdobie, počas ktorého sa spoločnosť Air Berlin zaviazala pôsobiť v Saarbrückene;

| e) | bod 79 písm. g) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo pomoc nesúvisela so skutočným vývojom počtu cestujúcich; |
| --- | --- |

e)

bod 79 písm. g) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo pomoc nesúvisela so skutočným vývojom počtu cestujúcich;

| f) | bod 79 písm. h) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či zmluva bola pred uzavretím uverejnená a sprístupnená aj iným leteckým dopravcom; |
| --- | --- |

f)

bod 79 písm. h) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či zmluva bola pred uzavretím uverejnená a sprístupnená aj iným leteckým dopravcom;

| g) | bod 79 písm. i) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nebolo jasné, či analýza nákladov a prínosov vykonaná letiskom, ktorá nebola Komisii poskytnutá, splnila podmienky; |
| --- | --- |

g)

bod 79 písm. i) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo nebolo jasné, či analýza nákladov a prínosov vykonaná letiskom, ktorá nebola Komisii poskytnutá, splnila podmienky;

| h) | bod 79 písm. j) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo zjavne nebol uverejnený požadovaný zoznam dotovaných trás; |
| --- | --- |

h)

bod 79 písm. j) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo zjavne nebol uverejnený požadovaný zoznam dotovaných trás;

| i) | bod 79 písm. k) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či Nemecko zaviedlo požadované odvolacie konanie; |
| --- | --- |

i)

bod 79 písm. k) usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo bolo otázne, či Nemecko zaviedlo požadované odvolacie konanie;

| j) | bod 80 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo sa zdalo, že spoločnosť Air Berlin skombinovala pomoc podľa zmlúv s pomocou podľa sadzobníka poplatkov z roku 2007. |
| --- | --- |

j)

bod 80 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo sa zdalo, že spoločnosť Air Berlin skombinovala pomoc podľa zmlúv s pomocou podľa sadzobníka poplatkov z roku 2007.

| (92) | Keďže kumulatívne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti pravdepodobne neboli splnené a keďže neboli zrejmé žiadne iné dôvody zlučiteľnosti, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zmluva so spoločnosťou Air Berlin predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(92)

Keďže kumulatívne podmienky zlučiteľnej pomoci na začatie činnosti pravdepodobne neboli splnené a keďže neboli zrejmé žiadne iné dôvody zlučiteľnosti, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zmluva so spoločnosťou Air Berlin predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom.

3.   PRIPOMIENKY NEMECKA

3.1.   FINANCOVANIE SPOLOČNOSTÍ VH SAAR, FSG A FSBESITZG

3.1.1.   EXISTENCIA POMOCI

Podnik a hospodárska činnosť

| (93) | Nemecko nespochybnilo skutočnosť, že spoločnosti FSBesitzG a FSG vykonávajú hospodárske činnosti a musia sa považovať za podniky na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. V rozsahu, v akom spoločnosti FSBesitzG a FSG vykonávajú činnosti, ktoré patria medzi suverénne právomoci štátu, však nepredstavujú podniky. |
| --- | --- |

(93)

Nemecko nespochybnilo skutočnosť, že spoločnosti FSBesitzG a FSG vykonávajú hospodárske činnosti a musia sa považovať za podniky na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. V rozsahu, v akom spoločnosti FSBesitzG a FSG vykonávajú činnosti, ktoré patria medzi suverénne právomoci štátu, však nepredstavujú podniky.

| (94) | Nemecko v tejto súvislosti predložilo tabuľku s výdavkami (prevádzkovými a investičnými výdavkami) patriacimi do pôsobnosti verejnej politiky, ktoré vznikli v období medzi rokmi 2000 a 2011:

  Tabuľka 9


  Náklady patriace do pôsobnosti verejnej politiky v EUR
   (21) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 LuftSiG | | | | | | | | | | | | | |
| Feuerwehr | | | | | | | | | | | | | |
| Außenumzäunung/Bestreifungsweg | | | | | | | | | | | | | |
| Neues Zugangs-kontrollsystem | | | | | | | | | | | | | |
| Container Tor 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Rollwegbeschilderung | | | | | | | | | | | | | |
| Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom) | | | | | | | | | | | | | |
| Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz. | | | | | | | | | | | | | |
| Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA | | | | | | | | | | | | | |
| Flughafennavigation | | | | | | | | | | | | | |
| Summe p.A. | | | | | | | | | | | | | |

(94)

Nemecko v tejto súvislosti predložilo tabuľku s výdavkami (prevádzkovými a investičnými výdavkami) patriacimi do pôsobnosti verejnej politiky, ktoré vznikli v období medzi rokmi 2000 a 2011:

Tabuľka 9

Náklady patriace do pôsobnosti verejnej politiky v EUR
   (21)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Spolu

§ 8 LuftSiG

Feuerwehr

Außenumzäunung/Bestreifungsweg

Neues Zugangs-kontrollsystem

Container Tor 1

Rollwegbeschilderung

Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom)

Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz.

Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA

Flughafennavigation

Summe p.A.

| (95) | Nemecko tvrdí, že všetko financovanie bezpečnostných opatrení na letisku podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, opatrení riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) ods. 2 zákona Luftverkehrsgesetz a hasičského zboru patrí do pôsobnosti verejnej politiky. Podľa Nemecka oplotenie okolo letiska a kontrolné chodníky, brána pre kontajnery, značky vzletovej a pristávacej dráhy, núdzové zdroje elektrickej energie, parkovacie miesta pre lietadlá, na ktoré sa vzťahujú bombové hrozby, a rozšírenie koncových bezpečnostných plôch patria do rozsahu pôsobnosti § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, a teda aj do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(95)

Nemecko tvrdí, že všetko financovanie bezpečnostných opatrení na letisku podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, opatrení riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) ods. 2 zákona Luftverkehrsgesetz a hasičského zboru patrí do pôsobnosti verejnej politiky. Podľa Nemecka oplotenie okolo letiska a kontrolné chodníky, brána pre kontajnery, značky vzletovej a pristávacej dráhy, núdzové zdroje elektrickej energie, parkovacie miesta pre lietadlá, na ktoré sa vzťahujú bombové hrozby, a rozšírenie koncových bezpečnostných plôch patria do rozsahu pôsobnosti § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, a teda aj do pôsobnosti verejnej politiky.

| (96) | Pokiaľ ide o opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) ods. 2 zákona Luftverkehrsgesetz, Nemecko tvrdí, že štát nepokrýva náklady na tieto opatrenia pre všetky letiská, ale rozdielne zaobchádzanie s rôznymi letiskami je odôvodnené, a teda nepredstavuje výhodu. Konkrétnejšie, v § 27 písm. c) ods. 2 sa rozlišuje medzi určitými letiskami, v prípade ktorých sa financovanie týchto bezpečnostných opatrení na spolkovej úrovni považuje za nevyhnutné z dôvodov záujmov bezpečnostnej a dopravnej politiky, a inými letiskami, kde sa tieto opatrenia zo spolkového hľadiska nepovažujú za jednoznačne nevyhnutné. Spolkové ministerstvo dopravy doteraz uznalo financovanie viacerých letísk vrátane Saarbrückenu za nevyhnutné z dôvodov bezpečnostnej a dopravnej politiky. Financovanie regionálnych letísk, ktoré by za normálnych okolností museli samy znášať tieto náklady, preto nie je diskriminačné. Financovanie opatrení riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti, či už priamo štátom na spolkovej úrovni, alebo spolkovými krajinami, patrí vo všetkých prípadoch do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(96)

Pokiaľ ide o opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) ods. 2 zákona Luftverkehrsgesetz, Nemecko tvrdí, že štát nepokrýva náklady na tieto opatrenia pre všetky letiská, ale rozdielne zaobchádzanie s rôznymi letiskami je odôvodnené, a teda nepredstavuje výhodu. Konkrétnejšie, v § 27 písm. c) ods. 2 sa rozlišuje medzi určitými letiskami, v prípade ktorých sa financovanie týchto bezpečnostných opatrení na spolkovej úrovni považuje za nevyhnutné z dôvodov záujmov bezpečnostnej a dopravnej politiky, a inými letiskami, kde sa tieto opatrenia zo spolkového hľadiska nepovažujú za jednoznačne nevyhnutné. Spolkové ministerstvo dopravy doteraz uznalo financovanie viacerých letísk vrátane Saarbrückenu za nevyhnutné z dôvodov bezpečnostnej a dopravnej politiky. Financovanie regionálnych letísk, ktoré by za normálnych okolností museli samy znášať tieto náklady, preto nie je diskriminačné. Financovanie opatrení riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti, či už priamo štátom na spolkovej úrovni, alebo spolkovými krajinami, patrí vo všetkých prípadoch do pôsobnosti verejnej politiky.

| (97) | Napríklad náklady na hasičský zbor navyše nie sú upravené na spolkovej úrovni, ale patria do právomoci spolkových krajín, a preto hasičský zbor nefinancuje na všetkých letiskách štát. Rozdiel v zaobchádzaní vychádza z historických i objektívnych dôvodov. Spočíva hlavne v povahe obchodnej činnosti letiska, pričom menšie regionálne letiská nemôžu znášať vysoké fixné náklady, ktoré hasičský zbor vytvára, a preto ich znáša príslušná spolková krajina. |
| --- | --- |

(97)

Napríklad náklady na hasičský zbor navyše nie sú upravené na spolkovej úrovni, ale patria do právomoci spolkových krajín, a preto hasičský zbor nefinancuje na všetkých letiskách štát. Rozdiel v zaobchádzaní vychádza z historických i objektívnych dôvodov. Spočíva hlavne v povahe obchodnej činnosti letiska, pričom menšie regionálne letiská nemôžu znášať vysoké fixné náklady, ktoré hasičský zbor vytvára, a preto ich znáša príslušná spolková krajina.

| (98) | Pokiaľ ide o spoločnosť vh Saar, Nemecko uvádza, že spoločnosť nemožno považovať za podnik. Po prvé, tvrdí, že spoločnosť vh Saar sama osebe nepôsobí na trhu, ale len vlastní podiely v iných spoločnostiach (konkrétne na letisku a v spoločnosti HSG). Nemecko s odkazom na rozsudok Súdneho dvora (22) pripomína, že len vlastnenie podielov v iných spoločnostiach samo osebe nie je hospodárskou činnosťou, a to ani v prípade, že ide o kontrolný podiel. Nemecko ďalej uvádza, že na spoločnosť vh Saar sa nevzťahuje výnimka z tejto zásady, podľa ktorej holdingová spoločnosť vykonáva hospodársku činnosť, ak uplatňuje vplyv na spoločnosti, v ktorých vlastní podiely. |
| --- | --- |

(98)

Pokiaľ ide o spoločnosť vh Saar, Nemecko uvádza, že spoločnosť nemožno považovať za podnik. Po prvé, tvrdí, že spoločnosť vh Saar sama osebe nepôsobí na trhu, ale len vlastní podiely v iných spoločnostiach (konkrétne na letisku a v spoločnosti HSG). Nemecko s odkazom na rozsudok Súdneho dvora (22) pripomína, že len vlastnenie podielov v iných spoločnostiach samo osebe nie je hospodárskou činnosťou, a to ani v prípade, že ide o kontrolný podiel. Nemecko ďalej uvádza, že na spoločnosť vh Saar sa nevzťahuje výnimka z tejto zásady, podľa ktorej holdingová spoločnosť vykonáva hospodársku činnosť, ak uplatňuje vplyv na spoločnosti, v ktorých vlastní podiely.

Výhoda

| (99) | Nemecko v súvislosti so spoločnosťou vh Saar tvrdí, že spoločnosť nezískala žiadnu výhodu zo štátnych prostriedkov, lebo všetky finančné prostriedky, ktoré získala od Sárska, prevádzala na spoločnosti FSBesitzG/FSG. V dôsledku toho popiera, že spoločnosť vh Saar možno považovať za príjemcu. |
| --- | --- |

(99)

Nemecko v súvislosti so spoločnosťou vh Saar tvrdí, že spoločnosť nezískala žiadnu výhodu zo štátnych prostriedkov, lebo všetky finančné prostriedky, ktoré získala od Sárska, prevádzala na spoločnosti FSBesitzG/FSG. V dôsledku toho popiera, že spoločnosť vh Saar možno považovať za príjemcu.

| (100) | Pokiaľ ide o finančné prostriedky, ktoré spoločnosti FSBesitzG/FSG dostali od spoločnosti vh Saar prostredníctvom zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty, Nemecko tvrdí, že nebola poskytnutá žiadna výhoda, lebo všetky finančné prostriedky boli len náhradou pre spoločnosti FSBesitzG/FSG za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu v súlade s judikatúrou vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(100)

Pokiaľ ide o finančné prostriedky, ktoré spoločnosti FSBesitzG/FSG dostali od spoločnosti vh Saar prostredníctvom zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty, Nemecko tvrdí, že nebola poskytnutá žiadna výhoda, lebo všetky finančné prostriedky boli len náhradou pre spoločnosti FSBesitzG/FSG za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu v súlade s judikatúrou vo veci Altmark.

Prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark: poverenie službou všeobecného hospodárskeho záujmu

| (101) | Nemecko tvrdí, že prevádzka letiska vrátane výstavby a údržby nevyhnutnej infraštruktúry predstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Pojem služieb všeobecného hospodárskeho záujmu Nemecko vymedzuje ako služby, na ktorých spoľahlivom a stabilnom poskytovaní na trhu má verejnosť všeobecný záujem, ktoré trh sám osebe nedokáže poskytnúť a ktoré poskytuje subjekt poverený príslušnou povinnosťou. |
| --- | --- |

(101)

Nemecko tvrdí, že prevádzka letiska vrátane výstavby a údržby nevyhnutnej infraštruktúry predstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Pojem služieb všeobecného hospodárskeho záujmu Nemecko vymedzuje ako služby, na ktorých spoľahlivom a stabilnom poskytovaní na trhu má verejnosť všeobecný záujem, ktoré trh sám osebe nedokáže poskytnúť a ktoré poskytuje subjekt poverený príslušnou povinnosťou.

| (102) | Pokiaľ ide o prevádzku letiska Saarbrücken, Nemecko tvrdí, že predstavuje ponúkanie služieb na trhu. Ďalej tvrdí, že keďže letisko odbaví menej ako 5 00  000 cestujúcich ročne a nachádza sa teda pod hranicou stanovenou v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005, nad ktorej úrovňou možno očakávať, že letisko bude ziskové, letisko ponúka služby, ktoré by trh inak neposkytoval. |
| --- | --- |

(102)

Pokiaľ ide o prevádzku letiska Saarbrücken, Nemecko tvrdí, že predstavuje ponúkanie služieb na trhu. Ďalej tvrdí, že keďže letisko odbaví menej ako 5 00  000 cestujúcich ročne a nachádza sa teda pod hranicou stanovenou v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005, nad ktorej úrovňou možno očakávať, že letisko bude ziskové, letisko ponúka služby, ktoré by trh inak neposkytoval.

| (103) | Podľa Nemecka bola letisku Saarbrücken zverená povinnosť poskytovať tieto služby. Nemecko uvádza, že táto povinnosť vyplýva z prevádzkovej licencie a ustanovení nemeckého leteckého práva. Nemecko sa konkrétne odvoláva na § 45 ods. 1 nariadenia o licenciách v letectve (Luftverkehrszulassungsordnung), v ktorom sa stanovuje, že letiskový podnik musí „udržiavať letisko v bezpečnom prevádzkovom stave a správne ho prevádzkovať“. Povinnosť prevádzkovať zahŕňa povinnosť sprístupniť letiskové služby lietadlám bez akejkoľvek diskriminácie počas bežných prevádzkových hodín, ktoré sú stanovené v prevádzkovej licencii a prevádzkovateľ letiska ich nemôže jednostranne zmeniť. Akékoľvek porušenie povinnosti prevádzkovať letisko by malo za následok pokuty až do výšky 50  000 EUR v súlade s § 108 nariadenia Luftverkehrszulassungsordnung v spojení s § 58 ods. 1 bodom 10 časťou 2 zákona Luftverkehrsgesetz. Nemecko napokon uvádza, že spolková krajina navyše zabezpečuje správnu prevádzku prostredníctvom komplexnej kontroly nad prevádzkovateľom. |
| --- | --- |

(103)

Podľa Nemecka bola letisku Saarbrücken zverená povinnosť poskytovať tieto služby. Nemecko uvádza, že táto povinnosť vyplýva z prevádzkovej licencie a ustanovení nemeckého leteckého práva. Nemecko sa konkrétne odvoláva na § 45 ods. 1 nariadenia o licenciách v letectve (Luftverkehrszulassungsordnung), v ktorom sa stanovuje, že letiskový podnik musí „udržiavať letisko v bezpečnom prevádzkovom stave a správne ho prevádzkovať“. Povinnosť prevádzkovať zahŕňa povinnosť sprístupniť letiskové služby lietadlám bez akejkoľvek diskriminácie počas bežných prevádzkových hodín, ktoré sú stanovené v prevádzkovej licencii a prevádzkovateľ letiska ich nemôže jednostranne zmeniť. Akékoľvek porušenie povinnosti prevádzkovať letisko by malo za následok pokuty až do výšky 50  000 EUR v súlade s § 108 nariadenia Luftverkehrszulassungsordnung v spojení s § 58 ods. 1 bodom 10 časťou 2 zákona Luftverkehrsgesetz. Nemecko napokon uvádza, že spolková krajina navyše zabezpečuje správnu prevádzku prostredníctvom komplexnej kontroly nad prevádzkovateľom.

| (104) | V reakcii na konštatovanie v rozhodnutí o začatí konania, že zrejme nebol vydaný žiadny oficiálny poverovací akt, Nemecko tvrdí, že kombinácia faktorov uvedených v odôvodnení 103, a najmä komplexná a prísna kontrola nad letiskom vykonávaná Sárskom zaisťujú plnenie účelov poverenia minimálne v rovnakej miere, ako by to bolo v prípade vydania oficiálneho poverovacieho aktu. |
| --- | --- |

(104)

V reakcii na konštatovanie v rozhodnutí o začatí konania, že zrejme nebol vydaný žiadny oficiálny poverovací akt, Nemecko tvrdí, že kombinácia faktorov uvedených v odôvodnení 103, a najmä komplexná a prísna kontrola nad letiskom vykonávaná Sárskom zaisťujú plnenie účelov poverenia minimálne v rovnakej miere, ako by to bolo v prípade vydania oficiálneho poverovacieho aktu.

| (105) | Nemecko na podporu svojho tvrdenia, že prevádzka letiska predstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu, uvádza, že letisko tvorí podstatnú súčasť dopravnej infraštruktúry v Sársku, ktorá je nevyhnutná najmä na prepojenie regiónu so zvyškom krajiny a s hlavnými leteckými uzlami. Osobitný význam tohto prepojenia údajne vyplýva zo zemepisnej polohy Sárska na okraji Nemecka, ďaleko od hlavných mestských centier krajiny. |
| --- | --- |

(105)

Nemecko na podporu svojho tvrdenia, že prevádzka letiska predstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu, uvádza, že letisko tvorí podstatnú súčasť dopravnej infraštruktúry v Sársku, ktorá je nevyhnutná najmä na prepojenie regiónu so zvyškom krajiny a s hlavnými leteckými uzlami. Osobitný význam tohto prepojenia údajne vyplýva zo zemepisnej polohy Sárska na okraji Nemecka, ďaleko od hlavných mestských centier krajiny.

| (106) | Po prvé, Nemecko tvrdí, že letisko slúži na uspokojovanie potrieb cestovného ruchu a súkromnej dopravy obyvateľov tohto regiónu. Sársko sa údajne stáva čoraz vyhľadávanejšou destináciou cestovného ruchu. Po druhé, Nemecko tvrdí, že letisko je rozhodujúce z hľadiska prepojenia vedeckých, kultúrnych a spoločenských inštitúcií Sárska, ktoré sa prevažne nachádzajú v meste Saarbrücken. Po tretie, zdôrazňuje sa význam letiska pre miestne hospodárstvo a regionálny rozvoj, a to najmä s ohľadom na prebiehajúci štrukturálny prechod od hospodárstva založeného na ťažbe uhlia smerom k medzinárodnému a inovatívnemu hospodárstvu. Nemecko poukazuje na to, že spoločnosti často zakladajú svoje rozhodnutie presťahovať sa do Sárska na tom, že tam je letisko. Ďalej odkazuje na štúdiu z roku 2009, podľa ktorej sa v budúcnosti očakáva nárast dopytu po poskytovaní služieb osobnej leteckej dopravy. |
| --- | --- |

(106)

Po prvé, Nemecko tvrdí, že letisko slúži na uspokojovanie potrieb cestovného ruchu a súkromnej dopravy obyvateľov tohto regiónu. Sársko sa údajne stáva čoraz vyhľadávanejšou destináciou cestovného ruchu. Po druhé, Nemecko tvrdí, že letisko je rozhodujúce z hľadiska prepojenia vedeckých, kultúrnych a spoločenských inštitúcií Sárska, ktoré sa prevažne nachádzajú v meste Saarbrücken. Po tretie, zdôrazňuje sa význam letiska pre miestne hospodárstvo a regionálny rozvoj, a to najmä s ohľadom na prebiehajúci štrukturálny prechod od hospodárstva založeného na ťažbe uhlia smerom k medzinárodnému a inovatívnemu hospodárstvu. Nemecko poukazuje na to, že spoločnosti často zakladajú svoje rozhodnutie presťahovať sa do Sárska na tom, že tam je letisko. Ďalej odkazuje na štúdiu z roku 2009, podľa ktorej sa v budúcnosti očakáva nárast dopytu po poskytovaní služieb osobnej leteckej dopravy.

| (107) | Nemecko podporuje tieto informácie tvrdením, že stabilný nárast počtu cestujúcich v Saarbrückene v posledných desaťročiach, výsledky štúdie preukazujúce ďalší rastový potenciál a skutočnosť, že iné letiská v oblasti nedokážu uspokojiť miestny dopyt, poukazujú na význam letiska pre miestne obyvateľstvo a hospodárstvo. Nemecko sa odvoláva na usmernenia v oblasti letectva z roku 2005, v ktorých sa uvádza, že „nemožno vylúčiť, že v mimoriadnych prípadoch možno pokladať správu letiska ako takú za službu všeobecného hospodárskeho záujmu“, napríklad, keď sa letisko nachádza v „izolovanom regióne“, a tvrdí, že Saarbrücken je takýto výnimočný prípad vzhľadom na svoju zemepisnú polohu a prebiehajúce štrukturálne zmeny miestneho hospodárstva (23). Napokon tvrdí, že financovanie sa netýka činností nad rámec „základných aktivít“ uvedených v bode 53 bode iv) usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(107)

Nemecko podporuje tieto informácie tvrdením, že stabilný nárast počtu cestujúcich v Saarbrückene v posledných desaťročiach, výsledky štúdie preukazujúce ďalší rastový potenciál a skutočnosť, že iné letiská v oblasti nedokážu uspokojiť miestny dopyt, poukazujú na význam letiska pre miestne obyvateľstvo a hospodárstvo. Nemecko sa odvoláva na usmernenia v oblasti letectva z roku 2005, v ktorých sa uvádza, že „nemožno vylúčiť, že v mimoriadnych prípadoch možno pokladať správu letiska ako takú za službu všeobecného hospodárskeho záujmu“, napríklad, keď sa letisko nachádza v „izolovanom regióne“, a tvrdí, že Saarbrücken je takýto výnimočný prípad vzhľadom na svoju zemepisnú polohu a prebiehajúce štrukturálne zmeny miestneho hospodárstva (23). Napokon tvrdí, že financovanie sa netýka činností nad rámec „základných aktivít“ uvedených v bode 53 bode iv) usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

| (108) | Nemecko ďalej tvrdí, že existenciu služby všeobecného hospodárskeho záujmu nemožno vyvrátiť údajnou neexistenciou nevyhnutnosti letiska. Uvádza, že iné letiská v regióne nedokážu uspokojiť potreby, ktoré uspokojuje letisko Saarbrücken. Nemecko najmä tvrdí, že iné letiská v regióne sú buď príliš vzdialené od hlavnej spádovej oblasti letiska Saarbrücken (napríklad letiská Luxemburg, Metz-Nancy-Lorraine a Frankfurt-Hahn), alebo nie sú porovnateľné so Saarbrückenom vzhľadom na svoju menšiu veľkosť a obmedzené ponúkané služby (predovšetkým Zweibrücken). |
| --- | --- |

(108)

Nemecko ďalej tvrdí, že existenciu služby všeobecného hospodárskeho záujmu nemožno vyvrátiť údajnou neexistenciou nevyhnutnosti letiska. Uvádza, že iné letiská v regióne nedokážu uspokojiť potreby, ktoré uspokojuje letisko Saarbrücken. Nemecko najmä tvrdí, že iné letiská v regióne sú buď príliš vzdialené od hlavnej spádovej oblasti letiska Saarbrücken (napríklad letiská Luxemburg, Metz-Nancy-Lorraine a Frankfurt-Hahn), alebo nie sú porovnateľné so Saarbrückenom vzhľadom na svoju menšiu veľkosť a obmedzené ponúkané služby (predovšetkým Zweibrücken).

Druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark: parametre náhrady

| (109) | Nemecko tvrdí, že účelom druhého kritéria rozsudku vo veci Altmark je zabrániť nadmernej náhrade a zabezpečiť účinné využitie verejných prostriedkov. Tvrdí, že vzhľadom na prísnu kontrolu nad letiskom, ktorú vykonávajú miestne orgány a ktorá je zárukou zodpovedného hospodárskeho správania, a na to, že činnosť letiska je obmedzená na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, bol splnený účel druhého kritéria. Nemecko napokon tvrdí, že spôsoby financovania sú v každom prípade navrhnuté tak, aby bola vylúčená akákoľvek možnosť škodlivej závislosti na náhrade za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(109)

Nemecko tvrdí, že účelom druhého kritéria rozsudku vo veci Altmark je zabrániť nadmernej náhrade a zabezpečiť účinné využitie verejných prostriedkov. Tvrdí, že vzhľadom na prísnu kontrolu nad letiskom, ktorú vykonávajú miestne orgány a ktorá je zárukou zodpovedného hospodárskeho správania, a na to, že činnosť letiska je obmedzená na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, bol splnený účel druhého kritéria. Nemecko napokon tvrdí, že spôsoby financovania sú v každom prípade navrhnuté tak, aby bola vylúčená akákoľvek možnosť škodlivej závislosti na náhrade za službu všeobecného hospodárskeho záujmu.

Tretie kritérium rozsudku vo veci Altmark: zabránenie nadmernej náhrade

| (110) | Nemecko tvrdí, že verejné financovanie nikdy nepresiahlo sumu nevyhnutnú na umožnenie poskytovania služby všeobecného hospodárskeho záujmu s ohľadom na všetky príslušné príjmy. Zdôrazňuje, že činnosti letiska sú obmedzené na poskytovanie predmetnej služby všeobecného hospodárskeho záujmu, takže nevnikajú žiadne ďalšie náklady, ktoré by mohli byť krížovo dotované. Ďalej uvádza, že infraštruktúra a činnosť letiska sú nevyhnutné a primerané na uspokojenie potrieb leteckej dopravy v spádovej oblasti letiska Saarbrücken. Spoločnosti FSBesitzG a FSG nevytvárali a nevytvárajú zisk a spoločnosť FSBG dosiahla len nepatrný zisk. Nemecko tvrdí, že miestne orgány pozorne monitorujú využívanie verejných prostriedkov a v prípade zistenia neefektívnosti by zasiahli. |
| --- | --- |

(110)

Nemecko tvrdí, že verejné financovanie nikdy nepresiahlo sumu nevyhnutnú na umožnenie poskytovania služby všeobecného hospodárskeho záujmu s ohľadom na všetky príslušné príjmy. Zdôrazňuje, že činnosti letiska sú obmedzené na poskytovanie predmetnej služby všeobecného hospodárskeho záujmu, takže nevnikajú žiadne ďalšie náklady, ktoré by mohli byť krížovo dotované. Ďalej uvádza, že infraštruktúra a činnosť letiska sú nevyhnutné a primerané na uspokojenie potrieb leteckej dopravy v spádovej oblasti letiska Saarbrücken. Spoločnosti FSBesitzG a FSG nevytvárali a nevytvárajú zisk a spoločnosť FSBG dosiahla len nepatrný zisk. Nemecko tvrdí, že miestne orgány pozorne monitorujú využívanie verejných prostriedkov a v prípade zistenia neefektívnosti by zasiahli.

Štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark: verejné obstarávanie alebo referenčné porovnávanie

| (111) | Vzhľadom na to, že letisko existovalo už dlho predtým, ako sa poskytovanie letiskových služieb začalo považovať za hospodársku činnosť, Nemecko tvrdí, že sa rozhodlo neuskutočniť verejné obstarávanie na službu všeobecného hospodárskeho záujmu, ale naďalej sa spoliehať na existujúce letisko. Nemecko však v každom prípade uvádza, že štvrté kritérium bolo splnené, lebo sa domnieva, že miestne orgány pozorne monitorujú činnosť letiska a zaisťujú tak, aby sa nahrádzali len efektívne vynaložené náklady. Hoci Sársko nemá presné údaje o ostatných regionálnych letiskách, predpokladá, že efektivita letiska Saarbrücken je priemerná a že miestne orgány by prípadnú neefektívnosť rozpoznali a odstránili. Nemecko napokon tvrdí, že vzhľadom na rozličné rozdiely medzi regionálnymi letiskami v Nemecku jednoduché porovnanie nemá zmysel. V tejto situácii by Komisia mala byť spokojná so skutočnosťou, že neexistujú žiadne známky neefektívnosti letiska Saarbrücken. |
| --- | --- |

(111)

Vzhľadom na to, že letisko existovalo už dlho predtým, ako sa poskytovanie letiskových služieb začalo považovať za hospodársku činnosť, Nemecko tvrdí, že sa rozhodlo neuskutočniť verejné obstarávanie na službu všeobecného hospodárskeho záujmu, ale naďalej sa spoliehať na existujúce letisko. Nemecko však v každom prípade uvádza, že štvrté kritérium bolo splnené, lebo sa domnieva, že miestne orgány pozorne monitorujú činnosť letiska a zaisťujú tak, aby sa nahrádzali len efektívne vynaložené náklady. Hoci Sársko nemá presné údaje o ostatných regionálnych letiskách, predpokladá, že efektivita letiska Saarbrücken je priemerná a že miestne orgány by prípadnú neefektívnosť rozpoznali a odstránili. Nemecko napokon tvrdí, že vzhľadom na rozličné rozdiely medzi regionálnymi letiskami v Nemecku jednoduché porovnanie nemá zmysel. V tejto situácii by Komisia mala byť spokojná so skutočnosťou, že neexistujú žiadne známky neefektívnosti letiska Saarbrücken.

Priebežný záver o kritériách rozsudku vo veci Altmark/službe všeobecného hospodárskeho záujmu

| (112) | Keďže Nemecko zastáva názor, že boli splnené všetky štyri kritériá rozsudku vo veci Altmark, tvrdí, že financovanie letiska zo štátnych prostriedkov nepredstavuje výhodu, ale len náhradu za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(112)

Keďže Nemecko zastáva názor, že boli splnené všetky štyri kritériá rozsudku vo veci Altmark, tvrdí, že financovanie letiska zo štátnych prostriedkov nepredstavuje výhodu, ale len náhradu za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

Zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve

| (113) | Nemecko vysvetľuje, že vzhľadom na veľký štrukturálny a hospodársky význam letiska Saarbrücken pre región Sársko považuje prevádzkovanie letiska za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, nie za ziskovú obchodnú činnosť. Uzavretie letiska preto neprichádza do úvahy a neexistujú žiadne analýzy nákladov a prínosov jeho uzavretia. |
| --- | --- |

(113)

Nemecko vysvetľuje, že vzhľadom na veľký štrukturálny a hospodársky význam letiska Saarbrücken pre región Sársko považuje prevádzkovanie letiska za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, nie za ziskovú obchodnú činnosť. Uzavretie letiska preto neprichádza do úvahy a neexistujú žiadne analýzy nákladov a prínosov jeho uzavretia.

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (114) | Nemecko tvrdí, že keďže financovanie letiska nenarúša hospodársku súťaž ani nemá vplyv na obchod medzi členskými štátmi, nepredstavuje štátnu pomoc. Nemecko v tejto súvislosti pripomína, že v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 sa uvádza, že je málo pravdepodobné, že by financovanie malého regionálneho letiska s menej než 1 miliónom cestujúcich ročne „narušilo hospodársku súťaž alebo ovplyvňovalo obchodnú výmenu v protiklade so spoločným záujmom“ (24). Letisko Saarbrücken patrí do tejto kategórie prípadov a podľa Nemecka neexistujú žiadne dôvody odchýliť sa od základného predpokladu: letisko Saarbrücken je typické regionálne letisko uspokojujúce potreby obyvateľstva v regióne a väčšina cestujúcich skutočne pochádza z regiónu. |
| --- | --- |

(114)

Nemecko tvrdí, že keďže financovanie letiska nenarúša hospodársku súťaž ani nemá vplyv na obchod medzi členskými štátmi, nepredstavuje štátnu pomoc. Nemecko v tejto súvislosti pripomína, že v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 sa uvádza, že je málo pravdepodobné, že by financovanie malého regionálneho letiska s menej než 1 miliónom cestujúcich ročne „narušilo hospodársku súťaž alebo ovplyvňovalo obchodnú výmenu v protiklade so spoločným záujmom“ (24). Letisko Saarbrücken patrí do tejto kategórie prípadov a podľa Nemecka neexistujú žiadne dôvody odchýliť sa od základného predpokladu: letisko Saarbrücken je typické regionálne letisko uspokojujúce potreby obyvateľstva v regióne a väčšina cestujúcich skutočne pochádza z regiónu.

| (115) | V súvislosti s inými letiskami v regióne, najmä tými, ktoré sa nachádzajú v iných členských štátoch, Nemecko tvrdí, že spádová oblasť letiska Saarbrücken zahŕňa Saarbrücken a okolité oblasti, ale len vo veľmi malej miere zasahuje do iných členských štátov. Uvádza, že iba [menej než 14 %] cestujúcich pochádza z Francúzska [...] alebo Luxemburska [...]. Nemecko sa domnieva, že jediné zahraničné letiská, ktorým by letisko Saarbrücken mohlo potenciálne konkurovať, sú letisko Metz-Nancy-Lorraine a letisko Luxemburg. Tieto dve letiská sú však vzdialené viac než hodinu jazdy od letiska Saarbrücken, takže – za predpokladu, že spádová oblasť letiska zahŕňa všetky miesta, od ktorých je letisko vzdialené do 60 minút, – ich spádové oblasti sa prekrývajú len okrajovo. Miesta, v ktorých sa prekrývajú, sú navyše riedko obývané a údajne z nich pochádza len málo cestujúcich, pričom hlavná spádová oblasť letiska Saarbrücken nezasahuje do spádových oblastí spomínaných zahraničných letísk. |
| --- | --- |

(115)

V súvislosti s inými letiskami v regióne, najmä tými, ktoré sa nachádzajú v iných členských štátoch, Nemecko tvrdí, že spádová oblasť letiska Saarbrücken zahŕňa Saarbrücken a okolité oblasti, ale len vo veľmi malej miere zasahuje do iných členských štátov. Uvádza, že iba [menej než 14 %] cestujúcich pochádza z Francúzska [...] alebo Luxemburska [...]. Nemecko sa domnieva, že jediné zahraničné letiská, ktorým by letisko Saarbrücken mohlo potenciálne konkurovať, sú letisko Metz-Nancy-Lorraine a letisko Luxemburg. Tieto dve letiská sú však vzdialené viac než hodinu jazdy od letiska Saarbrücken, takže – za predpokladu, že spádová oblasť letiska zahŕňa všetky miesta, od ktorých je letisko vzdialené do 60 minút, – ich spádové oblasti sa prekrývajú len okrajovo. Miesta, v ktorých sa prekrývajú, sú navyše riedko obývané a údajne z nich pochádza len málo cestujúcich, pričom hlavná spádová oblasť letiska Saarbrücken nezasahuje do spádových oblastí spomínaných zahraničných letísk.

| (116) | Nemecko ďalej argumentuje tým, že profily dvoch spomínaných zahraničných letísk a letiska Saarbrücken sú veľmi odlišné: letisko Luxemburg je oveľa väčšie (približne 1,5 milióna cestujúcich ročne) a ponúka rôznorodejšie trasy, kým letisko Metz-Nancy-Lorraine je oveľa menšie a ponúka výlučne pravidelné lety v rámci Francúzska a charterové lety do severnej Afriky. Nemecko tvrdí, že najmä pokiaľ ide o letisko Luxemburg, neexistuje žiadna hospodárska súťaž, lebo tieto dve letiská sa skôr dopĺňajú, ako nahrádzajú. |
| --- | --- |

(116)

Nemecko ďalej argumentuje tým, že profily dvoch spomínaných zahraničných letísk a letiska Saarbrücken sú veľmi odlišné: letisko Luxemburg je oveľa väčšie (približne 1,5 milióna cestujúcich ročne) a ponúka rôznorodejšie trasy, kým letisko Metz-Nancy-Lorraine je oveľa menšie a ponúka výlučne pravidelné lety v rámci Francúzska a charterové lety do severnej Afriky. Nemecko tvrdí, že najmä pokiaľ ide o letisko Luxemburg, neexistuje žiadna hospodárska súťaž, lebo tieto dve letiská sa skôr dopĺňajú, ako nahrádzajú.

| (117) | Pokiaľ ide o susedné letiská v Nemecku, Nemecko uvádza, že letisko Saarbrücken nekonkuruje letisku Frankfurt-Hahn ani letisku Zweibrücken. Čo sa týka prvého uvedeného letiska, Nemecko tvrdí, že vzhľadom na vzdialenosť medzi oboma letiskami sa spádové oblasti prekrývajú len nepatrne, že letisko Frankfurt-Hahn je oveľa väčšie (približne 3,5 milióna cestujúcich ročne) a ponúka takmer výlučne medzinárodné trasy nízkonákladových dopravcov, ktorí nepôsobia v Saarbrückene. Na letisku Frankfurt-Hahn je navyše významná nákladná letecká doprava, ktorá však nehrá žiadnu úlohu v Saarbrückene. |
| --- | --- |

(117)

Pokiaľ ide o susedné letiská v Nemecku, Nemecko uvádza, že letisko Saarbrücken nekonkuruje letisku Frankfurt-Hahn ani letisku Zweibrücken. Čo sa týka prvého uvedeného letiska, Nemecko tvrdí, že vzhľadom na vzdialenosť medzi oboma letiskami sa spádové oblasti prekrývajú len nepatrne, že letisko Frankfurt-Hahn je oveľa väčšie (približne 3,5 milióna cestujúcich ročne) a ponúka takmer výlučne medzinárodné trasy nízkonákladových dopravcov, ktorí nepôsobia v Saarbrückene. Na letisku Frankfurt-Hahn je navyše významná nákladná letecká doprava, ktorá však nehrá žiadnu úlohu v Saarbrückene.

| (118) | Čo sa týka Zweibrückenu, Nemecko zdôrazňuje, že letisko Zweibrücken síce môže vzhľadom na svoju tesnú blízkosť k Saarbrückenu s najväčšou pravdepodobnosťou konkurovať tomuto letisku, vzťah medzi týmito dvoma letiskami je však v skutočnosti doplnkový, nie konkurenčný. Kým letisko Zweibrücken neponúka žiadne pravidelné lety, ale slúži výhradne na charterové lety, Saarbrücken sa špecializuje na pravidelné lety pre obchodných cestujúcich. Tieto rôzne profily sa premietajú do príslušnej infraštruktúry, pričom zariadenia vyššej kvality v Saarbrückene sú typické pre letiská zamerané na pravidelné lety. V Zweibrückene okrem toho zohráva úlohu aj nákladná letecká doprava, čo neplatí pre Saarbrücken vzhľadom na jeho krátku vzletovú a pristávaciu dráhu a zákaz nočných letov. |
| --- | --- |

(118)

Čo sa týka Zweibrückenu, Nemecko zdôrazňuje, že letisko Zweibrücken síce môže vzhľadom na svoju tesnú blízkosť k Saarbrückenu s najväčšou pravdepodobnosťou konkurovať tomuto letisku, vzťah medzi týmito dvoma letiskami je však v skutočnosti doplnkový, nie konkurenčný. Kým letisko Zweibrücken neponúka žiadne pravidelné lety, ale slúži výhradne na charterové lety, Saarbrücken sa špecializuje na pravidelné lety pre obchodných cestujúcich. Tieto rôzne profily sa premietajú do príslušnej infraštruktúry, pričom zariadenia vyššej kvality v Saarbrückene sú typické pre letiská zamerané na pravidelné lety. V Zweibrückene okrem toho zohráva úlohu aj nákladná letecká doprava, čo neplatí pre Saarbrücken vzhľadom na jeho krátku vzletovú a pristávaciu dráhu a zákaz nočných letov.

| (119) | Na základe vnímanej doplnkovosti medzi letiskami Zweibrücken a Saarbrücken Nemecko vyhlasuje, že sa predpokladá užšia spolupráca medzi týmito dvoma letiskami. Príslušné orgány regionálnej štátnej správy sa už rozhodli v budúcnosti užšie spolupracovať, pričom sa plánuje vytvorenie spoločného letiska („letisko Sársko-Falcko“) s dvoma lokalitami (Saarbrücken a Zweibrücken). Spolupráca by mala viesť k synergiám a bezpečnému financovaniu. Nemecko napokon poukázalo na dopyt po službách leteckej dopravy v regióne (obe letiská dohromady už majú 7 50  000 cestujúcich ročne), pričom trvá na tom, že tento dopyt môžu dostatočne uspokojiť iba letiská Saarbrücken a Zweibrücken spolu, a to najmä preto, lebo ostatné susediace letiská nemôžu fungovať ako náhrady. |
| --- | --- |

(119)

Na základe vnímanej doplnkovosti medzi letiskami Zweibrücken a Saarbrücken Nemecko vyhlasuje, že sa predpokladá užšia spolupráca medzi týmito dvoma letiskami. Príslušné orgány regionálnej štátnej správy sa už rozhodli v budúcnosti užšie spolupracovať, pričom sa plánuje vytvorenie spoločného letiska („letisko Sársko-Falcko“) s dvoma lokalitami (Saarbrücken a Zweibrücken). Spolupráca by mala viesť k synergiám a bezpečnému financovaniu. Nemecko napokon poukázalo na dopyt po službách leteckej dopravy v regióne (obe letiská dohromady už majú 7 50  000 cestujúcich ročne), pričom trvá na tom, že tento dopyt môžu dostatočne uspokojiť iba letiská Saarbrücken a Zweibrücken spolu, a to najmä preto, lebo ostatné susediace letiská nemôžu fungovať ako náhrady.

| (120) | Nemecko zdôrazňuje, že aj keby sa zistilo, že letiská Saarbrücken, Zweibrücken a Frankfurt-Hahn si navzájom konkurujú, prípadné opatrenia verejnej podpory by nemali vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Všetky tri letiská sa nachádzajú v Nemecku, prevádzkové spoločnosti sú nemecké a ich spoločníkmi sú nemecké územné celky. |
| --- | --- |

(120)

Nemecko zdôrazňuje, že aj keby sa zistilo, že letiská Saarbrücken, Zweibrücken a Frankfurt-Hahn si navzájom konkurujú, prípadné opatrenia verejnej podpory by nemali vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Všetky tri letiská sa nachádzajú v Nemecku, prevádzkové spoločnosti sú nemecké a ich spoločníkmi sú nemecké územné celky.

| (121) | Nemecko napokon tvrdí, že akékoľvek narušenie hospodárskej súťaže alebo vplyv na obchod by boli také okrajové, že v tomto prípade by sa malo uplatniť „odôvodnenie de minimis“, čo vedie k záveru, že prípadný vplyv by nebol znateľný. |
| --- | --- |

(121)

Nemecko napokon tvrdí, že akékoľvek narušenie hospodárskej súťaže alebo vplyv na obchod by boli také okrajové, že v tomto prípade by sa malo uplatniť „odôvodnenie de minimis“, čo vedie k záveru, že prípadný vplyv by nebol znateľný.

3.1.2.   EXISTUJÚCA POMOC A ZLUČITEĽNOSŤ

| (122) | V prípade, že by Komisia neprijala argument Nemecka, že finančné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, Nemecko tvrdí, že opatrenia predstavujú existujúcu pomoc, sú v každom prípade zlučiteľné a vyňaté z oznamovacej povinnosti podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, spĺňajú kritériá zlučiteľnosti stanovené v oddieloch 4.1 a 4.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 a možno ich odôvodniť ako zlučiteľné v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(122)

V prípade, že by Komisia neprijala argument Nemecka, že finančné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, Nemecko tvrdí, že opatrenia predstavujú existujúcu pomoc, sú v každom prípade zlučiteľné a vyňaté z oznamovacej povinnosti podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, spĺňajú kritériá zlučiteľnosti stanovené v oddieloch 4.1 a 4.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 a možno ich odôvodniť ako zlučiteľné v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

Existujúca pomoc

| (123) | Nemecko poukazuje na to, že ak by sa zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťami vh Saar a FSBesitzG/FSG mala považovať za štátnu pomoc, považovala by sa za existujúcu pomoc. Príslušná zmluva, ktorá je právnym základom náhrady ročného deficitu, bola uzavretá 7. mája 1996 a podľa Nemecka sa odvtedy nezmenila. Ak by Komisia zistila, že zmluva o odvode zisku a prevzatí straty predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc, toto zistenie by malo účinok len do budúcnosti. |
| --- | --- |

(123)

Nemecko poukazuje na to, že ak by sa zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťami vh Saar a FSBesitzG/FSG mala považovať za štátnu pomoc, považovala by sa za existujúcu pomoc. Príslušná zmluva, ktorá je právnym základom náhrady ročného deficitu, bola uzavretá 7. mája 1996 a podľa Nemecka sa odvtedy nezmenila. Ak by Komisia zistila, že zmluva o odvode zisku a prevzatí straty predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc, toto zistenie by malo účinok len do budúcnosti.

Rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005

| (124) | Nemecko tvrdí, že financovanie patrí do rámca rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, lebo boli splnené kritériá uplatniteľnosti pre pomoc letiskám (menej ako 1 milión cestujúcich ročne alebo obrat nižší ako 100 miliónov EUR v období dvoch rokov pred poverením, náhrady menej ako 30 miliónov EUR ročne). Ďalej tvrdí, že podmienky stanovené v článkoch 4 a 5 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (poverenie vykonávaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, neexistencia nadmernej náhrady) boli splnené z tých istých dôvodov, aké boli uvedené v súvislosti so súladom s kritériami rozhodnutia vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(124)

Nemecko tvrdí, že financovanie patrí do rámca rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, lebo boli splnené kritériá uplatniteľnosti pre pomoc letiskám (menej ako 1 milión cestujúcich ročne alebo obrat nižší ako 100 miliónov EUR v období dvoch rokov pred poverením, náhrady menej ako 30 miliónov EUR ročne). Ďalej tvrdí, že podmienky stanovené v článkoch 4 a 5 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (poverenie vykonávaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, neexistencia nadmernej náhrady) boli splnené z tých istých dôvodov, aké boli uvedené v súvislosti so súladom s kritériami rozhodnutia vo veci Altmark.

| (125) | Nemecko takisto opakuje, že v regióne existuje významný dopyt po službách leteckej dopravy, ktorý nemôžu uspokojiť susedné letiská, na základe čoho odmieta tvrdenie v rozhodnutí o začatí konania, že letisko nie je nevyhnutné na uspokojenie miestneho dopytu po službách leteckej dopravy. Zdôrazňuje, že príslušné štúdie preukázali potenciál ďalšieho rastu vzhľadom na predpokladaný nárast dopytu cestujúcich, ktorý susedné letiská nebudú schopné uspokojiť (Nemecko sa odvoláva na svoje vysvetlenia týkajúce sa neexistencie nahraditeľnosti medzi letiskami v regióne a zodpovedajúcej neexistencie hospodárskej súťaže medzi nimi). |
| --- | --- |

(125)

Nemecko takisto opakuje, že v regióne existuje významný dopyt po službách leteckej dopravy, ktorý nemôžu uspokojiť susedné letiská, na základe čoho odmieta tvrdenie v rozhodnutí o začatí konania, že letisko nie je nevyhnutné na uspokojenie miestneho dopytu po službách leteckej dopravy. Zdôrazňuje, že príslušné štúdie preukázali potenciál ďalšieho rastu vzhľadom na predpokladaný nárast dopytu cestujúcich, ktorý susedné letiská nebudú schopné uspokojiť (Nemecko sa odvoláva na svoje vysvetlenia týkajúce sa neexistencie nahraditeľnosti medzi letiskami v regióne a zodpovedajúcej neexistencie hospodárskej súťaže medzi nimi).

| (126) | A napokon, pokiaľ ide o tvrdenia v rozhodnutí o začatí konania, že neexistuje oficiálny poverovací akt, obmedzenie na základné činnosti letiska a transparentné stanovenie parametrov náhrady, Nemecko sa odvoláva na svoje tvrdenia o súlade s kritériami rozsudku vo veci Altmark, pričom tvrdí, že odôvodnenie uvedené v nich sa rovnako vzťahuje aj na tento kontext. |
| --- | --- |

(126)

A napokon, pokiaľ ide o tvrdenia v rozhodnutí o začatí konania, že neexistuje oficiálny poverovací akt, obmedzenie na základné činnosti letiska a transparentné stanovenie parametrov náhrady, Nemecko sa odvoláva na svoje tvrdenia o súlade s kritériami rozsudku vo veci Altmark, pričom tvrdí, že odôvodnenie uvedené v nich sa rovnako vzťahuje aj na tento kontext.

Rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012

| (127) | Nemecko uvádza, že rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, ktoré sa bude uplatňovať na opatrenia, ktorých sa týka diskusia v rámci tohto rozhodnutia, až po uplynutí prechodného obdobia v roku 2014, sa bude vzťahovať len na budúcnosť, a to najmä na plánovanú spoluprácu medzi letiskami Saarbrücken a Zweibrücken. |
| --- | --- |

(127)

Nemecko uvádza, že rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, ktoré sa bude uplatňovať na opatrenia, ktorých sa týka diskusia v rámci tohto rozhodnutia, až po uplynutí prechodného obdobia v roku 2014, sa bude vzťahovať len na budúcnosť, a to najmä na plánovanú spoluprácu medzi letiskami Saarbrücken a Zweibrücken.

Usmernenia v oblasti letectva z roku 2005

| (128) | Nemecko v prvom rade tvrdí, že všeobecné opatrenia financovania sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy v spojení s oddielom 4.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 (pomoc na prevádzku letiskovej infraštruktúry). Na podporu tohto tvrdenia sa odvoláva len na argumenty uvedené v súvislosti so súladom s kritériami rozsudku vo veci Altmark a rozhodnutím o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(128)

Nemecko v prvom rade tvrdí, že všeobecné opatrenia financovania sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy v spojení s oddielom 4.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 (pomoc na prevádzku letiskovej infraštruktúry). Na podporu tohto tvrdenia sa odvoláva len na argumenty uvedené v súvislosti so súladom s kritériami rozsudku vo veci Altmark a rozhodnutím o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005.

| (129) | Čo sa týka zlučiteľnosti v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 (financovanie letiskovej infraštruktúry), Nemecko uvádza, že boli splnené všetky stanovené podmienky. |
| --- | --- |

(129)

Čo sa týka zlučiteľnosti v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 (financovanie letiskovej infraštruktúry), Nemecko uvádza, že boli splnené všetky stanovené podmienky.

Výstavba a prevádzka infraštruktúry plnia jasne vymedzený cieľ všeobecného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.)

| (130) | Nemecko sa na účely preukázania toho, že letisko Saarbrücken spĺňa cieľ všeobecného záujmu, odvoláva na svoje tvrdenia týkajúce sa existencie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Opakuje, že letisko uspokojuje potreby leteckej dopravy miestneho obyvateľstva, že susedné letiská nedokážu zabezpečiť dostupnosť regiónu a že letisko má zásadný význam pre hospodársky rozvoj regiónu. |
| --- | --- |

(130)

Nemecko sa na účely preukázania toho, že letisko Saarbrücken spĺňa cieľ všeobecného záujmu, odvoláva na svoje tvrdenia týkajúce sa existencie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Opakuje, že letisko uspokojuje potreby leteckej dopravy miestneho obyvateľstva, že susedné letiská nedokážu zabezpečiť dostupnosť regiónu a že letisko má zásadný význam pre hospodársky rozvoj regiónu.

Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

| (131) | Podľa Nemecka je infraštruktúra, najmä budova terminálu, ktorá sa používa od roku 2000, a modernizovaná vzletová a pristávacia dráha, jednoznačne nevyhnutná na dosiahnutie cieľa a nie je neúmerne veľká ani zložitá. Investície do infraštruktúry boli nevyhnutné na zachovanie alebo náhradu opotrebovanej infraštruktúry a na jej prispôsobenie rastúcemu počtu cestujúcich, zvýšeným nárokom na pohodlie, ako aj prísnejším požiadavkám na bezpečnosť a zabezpečenie. Bez investícií by letisko nebolo funkčné. Nemecko takisto pripomína, že pred výstavbou nového terminálu (od roku 1999) bola existujúca infraštruktúra pravidelne preťažená [...]. Napokon tvrdí, že nevyhnutné investície by sa nemohli financovať z vlastného kapitálu prevádzkujúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(131)

Podľa Nemecka je infraštruktúra, najmä budova terminálu, ktorá sa používa od roku 2000, a modernizovaná vzletová a pristávacia dráha, jednoznačne nevyhnutná na dosiahnutie cieľa a nie je neúmerne veľká ani zložitá. Investície do infraštruktúry boli nevyhnutné na zachovanie alebo náhradu opotrebovanej infraštruktúry a na jej prispôsobenie rastúcemu počtu cestujúcich, zvýšeným nárokom na pohodlie, ako aj prísnejším požiadavkám na bezpečnosť a zabezpečenie. Bez investícií by letisko nebolo funkčné. Nemecko takisto pripomína, že pred výstavbou nového terminálu (od roku 1999) bola existujúca infraštruktúra pravidelne preťažená [...]. Napokon tvrdí, že nevyhnutné investície by sa nemohli financovať z vlastného kapitálu prevádzkujúcej spoločnosti.

Infraštruktúra má uspokojivé strednodobé vyhliadky na využívanie

| (132) | Nemecko na základe už existujúceho využívania a očakávaného ďalšieho nárastu počtu cestujúcich trvá na tom, že infraštruktúra má viac než uspokojivé vyhliadky na využívanie. Odvoláva sa na prognózu vývoja leteckej dopravy v regióne, ktorá preukazuje, že dopyt bude rásť. |
| --- | --- |

(132)

Nemecko na základe už existujúceho využívania a očakávaného ďalšieho nárastu počtu cestujúcich trvá na tom, že infraštruktúra má viac než uspokojivé vyhliadky na využívanie. Odvoláva sa na prognózu vývoja leteckej dopravy v regióne, ktorá preukazuje, že dopyt bude rásť.

| (133) | Nemecko uvádza, že keď sa v roku 1999 začala výstavba budovy nového terminálu, nedalo sa predvídať, že udalosti z 11. septembra 2001 v Spojených štátoch amerických, oblak popola po erupcii sopky na Islande v roku 2010 a svetová hospodárska kríza medzi rokmi 2008 a 2011 negatívne ovplyvnia počty cestujúcich v Saarbrückene. Tieto udalosti údajne ovplyvnili celé odvetvie letectva v Európe a oddialili tak inak pozitívny vývoj. Pozitívny trend, ktorý bol zreteľný už v roku 1999, je však podľa Nemecka stále badateľný, čo vedie k očakávaniu, že kapacita letiska Saarbrücken sa v strednodobom horizonte plne využije (aj vzhľadom na plánovanú spoluprácu s letiskom Zweibrücken). |
| --- | --- |

(133)

Nemecko uvádza, že keď sa v roku 1999 začala výstavba budovy nového terminálu, nedalo sa predvídať, že udalosti z 11. septembra 2001 v Spojených štátoch amerických, oblak popola po erupcii sopky na Islande v roku 2010 a svetová hospodárska kríza medzi rokmi 2008 a 2011 negatívne ovplyvnia počty cestujúcich v Saarbrückene. Tieto udalosti údajne ovplyvnili celé odvetvie letectva v Európe a oddialili tak inak pozitívny vývoj. Pozitívny trend, ktorý bol zreteľný už v roku 1999, je však podľa Nemecka stále badateľný, čo vedie k očakávaniu, že kapacita letiska Saarbrücken sa v strednodobom horizonte plne využije (aj vzhľadom na plánovanú spoluprácu s letiskom Zweibrücken).

| (134) | Pokiaľ ide o finančné vyhliadky, Nemecko zdôrazňuje, že v roku 2020 sa očakáva kladný ukazovateľ EBITDA a že to stačí na splnenie požiadavky na uspokojivé strednodobé vyhliadky na využívanie. Pripomína, že samotná Komisia uznala, že regionálne letiská väčšinou nevytvárajú zisky, ktoré by mohli investovať späť do infraštruktúry, čo však nemôže vylúčiť zlučiteľnosť podporných opatrení v zmysle usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(134)

Pokiaľ ide o finančné vyhliadky, Nemecko zdôrazňuje, že v roku 2020 sa očakáva kladný ukazovateľ EBITDA a že to stačí na splnenie požiadavky na uspokojivé strednodobé vyhliadky na využívanie. Pripomína, že samotná Komisia uznala, že regionálne letiská väčšinou nevytvárajú zisky, ktoré by mohli investovať späť do infraštruktúry, čo však nemôže vylúčiť zlučiteľnosť podporných opatrení v zmysle usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

Všetci potenciálni používatelia infraštruktúry k nej majú rovnaký a nediskriminačný prístup

| (135) | Keďže všetci leteckí dopravcovia majú nediskriminačný prístup na letisko a vzťahuje sa na nich všeobecne platný sadzobník poplatkov vrátane zliav, Nemecko zastáva názor, že toto kritérium bolo splnené. Zdôrazňuje najmä to, že zľavy nie sú navrhnuté takým spôsobom, aby vytvorili faktickú selektívnu výhodu pre niektorých leteckých dopravcov. Napokon tvrdí, že samostatné zmluvy uzavreté so spoločnosťami Cirrus a Air Berlin nie sú v tejto súvislosti podstatné a že v každom prípade všetci leteckí dopravcovia mali možnosť uzavrieť takéto zmluvy. |
| --- | --- |

(135)

Keďže všetci leteckí dopravcovia majú nediskriminačný prístup na letisko a vzťahuje sa na nich všeobecne platný sadzobník poplatkov vrátane zliav, Nemecko zastáva názor, že toto kritérium bolo splnené. Zdôrazňuje najmä to, že zľavy nie sú navrhnuté takým spôsobom, aby vytvorili faktickú selektívnu výhodu pre niektorých leteckých dopravcov. Napokon tvrdí, že samostatné zmluvy uzavreté so spoločnosťami Cirrus a Air Berlin nie sú v tejto súvislosti podstatné a že v každom prípade všetci leteckí dopravcovia mali možnosť uzavrieť takéto zmluvy.

Rozvoj obchodu nie je ovplyvnený v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so záujmom Únie

| (136) | Nemecku nie je jasné, ako „stredne veľké“ rozšírenie infraštruktúry letiska Saarbrücken mohlo mať alebo malo vplyv na obchod. Pripomína, že Komisia súhlasila s tým, že podpora malých regionálnych letísk zvyčajne nemá taký vplyv. Pokiaľ ide o možný vplyv na letisko Zweibrücken, Nemecko opakuje, že tieto dve letiská si navzájom nekonkurujú, ale musia sa považovať za doplnkové. Takisto tvrdí, že opatrenia týkajúce sa infraštruktúry nemali vplyv na letiská Metz-Nancy-Lorraine a Luxemburg, ktorý by bol v rozpore so záujmom Spoločenstva. |
| --- | --- |

(136)

Nemecku nie je jasné, ako „stredne veľké“ rozšírenie infraštruktúry letiska Saarbrücken mohlo mať alebo malo vplyv na obchod. Pripomína, že Komisia súhlasila s tým, že podpora malých regionálnych letísk zvyčajne nemá taký vplyv. Pokiaľ ide o možný vplyv na letisko Zweibrücken, Nemecko opakuje, že tieto dve letiská si navzájom nekonkurujú, ale musia sa považovať za doplnkové. Takisto tvrdí, že opatrenia týkajúce sa infraštruktúry nemali vplyv na letiská Metz-Nancy-Lorraine a Luxemburg, ktorý by bol v rozpore so záujmom Spoločenstva.

Článok 107 ods. 3 písm. c) zmluvy

| (137) | Nemecko tvrdí, že aspoň v období medzi rokmi 2000 a 2005 možno finančnú podporu letiska považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. S cieľom preukázať význam letiska Saarbrücken pre regionálny hospodársky rozvoj a dostupnosť regiónu Nemecko odkazuje na svoje vyjadrenie v súvislosti s existenciou služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Finančná podpora sa takmer výlučne použila na infraštruktúrne projekty, ktoré boli v súlade s cieľmi regionálneho rozvoja. Ako príklad Nemecko predkladá rozsiahle vysvetlenie nevyhnutnosti troch najväčších jednotlivých investícií do infraštruktúry. |
| --- | --- |

(137)

Nemecko tvrdí, že aspoň v období medzi rokmi 2000 a 2005 možno finančnú podporu letiska považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. S cieľom preukázať význam letiska Saarbrücken pre regionálny hospodársky rozvoj a dostupnosť regiónu Nemecko odkazuje na svoje vyjadrenie v súvislosti s existenciou služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Finančná podpora sa takmer výlučne použila na infraštruktúrne projekty, ktoré boli v súlade s cieľmi regionálneho rozvoja. Ako príklad Nemecko predkladá rozsiahle vysvetlenie nevyhnutnosti troch najväčších jednotlivých investícií do infraštruktúry.

| (138) | Pokiaľ ide o stimulačný účinok, Nemecko vysvetľuje, že letisko je dôležitým stimulom pre spoločnosti nepochádzajúce z regiónu, aby investovali v Sársku. Podobne spoločnosti, ktoré tu už pôsobia, sú motivované rozširovať sa a ďalej investovať. Nemecko uvádza, že ak by stimulačný účinok nebol prítomný, Sársko by vzhľadom na svoju zložitú rozpočtovú situáciu prehodnotilo svoju podporu pre letisko. Nemecko napokon opätovne zdôrazňuje, že prevádzka letiska Zweibrücken nie je ovplyvnená. |
| --- | --- |

(138)

Pokiaľ ide o stimulačný účinok, Nemecko vysvetľuje, že letisko je dôležitým stimulom pre spoločnosti nepochádzajúce z regiónu, aby investovali v Sársku. Podobne spoločnosti, ktoré tu už pôsobia, sú motivované rozširovať sa a ďalej investovať. Nemecko uvádza, že ak by stimulačný účinok nebol prítomný, Sársko by vzhľadom na svoju zložitú rozpočtovú situáciu prehodnotilo svoju podporu pre letisko. Nemecko napokon opätovne zdôrazňuje, že prevádzka letiska Zweibrücken nie je ovplyvnená.

3.2.   PREVOD RÔZNYCH POZEMKOV NA SPOLOČNOSŤ FSBESITZG

3.2.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (139) | Nemecko zastáva názor, že prevod pozemkov slúžil bezpečnostným účelom a patrí do pôsobnosti verejnej politiky, je teda mimo rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 zmluvy. Presnejšie tvrdí, že po úprave vzletovej a pristávacej dráhy bol prevod pozemkov nevyhnutný na rozšírenie okolia koncov dráhy o bezpečnostné a zabezpečovacie zóny a na prispôsobenie existujúceho bezpečnostného oplotenia. Zabezpečenie územia letiska je podľa Nemecka vo verejnom záujme a predstavuje suverénnu úlohu štátu, nie hospodársku činnosť. V pozadí týchto bezpečnostných opatrení boli legislatívne zmeny, ktoré sa uskutočnili po udalostiach z 11. septembra 2001 v Spojených štátoch amerických. |
| --- | --- |

(139)

Nemecko zastáva názor, že prevod pozemkov slúžil bezpečnostným účelom a patrí do pôsobnosti verejnej politiky, je teda mimo rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 zmluvy. Presnejšie tvrdí, že po úprave vzletovej a pristávacej dráhy bol prevod pozemkov nevyhnutný na rozšírenie okolia koncov dráhy o bezpečnostné a zabezpečovacie zóny a na prispôsobenie existujúceho bezpečnostného oplotenia. Zabezpečenie územia letiska je podľa Nemecka vo verejnom záujme a predstavuje suverénnu úlohu štátu, nie hospodársku činnosť. V pozadí týchto bezpečnostných opatrení boli legislatívne zmeny, ktoré sa uskutočnili po udalostiach z 11. septembra 2001 v Spojených štátoch amerických.

| (140) | Nemecko navyše uvádza, že prevod pozemkov s celkovou hodnotou [...] po roku 2000 v žiadnom prípade nenarušil hospodársku súťaž ani nemal vplyv na obchod z rovnakých dôvodov, aké boli uvedené v súvislosti so všeobecnými opatreniami financovania. Vzhľadom na nízku hodnotu by prevod pozemkov patril do rámca nariadenia o pomoci de minimis. |
| --- | --- |

(140)

Nemecko navyše uvádza, že prevod pozemkov s celkovou hodnotou [...] po roku 2000 v žiadnom prípade nenarušil hospodársku súťaž ani nemal vplyv na obchod z rovnakých dôvodov, aké boli uvedené v súvislosti so všeobecnými opatreniami financovania. Vzhľadom na nízku hodnotu by prevod pozemkov patril do rámca nariadenia o pomoci de minimis.

3.3.   ZÁRUKY NA ÚVERY POSKYTNUTÉ SPOLOČNOSTIAM VH SAAR A FSBESITZG

3.3.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (141) | V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že spomedzi troch známych záruk poskytnutých spoločnosti FSBesitzG len jedna bola poskytnutá po roku 2000. Nemecko však vysvetľuje, že predmetná záruka bola v skutočnosti poskytnutá v priebehu roka 1999, teda pred zásadným rozsudkom vo veci Aéroports de Paris. Tvrdí preto, že žiadna z týchto troch záruk nemohla predstavovať opatrenia štátnej pomoci. V prípade, že by Komisia aj tak usúdila, že tieto záruky predstavovali štátnu pomoc, Nemecko uvádza, že by sa museli posudzovať ako existujúca pomoc, takže akékoľvek rozhodnutie Komisie by malo účinok len ex nunc. |
| --- | --- |

(141)

V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že spomedzi troch známych záruk poskytnutých spoločnosti FSBesitzG len jedna bola poskytnutá po roku 2000. Nemecko však vysvetľuje, že predmetná záruka bola v skutočnosti poskytnutá v priebehu roka 1999, teda pred zásadným rozsudkom vo veci Aéroports de Paris. Tvrdí preto, že žiadna z týchto troch záruk nemohla predstavovať opatrenia štátnej pomoci. V prípade, že by Komisia aj tak usúdila, že tieto záruky predstavovali štátnu pomoc, Nemecko uvádza, že by sa museli posudzovať ako existujúca pomoc, takže akékoľvek rozhodnutie Komisie by malo účinok len ex nunc.

| (142) | Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia, Nemecko sa odvoláva na svoju argumentáciu v súvislosti so všeobecným opatrením financovania v prospech letiska (odôvodnenia 93 – 121), pričom tvrdí, že je rovnako použiteľná aj v tomto prípade. |
| --- | --- |

(142)

Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia, Nemecko sa odvoláva na svoju argumentáciu v súvislosti so všeobecným opatrením financovania v prospech letiska (odôvodnenia 93 – 121), pričom tvrdí, že je rovnako použiteľná aj v tomto prípade.

3.3.2.   ZLUČITEĽNOSŤ

| (143) | Nemecko tvrdí, že ak by sa opatrenia považovali za štátnu pomoc, boli by zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle podmienok stanovených v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005. V tomto ohľade sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so všeobecným opatrením financovania, pričom tvrdí, že sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade. |
| --- | --- |

(143)

Nemecko tvrdí, že ak by sa opatrenia považovali za štátnu pomoc, boli by zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle podmienok stanovených v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005. V tomto ohľade sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so všeobecným opatrením financovania, pričom tvrdí, že sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade.

3.4.   NÁJOMNÁ ZMLUVA MEDZI SPOLOČNOSŤAMI FSBESITZG A FSBG

3.4.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (144) | Nemecko rozlišuje medzi nájomnou zmluvou uzavretou v roku 1997, ktorá bola platná do 1. júla 2006, a nájomnou zmluvou platnou od 1. júla 2006 až do zlúčenia spoločností FSBesitzG a FSBG. |
| --- | --- |

(144)

Nemecko rozlišuje medzi nájomnou zmluvou uzavretou v roku 1997, ktorá bola platná do 1. júla 2006, a nájomnou zmluvou platnou od 1. júla 2006 až do zlúčenia spoločností FSBesitzG a FSBG.

| (145) | Čo sa týka nájomnej zmluvy z roku 1997, tvrdí, že ak by sa považovala za štátnu pomoc, predstavovala by existujúcu pomoc. Ak by Komisia zistila, že táto zmluva predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc, toto rozhodnutie by bolo účinné iba do budúcnosti, nie do minulosti. |
| --- | --- |

(145)

Čo sa týka nájomnej zmluvy z roku 1997, tvrdí, že ak by sa považovala za štátnu pomoc, predstavovala by existujúcu pomoc. Ak by Komisia zistila, že táto zmluva predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc, toto rozhodnutie by bolo účinné iba do budúcnosti, nie do minulosti.

| (146) | Čo sa týka nájomnej zmluvy z roku 2006, Nemecko tvrdí, že táto zmluva bola len úpravou existujúcej pomoci, a nepredstavovala teda novú pomoc. Zdôrazňuje, že predovšetkým sa nezmenil zákon, na základe ktorého sa taká nájomná zmluva mohla uzavrieť. Tvrdí, že na to, aby sa zmluva mohla považovať za novú pomoc, bola by potrebná zmena právneho základu. |
| --- | --- |

(146)

Čo sa týka nájomnej zmluvy z roku 2006, Nemecko tvrdí, že táto zmluva bola len úpravou existujúcej pomoci, a nepredstavovala teda novú pomoc. Zdôrazňuje, že predovšetkým sa nezmenil zákon, na základe ktorého sa taká nájomná zmluva mohla uzavrieť. Tvrdí, že na to, aby sa zmluva mohla považovať za novú pomoc, bola by potrebná zmena právneho základu.

| (147) | Nemecko navyše tvrdí, že nájomná zmluva z roku 2006 bola v súlade s trhovými podmienkami v tom čase. Tvrdí, že variabilná platba nájomného nebola nezvyčajná a že nič nenasvedčuje tomu, že skutočná účtovaná suma bola nezvyčajne nízka. Ďalej uvádza, že variabilná platba nájomného znamenala aj možnosť získať výrazne vyššie platby nájomného ako podľa predchádzajúcej zmluvy. Nemecko uvádza, že nájomná zmluva z roku 2006 zlepšila schopnosť spoločnosti FSBG konať. Nemecko napokon tvrdí, že bolo v záujme spoločnosti FSBesitzG udržať spoločnosť Fraport ako spoločníka, lebo účasť tejto spoločnosti umožnila prístup k odborným znalostiam a vytvárala synergie. |
| --- | --- |

(147)

Nemecko navyše tvrdí, že nájomná zmluva z roku 2006 bola v súlade s trhovými podmienkami v tom čase. Tvrdí, že variabilná platba nájomného nebola nezvyčajná a že nič nenasvedčuje tomu, že skutočná účtovaná suma bola nezvyčajne nízka. Ďalej uvádza, že variabilná platba nájomného znamenala aj možnosť získať výrazne vyššie platby nájomného ako podľa predchádzajúcej zmluvy. Nemecko uvádza, že nájomná zmluva z roku 2006 zlepšila schopnosť spoločnosti FSBG konať. Nemecko napokon tvrdí, že bolo v záujme spoločnosti FSBesitzG udržať spoločnosť Fraport ako spoločníka, lebo účasť tejto spoločnosti umožnila prístup k odborným znalostiam a vytvárala synergie.

| (148) | Nemecko v každom prípade trvá na tom, že napriek tomu, že nie sú k dispozícii žiadne dokumenty preukazujúce, ako sa vypočítali platby nájomného, skutočná výška nájomného nebola dôležitá, lebo úzke spojenie medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG znamenalo, že celkový hospodársky dosah bol neutrálny. Vyššia platba nájomného by viedla k tomu, že spoločnosť FSBesitzG by dostala menej peňazí od spoločnosti vh Saar, kým nižšia platba by sa kompenzovala vyššími prevodmi od spoločnosti vh Saar. |
| --- | --- |

(148)

Nemecko v každom prípade trvá na tom, že napriek tomu, že nie sú k dispozícii žiadne dokumenty preukazujúce, ako sa vypočítali platby nájomného, skutočná výška nájomného nebola dôležitá, lebo úzke spojenie medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG znamenalo, že celkový hospodársky dosah bol neutrálny. Vyššia platba nájomného by viedla k tomu, že spoločnosť FSBesitzG by dostala menej peňazí od spoločnosti vh Saar, kým nižšia platba by sa kompenzovala vyššími prevodmi od spoločnosti vh Saar.

| (149) | Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Nemecko sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so všeobecnými opatreniami financovania, pričom trvá na tom, že sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade. |
| --- | --- |

(149)

Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Nemecko sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so všeobecnými opatreniami financovania, pričom trvá na tom, že sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade.

3.5.   ZĽAVY PRE LETECKÝCH DOPRAVCOV

3.5.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (150) | Nemecko tvrdí, že zľavy z letiskových poplatkov zavedené v roku 2007 boli hospodársky rozumné, neposkytli selektívnu výhodu a nenarušili hospodársku súťaž ani nemali vplyv na obchod. |
| --- | --- |

(150)

Nemecko tvrdí, že zľavy z letiskových poplatkov zavedené v roku 2007 boli hospodársky rozumné, neposkytli selektívnu výhodu a nenarušili hospodársku súťaž ani nemali vplyv na obchod.

Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve

| (151) | Po odchode spoločnosti Hapag Lloyd/TUIFly v roku 2006 sa počet cestujúcich na letisku Saarbrücken znížil o 30 %. V tejto situácii boli podľa Nemecka potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa existujúca kapacita vhodne využila v strednodobom až dlhodobom horizonte a aby sa udržala konkurencieschopnosť a atraktívnosť letiska. Ukázalo sa, že predchádzajúci sadzobník poplatkov predstavoval konkurenčnú nevýhodu, lebo letisko malo najvyššie poplatky zo všetkých letísk v Nemecku. Nemecko uvádza, že zľavy skutočne viedli k trvalému nárastu počtu cestujúcich po roku 2006. Nemecko ilustruje pozitívny vplyv zliav odkazom na rozhodnutie spoločnosti Air Berlin začať pôsobiť na letisku Saarbrücken, ktoré bolo prijaté až po zavedení zliav. |
| --- | --- |

(151)

Po odchode spoločnosti Hapag Lloyd/TUIFly v roku 2006 sa počet cestujúcich na letisku Saarbrücken znížil o 30 %. V tejto situácii boli podľa Nemecka potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa existujúca kapacita vhodne využila v strednodobom až dlhodobom horizonte a aby sa udržala konkurencieschopnosť a atraktívnosť letiska. Ukázalo sa, že predchádzajúci sadzobník poplatkov predstavoval konkurenčnú nevýhodu, lebo letisko malo najvyššie poplatky zo všetkých letísk v Nemecku. Nemecko uvádza, že zľavy skutočne viedli k trvalému nárastu počtu cestujúcich po roku 2006. Nemecko ilustruje pozitívny vplyv zliav odkazom na rozhodnutie spoločnosti Air Berlin začať pôsobiť na letisku Saarbrücken, ktoré bolo prijaté až po zavedení zliav.

| (152) | Nemecko podporuje svoj argument, že zľavy majú hospodársky význam, argumentom, že zľavy sa poskytli len novým leteckým dopravcom alebo na nové trasy. Nemecko tvrdí, že v dôsledku toho bolo možné očakávať, že zľavy nebudú mať žiadny bezprostredný vplyv na súčasný stav, ale budú viesť k nárastu počtu cestujúcich v budúcnosti. Ďalej uvádza, že hospodársky význam podporuje aj obmedzenie, že zľava nemohla presiahnuť 50 % investičných nákladov nového leteckého dopravcu alebo novej trasy. |
| --- | --- |

(152)

Nemecko podporuje svoj argument, že zľavy majú hospodársky význam, argumentom, že zľavy sa poskytli len novým leteckým dopravcom alebo na nové trasy. Nemecko tvrdí, že v dôsledku toho bolo možné očakávať, že zľavy nebudú mať žiadny bezprostredný vplyv na súčasný stav, ale budú viesť k nárastu počtu cestujúcich v budúcnosti. Ďalej uvádza, že hospodársky význam podporuje aj obmedzenie, že zľava nemohla presiahnuť 50 % investičných nákladov nového leteckého dopravcu alebo novej trasy.

| (153) | Nemecko trvá na tom, že zľavy mali hospodársky význam, pričom tvrdí, že keďže zľavy sa ponúkli všetkým leteckým dopravcom, nebolo možné urobiť presný predbežný výpočet ich nákladov a prínosov. Na druhej strane, náklady na uzavretie letiska sa nikdy neskúmali, lebo uzavretie nikdy neprichádzalo do úvahy. |
| --- | --- |

(153)

Nemecko trvá na tom, že zľavy mali hospodársky význam, pričom tvrdí, že keďže zľavy sa ponúkli všetkým leteckým dopravcom, nebolo možné urobiť presný predbežný výpočet ich nákladov a prínosov. Na druhej strane, náklady na uzavretie letiska sa nikdy neskúmali, lebo uzavretie nikdy neprichádzalo do úvahy.

Selektívnosť

| (154) | Na základe toho, že zľavy zavedené v roku 2007 boli k dispozícii pre všetkých leteckých dopravcov, Nemecko tvrdí, že opatrenie nebolo selektívne. Uverejnený sadzobník poplatkov, ktorého súčasťou boli zľavy, mal všeobecný a abstraktný charakter, zľavy sa automaticky vzťahovali na všetkých leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku Saarbrücken, ktorí poskytli príslušné údaje, a letisko nemalo právomoc rozhodovania pri uplatňovaní zliav. |
| --- | --- |

(154)

Na základe toho, že zľavy zavedené v roku 2007 boli k dispozícii pre všetkých leteckých dopravcov, Nemecko tvrdí, že opatrenie nebolo selektívne. Uverejnený sadzobník poplatkov, ktorého súčasťou boli zľavy, mal všeobecný a abstraktný charakter, zľavy sa automaticky vzťahovali na všetkých leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku Saarbrücken, ktorí poskytli príslušné údaje, a letisko nemalo právomoc rozhodovania pri uplatňovaní zliav.

| (155) | Nemecko tvrdí, že účelom zliav bolo zvýšiť atraktívnosť letiska Saarbrücken, nie zvýhodniť určitého leteckého dopravcu. Faktickú selektívnosť vylučuje aj skutočnosť, že rovnaké poplatky sa vzťahovali na všetky lietadlá s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou ako 5  700 kg, takže so všetkými lietadlami v komerčnej doprave sa zaobchádzalo rovnako, ako aj to, že sa nerozlišovalo medzi domácimi a medzinárodnými letmi. A napokon, pri poskytovaní zliav sa nerozlišovalo ani na základe počtu pristátí. |
| --- | --- |

(155)

Nemecko tvrdí, že účelom zliav bolo zvýšiť atraktívnosť letiska Saarbrücken, nie zvýhodniť určitého leteckého dopravcu. Faktickú selektívnosť vylučuje aj skutočnosť, že rovnaké poplatky sa vzťahovali na všetky lietadlá s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou ako 5  700 kg, takže so všetkými lietadlami v komerčnej doprave sa zaobchádzalo rovnako, ako aj to, že sa nerozlišovalo medzi domácimi a medzinárodnými letmi. A napokon, pri poskytovaní zliav sa nerozlišovalo ani na základe počtu pristátí.

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (156) | Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Nemecko sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so všeobecnými opatreniami financovania, pričom trvá na tom, že sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade. |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Nemecko sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so všeobecnými opatreniami financovania, pričom trvá na tom, že sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade.

3.6.   POMOC NA ZAČATIE ČINNOSTI SPOLOČNOSTI CIRRUS AIRLINES

3.6.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (157) | Nemecko tvrdí, že pri uzatváraní zmluvy so spoločnosťou Cirrus spoločnosť FSBesitzG konala tak, ako by konal súkromný investor, takže platby spoločnosti Cirrus nepredstavovali štátnu pomoc. Navyše uvádza, že opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž a nemalo vplyv na obchod. |
| --- | --- |

(157)

Nemecko tvrdí, že pri uzatváraní zmluvy so spoločnosťou Cirrus spoločnosť FSBesitzG konala tak, ako by konal súkromný investor, takže platby spoločnosti Cirrus nepredstavovali štátnu pomoc. Navyše uvádza, že opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž a nemalo vplyv na obchod.

Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve

| (158) | Podľa Nemecka bolo účelom zmluvy so spoločnosťou Cirrus dosiahnuť nárast počtu cestujúcich. Nárast mal byť dôsledkom vyššej frekvencie letov do [...], ako aj používania moderných lietadiel. Vyššia frekvencia a povinnosť používať moderné lietadlá mali osobitný cieľ zvýšiť pohodlie a pružnosť pre obchodných cestujúcich. |
| --- | --- |

(158)

Podľa Nemecka bolo účelom zmluvy so spoločnosťou Cirrus dosiahnuť nárast počtu cestujúcich. Nárast mal byť dôsledkom vyššej frekvencie letov do [...], ako aj používania moderných lietadiel. Vyššia frekvencia a povinnosť používať moderné lietadlá mali osobitný cieľ zvýšiť pohodlie a pružnosť pre obchodných cestujúcich.

| (159) | Nemecko uvádza, že časté zmeny zmluvy sú dôkazom, že spoločnosť FSBesitzG pozorne sledovala hospodársky vývoj a bola schopná rýchlo reagovať na hospodárske potreby. Krátka výpovedná lehota zmluvy (30 dní) sa zdá byť ďalšou známkou dôrazu spoločnosti FSBesitzG na hospodársku udržateľnosť zmluvy a umožňovala jej vypovedať zmluvu v prípade, ak nebolo možné dosiahnuť ciele. Dlhodobá ziskovosť sa napokon mala zvýšiť určením spoločnosti Cirrus ako domáceho dopravcu v Saarbrückene. Podľa Nemecka však nie sú k dispozícii presné údaje o očakávaných nákladoch a prínosoch. |
| --- | --- |

(159)

Nemecko uvádza, že časté zmeny zmluvy sú dôkazom, že spoločnosť FSBesitzG pozorne sledovala hospodársky vývoj a bola schopná rýchlo reagovať na hospodárske potreby. Krátka výpovedná lehota zmluvy (30 dní) sa zdá byť ďalšou známkou dôrazu spoločnosti FSBesitzG na hospodársku udržateľnosť zmluvy a umožňovala jej vypovedať zmluvu v prípade, ak nebolo možné dosiahnuť ciele. Dlhodobá ziskovosť sa napokon mala zvýšiť určením spoločnosti Cirrus ako domáceho dopravcu v Saarbrückene. Podľa Nemecka však nie sú k dispozícii presné údaje o očakávaných nákladoch a prínosoch.

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (160) | Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Nemecko sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so zľavami z letiskových poplatkov zavedenými v roku 2007, pričom trvá na tom, že tieto argumenty sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade. |
| --- | --- |

(160)

Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Nemecko sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so zľavami z letiskových poplatkov zavedenými v roku 2007, pričom trvá na tom, že tieto argumenty sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade.

3.6.2.   ZLUČITEĽNOSŤ

| (161) | Nemecko tvrdí, že aj keby sa platby spoločnosti Cirrus považovali za štátnu pomoc, dali by sa odôvodniť ako zlučiteľná pomoc na začatie činnosti v zmysle podmienok stanovených v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005, ako aj v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(161)

Nemecko tvrdí, že aj keby sa platby spoločnosti Cirrus považovali za štátnu pomoc, dali by sa odôvodniť ako zlučiteľná pomoc na začatie činnosti v zmysle podmienok stanovených v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005, ako aj v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (162) | Nemecko pripomína, že zmluvou so spoločnosťou Cirrus sa zvýšila frekvencia služieb tohto leteckého dopravcu na trase do [...], že spoločnosť FSBesitzG uzavrela túto zmluvu, aby mohla byť zisková a že vplyv zvýšenej frekvencie na iné trasy nebolo možné preskúmať, lebo žiadny iný letecký dopravca nelietal zo Saarbrückenu do [...], a preto trvá na tom, že príslušné podmienky sú splnené. Nemecko ďalej vysvetľuje, že neexistovali žiadne iné vysokorýchlostné spojenia prepájajúce Saarbrücken a [...] a že platby podľa zmluvy sa nekumulovali so zľavami z letiskových poplatkov (sadzobník poplatkov vrátane zliav nadobudol účinnosť až po vypršaní zmluvy so spoločnosťou Cirrus). Nemecko napokon vysvetľuje, že keďže sa domnievalo, že zmluva neobsahuje prvky štátnej pomoci, existencia zmluvy nebola zverejnená (v zozname ani inak) a nebol stanovený žiadny osobitný odvolací mechanizmus. |
| --- | --- |

(162)

Nemecko pripomína, že zmluvou so spoločnosťou Cirrus sa zvýšila frekvencia služieb tohto leteckého dopravcu na trase do [...], že spoločnosť FSBesitzG uzavrela túto zmluvu, aby mohla byť zisková a že vplyv zvýšenej frekvencie na iné trasy nebolo možné preskúmať, lebo žiadny iný letecký dopravca nelietal zo Saarbrückenu do [...], a preto trvá na tom, že príslušné podmienky sú splnené. Nemecko ďalej vysvetľuje, že neexistovali žiadne iné vysokorýchlostné spojenia prepájajúce Saarbrücken a [...] a že platby podľa zmluvy sa nekumulovali so zľavami z letiskových poplatkov (sadzobník poplatkov vrátane zliav nadobudol účinnosť až po vypršaní zmluvy so spoločnosťou Cirrus). Nemecko napokon vysvetľuje, že keďže sa domnievalo, že zmluva neobsahuje prvky štátnej pomoci, existencia zmluvy nebola zverejnená (v zozname ani inak) a nebol stanovený žiadny osobitný odvolací mechanizmus.

3.7.   ZMLUVA O MARKETINGU SO SPOLOČNOSŤOU AIR BERLIN

3.7.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (163) | Nemecko uvádza, že zmluva o marketingu so spoločnosťou Air Berlin bola uzavretá v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a neposkytuje spoločnosti Air Berlin výhodu na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. Navyše uvádza, že opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž a nemalo vplyv na obchod. |
| --- | --- |

(163)

Nemecko uvádza, že zmluva o marketingu so spoločnosťou Air Berlin bola uzavretá v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a neposkytuje spoločnosti Air Berlin výhodu na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. Navyše uvádza, že opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž a nemalo vplyv na obchod.

Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve

| (164) | Spoločnosť FSG pred uzavretím zmluvy so spoločnosťou Air Berlin vyhodnotila náklady a očakávané príjmy a dospela k záveru, že zmluva je pre letisko zisková. Nemecko vysvetľuje, že hoci pôvodné očakávania sa úplne nenaplnili, extrapolácia dostupných reálnych údajov preukazuje, že zmluva je stále jednoznačne zisková. |
| --- | --- |

(164)

Spoločnosť FSG pred uzavretím zmluvy so spoločnosťou Air Berlin vyhodnotila náklady a očakávané príjmy a dospela k záveru, že zmluva je pre letisko zisková. Nemecko vysvetľuje, že hoci pôvodné očakávania sa úplne nenaplnili, extrapolácia dostupných reálnych údajov preukazuje, že zmluva je stále jednoznačne zisková.

| (165) | Nemecko v tejto súvislosti spochybňuje tvrdenie v rozhodnutí o začatí konania, že zmluva o marketingu nemala žiadnu skutočnú hodnotu pre letisko okrem zvýšenia počtu cestujúcich v letoch spoločnosti Air Berlin. Tvrdí, že marketingové činnosti dohodnuté v zmluve zvyšujú viditeľnosť letiska a upriamujú pozornosť na región ako cestovnú destináciu, čo následne znamená možnosť vytvárania ďalších príjmov (mimo leteckého odvetvia). Nemecko tvrdí, že keď letecký dopravca propaguje destináciu, spotrebitelia si nevšimnú len to, že daný letecký dopravca ponúka túto destináciu, ale dozvedia sa o danom regióne ako o cestovnej destinácii vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

(165)

Nemecko v tejto súvislosti spochybňuje tvrdenie v rozhodnutí o začatí konania, že zmluva o marketingu nemala žiadnu skutočnú hodnotu pre letisko okrem zvýšenia počtu cestujúcich v letoch spoločnosti Air Berlin. Tvrdí, že marketingové činnosti dohodnuté v zmluve zvyšujú viditeľnosť letiska a upriamujú pozornosť na región ako cestovnú destináciu, čo následne znamená možnosť vytvárania ďalších príjmov (mimo leteckého odvetvia). Nemecko tvrdí, že keď letecký dopravca propaguje destináciu, spotrebitelia si nevšimnú len to, že daný letecký dopravca ponúka túto destináciu, ale dozvedia sa o danom regióne ako o cestovnej destinácii vo všeobecnosti.

| (166) | Nemecko spochybňuje aj predbežné zistenie uvedené v rozhodnutí o začatí konania, že zmluvou o marketingu sa v podstate zaviedli ďalšie osobitné zľavy pre spoločnosť Air Berlin. Nemecko uvádza, že zmluva o marketingu má, naopak, pre letisko skutočnú hospodársku hodnotu, lebo aj súkromný investor by uzavrel takú zmluvu s očakávaním ziskovosti už po troch rokoch. |
| --- | --- |

(166)

Nemecko spochybňuje aj predbežné zistenie uvedené v rozhodnutí o začatí konania, že zmluvou o marketingu sa v podstate zaviedli ďalšie osobitné zľavy pre spoločnosť Air Berlin. Nemecko uvádza, že zmluva o marketingu má, naopak, pre letisko skutočnú hospodársku hodnotu, lebo aj súkromný investor by uzavrel takú zmluvu s očakávaním ziskovosti už po troch rokoch.

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (167) | Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Nemecko sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so zľavami z letiskových poplatkov zavedenými v roku 2007, pričom trvá na tom, že tieto argumenty sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade. |
| --- | --- |

(167)

Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Nemecko sa odvoláva na argumenty predložené v súvislosti so zľavami z letiskových poplatkov zavedenými v roku 2007, pričom trvá na tom, že tieto argumenty sú rovnako použiteľné aj v tomto prípade.

4.   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI AIR BERLIN

| (168) | Predtým, ako letecký dopravca Air Berlin predložil argumenty, že dve opatrenia, ktoré ho priamo ovplyvňujú – systém všeobecných zliav z letiskových poplatkov a zmluva o marketingu uzavretá medzi spoločnosťami FSG a Air Berlin, – sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci, najprv uviedol všeobecnú poznámku, že sa domnieva, že v regióne Saarbrückenu existuje skutočný dopyt po službách leteckej dopravy. Zdôrazňuje, že lety spoločnosti Air Berlin do [...] a [...] majú „faktor vyťaženosti“ porovnateľný s tým, ktorý spoločnosť Air Berlin dosiahla pri letoch do rovnakých destinácií z [...]. Spoločnosť Air Berlin navyše zastáva názor, že žiadne z ostatných existujúcich letísk v regióne by nebolo životaschopnou alternatívou k Saarbrückenu, čo následne vylučuje vplyv na obchod. Spoločnosť Air Berlin najmä zdôrazňuje, že o susedných letiskách [...] nikdy neuvažovala ako o alternatívnej základni vzhľadom na to, že dopyt po letoch do [...], dovolenkovej destinácie, ktorú obľubujú predovšetkým nemeckí turisti, na týchto letiskách nie je porovnateľný s dopytom po takýchto destináciách na letisku Saarbrücken. |
| --- | --- |

(168)

Predtým, ako letecký dopravca Air Berlin predložil argumenty, že dve opatrenia, ktoré ho priamo ovplyvňujú – systém všeobecných zliav z letiskových poplatkov a zmluva o marketingu uzavretá medzi spoločnosťami FSG a Air Berlin, – sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci, najprv uviedol všeobecnú poznámku, že sa domnieva, že v regióne Saarbrückenu existuje skutočný dopyt po službách leteckej dopravy. Zdôrazňuje, že lety spoločnosti Air Berlin do [...] a [...] majú „faktor vyťaženosti“ porovnateľný s tým, ktorý spoločnosť Air Berlin dosiahla pri letoch do rovnakých destinácií z [...]. Spoločnosť Air Berlin navyše zastáva názor, že žiadne z ostatných existujúcich letísk v regióne by nebolo životaschopnou alternatívou k Saarbrückenu, čo následne vylučuje vplyv na obchod. Spoločnosť Air Berlin najmä zdôrazňuje, že o susedných letiskách [...] nikdy neuvažovala ako o alternatívnej základni vzhľadom na to, že dopyt po letoch do [...], dovolenkovej destinácie, ktorú obľubujú predovšetkým nemeckí turisti, na týchto letiskách nie je porovnateľný s dopytom po takýchto destináciách na letisku Saarbrücken.

4.1.   ZĽAVY PRE LETECKÝCH DOPRAVCOV

| (169) | Pokiaľ ide o zľavy stanovené v sadzobníku letiskových poplatkov z roku 2007, spoločnosť Air Berlin rovnako ako Nemecko tvrdí, že vzhľadom na ich abstraktný a všeobecný charakter zľavy nebolo možné považovať za selektívne. Ak letecký dopravca splnil uvedené podmienky, letisko poskytlo zľavy bez akéhokoľvek ďalšieho rozhodovania. |
| --- | --- |

(169)

Pokiaľ ide o zľavy stanovené v sadzobníku letiskových poplatkov z roku 2007, spoločnosť Air Berlin rovnako ako Nemecko tvrdí, že vzhľadom na ich abstraktný a všeobecný charakter zľavy nebolo možné považovať za selektívne. Ak letecký dopravca splnil uvedené podmienky, letisko poskytlo zľavy bez akéhokoľvek ďalšieho rozhodovania.

| (170) | Spoločnosť Air Berlin ďalej spochybňuje existenciu hospodárskej súťaže medzi leteckými dopravcami z rôznych členských štátov. Uvádza, že v Saarbrückene pôsobí iba jeden letecký dopravca z iného členského štátu, a preto tvrdí, že predpoklad, že opatrenia majú vplyv na obchod, nie je udržateľný. |
| --- | --- |

(170)

Spoločnosť Air Berlin ďalej spochybňuje existenciu hospodárskej súťaže medzi leteckými dopravcami z rôznych členských štátov. Uvádza, že v Saarbrückene pôsobí iba jeden letecký dopravca z iného členského štátu, a preto tvrdí, že predpoklad, že opatrenia majú vplyv na obchod, nie je udržateľný.

| (171) | Spoločnosť Air Berlin takisto tvrdí, že systém zliav spĺňa všetky podmienky stanovené v rozsudku Súdneho dvora vo veci Charleroi, teda že zľavy sú časovo obmedzené, degresívne a nie sú dostupné na viac než 50 % skutočných nákladov na začatie činnosti a marketing. |
| --- | --- |

(171)

Spoločnosť Air Berlin takisto tvrdí, že systém zliav spĺňa všetky podmienky stanovené v rozsudku Súdneho dvora vo veci Charleroi, teda že zľavy sú časovo obmedzené, degresívne a nie sú dostupné na viac než 50 % skutočných nákladov na začatie činnosti a marketing.

| (172) | Spoločnosť Air Berlin napokon tvrdí, že letiskové poplatky na letisku Saarbrücken nie sú v porovnaní s inými nemeckými letiskami obzvlášť nízke. Tvrdí, že poplatky za cestujúcich sú v [...] o [...] až [...] nižšie. |
| --- | --- |

(172)

Spoločnosť Air Berlin napokon tvrdí, že letiskové poplatky na letisku Saarbrücken nie sú v porovnaní s inými nemeckými letiskami obzvlášť nízke. Tvrdí, že poplatky za cestujúcich sú v [...] o [...] až [...] nižšie.

4.2.   ZMLUVA O MARKETINGU SO SPOLOČNOSŤOU AIR BERLIN

| (173) | Spoločnosť Air Berlin vysvetľuje, že vývoj počtu cestujúcich od uzavretia zmluvy potvrdzuje vtedajšie očakávania. Na tomto základe možno predpokladať, že sa prejaví nárast príjmov z letectva a činností mimo letectva, ktorý spoločnosť FSG očakávala od tejto zmluvy. |
| --- | --- |

(173)

Spoločnosť Air Berlin vysvetľuje, že vývoj počtu cestujúcich od uzavretia zmluvy potvrdzuje vtedajšie očakávania. Na tomto základe možno predpokladať, že sa prejaví nárast príjmov z letectva a činností mimo letectva, ktorý spoločnosť FSG očakávala od tejto zmluvy.

| (174) | Spoločnosť Air Berlin ďalej uvádza rôzne spojenia dostupné cez [...], ako aj rôzne marketingové činnosti, ktoré vykonáva na propagáciu letiska Saarbrücken. Tvrdí, že kombinácia zvýšenej frekvencie, atraktívnych spojení a propagácie letiska Saarbrücken ako dovolenkovej a obchodnej destinácie má významnú hodnotu pre letisko a región ako celok. Podľa spoločnosti Air Berlin teda zmluva má pre letisko hospodársky význam, a preto by ju uzavrel aj súkromný investor. |
| --- | --- |

(174)

Spoločnosť Air Berlin ďalej uvádza rôzne spojenia dostupné cez [...], ako aj rôzne marketingové činnosti, ktoré vykonáva na propagáciu letiska Saarbrücken. Tvrdí, že kombinácia zvýšenej frekvencie, atraktívnych spojení a propagácie letiska Saarbrücken ako dovolenkovej a obchodnej destinácie má významnú hodnotu pre letisko a región ako celok. Podľa spoločnosti Air Berlin teda zmluva má pre letisko hospodársky význam, a preto by ju uzavrel aj súkromný investor.

5.   POSÚDENIE

5.1.   FINANCOVANIE SPOLOČNOSTÍ VH SAAR, FSG A FSBESITZG (KAPITÁLOVÉ INJEKCIE DO SPOLOČNOSTI VH SAAR, KAPITÁLOVÉ INJEKCIE DO SPOLOČNOSTÍ FSBESITZG/FSG NA POKRYTIE STRÁT)

| (175) | Posudzované financovanie spoločností vh Saar, FSG a FSBesitzG sa skladalo z týchto opatrení: spoločnosť vh Saar vložila kapitál do spoločností FSBesitzG/FSG s cieľom pokryť ich straty. Spoločnosť vh Saar toto opatrenie financovala z kapitálových injekcií od Sárska a z ďalších príjmov. |
| --- | --- |

(175)

Posudzované financovanie spoločností vh Saar, FSG a FSBesitzG sa skladalo z týchto opatrení: spoločnosť vh Saar vložila kapitál do spoločností FSBesitzG/FSG s cieľom pokryť ich straty. Spoločnosť vh Saar toto opatrenie financovala z kapitálových injekcií od Sárska a z ďalších príjmov.

5.1.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (176) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „...pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(176)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „...pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (177) | Kritériá v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Pri určovaní, či predmetné opatrenie predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, preto musia byť splnené všetky tieto podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  a) | byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov; |
| --- | --- | --- |

(177)

Kritériá v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Pri určovaní, či predmetné opatrenie predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, preto musia byť splnené všetky tieto podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

a)

byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov;

| b) | zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru; |
| --- | --- |

b)

zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru;

| c) | narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a |
| --- | --- |

c)

narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a

| d) | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

d)

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

Hospodárska činnosť a pojem podnik

| (178) | Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najprv zistiť, či spoločnosti vh Saar, FSG a FSBesitzG sú podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho postavenia a spôsobu jeho financovania (25). Hospodárska činnosť je akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovaru alebo služieb na danom trhu (26). |
| --- | --- |

(178)

Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najprv zistiť, či spoločnosti vh Saar, FSG a FSBesitzG sú podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho postavenia a spôsobu jeho financovania (25). Hospodárska činnosť je akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovaru alebo služieb na danom trhu (26).

| (179) | Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Letisko Lipsko-Halle potvrdil, že prevádzka letiska na komerčné účely a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (27). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností ponúkaním letiskových služieb za odplatu, stáva sa podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania, a pravidlá o štátnej pomoci stanovené v zmluve sa teda môžu uplatňovať na výhody poskytnuté tomuto prevádzkovateľovi letiska štátom alebo zo štátnych prostriedkov (28). |
| --- | --- |

(179)

Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Letisko Lipsko-Halle potvrdil, že prevádzka letiska na komerčné účely a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (27). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností ponúkaním letiskových služieb za odplatu, stáva sa podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania, a pravidlá o štátnej pomoci stanovené v zmluve sa teda môžu uplatňovať na výhody poskytnuté tomuto prevádzkovateľovi letiska štátom alebo zo štátnych prostriedkov (28).

| (180) | Pokiaľ ide o okamih, od ktorého sa výstavba a prevádzkovanie letiska stali hospodárskou činnosťou, Komisia pripomína, že postupný vývoj trhových síl v odvetví leteckej dopravy neumožňuje stanoviť presný dátum. Súdny dvor Európskej únie však uznal vývoj v povahe činností letiska a Všeobecný súd vo svojom rozsudku vo veci Letisko Lipsko/Halle rozhodol, že od roku 2000 už nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel o štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) sa preto prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za úlohu patriacu do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(180)

Pokiaľ ide o okamih, od ktorého sa výstavba a prevádzkovanie letiska stali hospodárskou činnosťou, Komisia pripomína, že postupný vývoj trhových síl v odvetví leteckej dopravy neumožňuje stanoviť presný dátum. Súdny dvor Európskej únie však uznal vývoj v povahe činností letiska a Všeobecný súd vo svojom rozsudku vo veci Letisko Lipsko/Halle rozhodol, že od roku 2000 už nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel o štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) sa preto prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za úlohu patriacu do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci.

| (181) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že infraštruktúru, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, od roku 1997 prevádzkoval prevádzkovateľ letiska spoločnosť FSBG, zatiaľ čo spoločnosť FSBesitzG letiskovú infraštruktúru vlastnila a udržiavala. |
| --- | --- |

(181)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že infraštruktúru, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, od roku 1997 prevádzkoval prevádzkovateľ letiska spoločnosť FSBG, zatiaľ čo spoločnosť FSBesitzG letiskovú infraštruktúru vlastnila a udržiavala.

| (182) | Od roku 2008 je vlastníkom i prevádzkovateľom letiska Saarbrücken spoločnosť FSG. Prevádzkovateľ letiska – do roku 2008 spoločnosť FSBG a odvtedy spoločnosť FSG – vyberá od používateľov poplatky za využívanie svojich služieb a infraštruktúry, kým vlastník infraštruktúry – do roku 2008 spoločnosť FSBesitzG – prenajímal infraštruktúru prevádzkovateľovi letiska za nájomné. Vlastník infraštruktúry i prevádzkovateľ infraštruktúry tak v podstate komerčne využívajú letiskovú infraštruktúru v Saarbrückene. Z toho vyplýva, že subjekty využívajúce túto infraštruktúru – spoločnosti FSBesitzG, FSBG a FSG – predstavujú podniky na účely článku 107 ods. 1 zmluvy od 12. decembra 2000, teda od dátumu vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(182)

Od roku 2008 je vlastníkom i prevádzkovateľom letiska Saarbrücken spoločnosť FSG. Prevádzkovateľ letiska – do roku 2008 spoločnosť FSBG a odvtedy spoločnosť FSG – vyberá od používateľov poplatky za využívanie svojich služieb a infraštruktúry, kým vlastník infraštruktúry – do roku 2008 spoločnosť FSBesitzG – prenajímal infraštruktúru prevádzkovateľovi letiska za nájomné. Vlastník infraštruktúry i prevádzkovateľ infraštruktúry tak v podstate komerčne využívajú letiskovú infraštruktúru v Saarbrückene. Z toho vyplýva, že subjekty využívajúce túto infraštruktúru – spoločnosti FSBesitzG, FSBG a FSG – predstavujú podniky na účely článku 107 ods. 1 zmluvy od 12. decembra 2000, teda od dátumu vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris.

| (183) | Čo sa týka spoločnosti vh Saar, Nemecko uviedlo, že ako holdingová spoločnosť sa nemohla považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia pripomína, že podľa Súdneho dvora „jednoduchá držba podielov, aj kontrolných, nepostačuje na charakterizovanie hospodárskej činnosti subjektu, ktorý drží tieto podiely, pretože umožňuje len výkon práv spojených s postavením akcionára alebo spoločníka, ako aj prípadne prijímanie dividend, obyčajných plodov vlastníctva majetku“ (29). Súdny dvor zároveň konštatoval, že, „[naopak], subjekt, ktorý vlastníctvom kontrolných podielov v spoločnosti túto spoločnosť skutočne kontroluje tak, že priamo alebo nepriamo zasahuje do jej riadenia, sa musí považovať za subjekt zúčastnený na hospodárskej činnosti vykonávanej kontrolovaným podnikom.“ |
| --- | --- |

(183)

Čo sa týka spoločnosti vh Saar, Nemecko uviedlo, že ako holdingová spoločnosť sa nemohla považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia pripomína, že podľa Súdneho dvora „jednoduchá držba podielov, aj kontrolných, nepostačuje na charakterizovanie hospodárskej činnosti subjektu, ktorý drží tieto podiely, pretože umožňuje len výkon práv spojených s postavením akcionára alebo spoločníka, ako aj prípadne prijímanie dividend, obyčajných plodov vlastníctva majetku“ (29). Súdny dvor zároveň konštatoval, že, „[naopak], subjekt, ktorý vlastníctvom kontrolných podielov v spoločnosti túto spoločnosť skutočne kontroluje tak, že priamo alebo nepriamo zasahuje do jej riadenia, sa musí považovať za subjekt zúčastnený na hospodárskej činnosti vykonávanej kontrolovaným podnikom.“

| (184) | Komisia pripomína, že štatutárnou funkciou spoločnosti vh Saar je koordinácia „činností súvisiacich s výstavbou, rozširovaním a prevádzkovaním verejných prístavov a letísk v Sársku“. Táto koordinácia zvyčajne presahuje rámec výkonu práv spojených s postavením spoločníka. Zároveň neexistuje žiadny dôkaz o tom, že spoločnosť vh Saar skutočne vykonáva kontrolu alebo že sa priamo zapája do riadenia spoločnosti FSBesitzG alebo FSG. Z tohto dôvodu nie je úplne jasné, či spoločnosť vh Saar možno charakterizovať ako podnik. Komisia sa však domnieva, že túto otázku môže nechať otvorenú vzhľadom na úvahy v odôvodnení 203, že spoločnosť vh Saar nezískala výhodu. |
| --- | --- |

(184)

Komisia pripomína, že štatutárnou funkciou spoločnosti vh Saar je koordinácia „činností súvisiacich s výstavbou, rozširovaním a prevádzkovaním verejných prístavov a letísk v Sársku“. Táto koordinácia zvyčajne presahuje rámec výkonu práv spojených s postavením spoločníka. Zároveň neexistuje žiadny dôkaz o tom, že spoločnosť vh Saar skutočne vykonáva kontrolu alebo že sa priamo zapája do riadenia spoločnosti FSBesitzG alebo FSG. Z tohto dôvodu nie je úplne jasné, či spoločnosť vh Saar možno charakterizovať ako podnik. Komisia sa však domnieva, že túto otázku môže nechať otvorenú vzhľadom na úvahy v odôvodnení 203, že spoločnosť vh Saar nezískala výhodu.

Pôsobnosť verejnej politiky

| (185) | Hoci spoločnosti FSBesitzG, FSG a FSBG sa musia považovať za podniky na účely článku 107 ods. 1 zmluvy, je nutné pripomenúť, že nie všetky činnosti vlastníka a prevádzkovateľa letiska sú nevyhnutne hospodárskej povahy (30). |
| --- | --- |

(185)

Hoci spoločnosti FSBesitzG, FSG a FSBG sa musia považovať za podniky na účely článku 107 ods. 1 zmluvy, je nutné pripomenúť, že nie všetky činnosti vlastníka a prevádzkovateľa letiska sú nevyhnutne hospodárskej povahy (30).

| (186) | Súdny dvor (31) rozhodol, že činnosti, za ktoré zvyčajne zodpovedá štát v rámci výkonu svojich úradných právomocí orgánu verejnej moci, nie sú hospodárskej povahy a nevzťahujú sa na ne pravidlá o štátnej pomoci. Tieto činnosti zahŕňajú napríklad bezpečnosť, riadenie letovej prevádzky, prácu policajných a colných orgánov. Financovanie musí byť prísne obmedzené na náhradu nákladov, ktoré vznikli týmito činnosťami, a nesmie sa namiesto toho použiť na financovanie iných hospodárskych činností (32). |
| --- | --- |

(186)

Súdny dvor (31) rozhodol, že činnosti, za ktoré zvyčajne zodpovedá štát v rámci výkonu svojich úradných právomocí orgánu verejnej moci, nie sú hospodárskej povahy a nevzťahujú sa na ne pravidlá o štátnej pomoci. Tieto činnosti zahŕňajú napríklad bezpečnosť, riadenie letovej prevádzky, prácu policajných a colných orgánov. Financovanie musí byť prísne obmedzené na náhradu nákladov, ktoré vznikli týmito činnosťami, a nesmie sa namiesto toho použiť na financovanie iných hospodárskych činností (32).

| (187) | Financovanie činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky alebo infraštruktúry priamo súvisiacej s týmito činnosťami preto vo všeobecnosti nepredstavuje štátnu pomoc (33). Na letisku sa činnosti ako riadenie letovej prevádzky, práca policajných, colných a protipožiarnych orgánov, činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred protiprávnymi činmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností vo všeobecnosti považujú za činnosti nehospodárskej povahy (34). |
| --- | --- |

(187)

Financovanie činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky alebo infraštruktúry priamo súvisiacej s týmito činnosťami preto vo všeobecnosti nepredstavuje štátnu pomoc (33). Na letisku sa činnosti ako riadenie letovej prevádzky, práca policajných, colných a protipožiarnych orgánov, činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred protiprávnymi činmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností vo všeobecnosti považujú za činnosti nehospodárskej povahy (34).

| (188) | Verejné financovanie nehospodárskych činností úzko súvisiacich s vykonávaním hospodárskej činnosti však nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi leteckými dopravcami a prevádzkovateľmi letísk. Podľa ustálenej judikatúry ide o výhodu, ak orgány verejnej moci oslobodia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (35). Ak je teda v danom právnom systéme bežné, že leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk znášajú náklady na niektoré služby, ale niektorí leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk, ktorí poskytujú rovnaké služby v mene tých istých orgánov verejnej moci, nemusia znášať tieto náklady, títo leteckí dopravcovia a prevádzkovatelia môžu získať výhodu, hoci tieto služby sa samy osebe považujú za nehospodárske. Z tohto dôvodu je potrebná analýza právneho rámca platného pre prevádzkovateľa letiska, aby bolo možné posúdiť, či sú v danom právnom rámci prevádzkovatelia letísk alebo leteckí dopravcovia povinní znášať náklady na poskytovanie niektorých činností, ktoré môžu byť samy osebe nehospodárske, ale vyplývajú z vykonávania ich hospodárskych činností. |
| --- | --- |

(188)

Verejné financovanie nehospodárskych činností úzko súvisiacich s vykonávaním hospodárskej činnosti však nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi leteckými dopravcami a prevádzkovateľmi letísk. Podľa ustálenej judikatúry ide o výhodu, ak orgány verejnej moci oslobodia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (35). Ak je teda v danom právnom systéme bežné, že leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk znášajú náklady na niektoré služby, ale niektorí leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk, ktorí poskytujú rovnaké služby v mene tých istých orgánov verejnej moci, nemusia znášať tieto náklady, títo leteckí dopravcovia a prevádzkovatelia môžu získať výhodu, hoci tieto služby sa samy osebe považujú za nehospodárske. Z tohto dôvodu je potrebná analýza právneho rámca platného pre prevádzkovateľa letiska, aby bolo možné posúdiť, či sú v danom právnom rámci prevádzkovatelia letísk alebo leteckí dopravcovia povinní znášať náklady na poskytovanie niektorých činností, ktoré môžu byť samy osebe nehospodárske, ale vyplývajú z vykonávania ich hospodárskych činností.

| (189) | Nemecko vysvetľuje, že tieto činnosti sa majú považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky, takže ich vykonávanie nepredstavuje hospodársku činnosť: opatrenia bezpečnostnej ochrany letiska podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz (zákon o leteckej bezpečnosti) (36) (oplotenie okolo letiska a kontrolné chodníky, brána pre kontajnery, značky na vzletovej a pristávacej dráhe, núdzové zdroje elektrickej energie, parkovacie miesta pre lietadlá, na ktoré sa vzťahujú bombové hrozby, a rozšírenie koncových bezpečnostných plôch, na ktoré sa vzťahuje § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz), hasičský zbor a opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) bodu 2 zákona Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckej premávke). |
| --- | --- |

(189)

Nemecko vysvetľuje, že tieto činnosti sa majú považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky, takže ich vykonávanie nepredstavuje hospodársku činnosť: opatrenia bezpečnostnej ochrany letiska podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz (zákon o leteckej bezpečnosti) (36) (oplotenie okolo letiska a kontrolné chodníky, brána pre kontajnery, značky na vzletovej a pristávacej dráhe, núdzové zdroje elektrickej energie, parkovacie miesta pre lietadlá, na ktoré sa vzťahujú bombové hrozby, a rozšírenie koncových bezpečnostných plôch, na ktoré sa vzťahuje § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz), hasičský zbor a opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) bodu 2 zákona Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckej premávke).

| (190) | Komisia je toho názoru, že opatrenia podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, opatrenia podľa § 27 písm. c) bodu 2 zákona Luftverkehrsgesetz a činnosti hasičského zboru sa v zásade môžu považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(190)

Komisia je toho názoru, že opatrenia podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, opatrenia podľa § 27 písm. c) bodu 2 zákona Luftverkehrsgesetz a činnosti hasičského zboru sa v zásade môžu považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky.

| (191) | Pokiaľ však ide o opatrenia týkajúce sa výlučne prevádzkovej bezpečnosti, Komisia sa domnieva, že zaistenie bezpečnej prevádzky na letisku je bežnou súčasťou hospodárskej činnosti prevádzkovania letiska (37). Na základe podrobnejšieho preskúmania jednotlivých činností a nákladov (pozri odôvodnenia 196 – 197) Komisia konštatuje, že opatrenia zamerané na zaistenie bezpečnosti prevádzky na letisku nepredstavujú činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. Každý podnik, ktorý chce prevádzkovať letisko, musí zaistiť bezpečnosť zariadení, napríklad vzletovej a pristávacej dráhy a odbavovacích plôch. |
| --- | --- |

(191)

Pokiaľ však ide o opatrenia týkajúce sa výlučne prevádzkovej bezpečnosti, Komisia sa domnieva, že zaistenie bezpečnej prevádzky na letisku je bežnou súčasťou hospodárskej činnosti prevádzkovania letiska (37). Na základe podrobnejšieho preskúmania jednotlivých činností a nákladov (pozri odôvodnenia 196 – 197) Komisia konštatuje, že opatrenia zamerané na zaistenie bezpečnosti prevádzky na letisku nepredstavujú činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. Každý podnik, ktorý chce prevádzkovať letisko, musí zaistiť bezpečnosť zariadení, napríklad vzletovej a pristávacej dráhy a odbavovacích plôch.

| (192) | Pokiaľ ide o právny rámec, Nemecko uviedlo, že v prípade hasičského zboru neexistujú žiadne právne predpisy, podľa ktorých by tieto náklady mal jednoznačne znášať prevádzkovateľ letiska. Komisia ďalej konštatuje, že náhrada nákladov na hasičský zbor podlieha regionálnej zodpovednosti a tieto náklady zvyčajne nahrádzajú príslušné regionálne orgány. Náhrada týchto nákladov je obmedzená na rozsah nevyhnutný na pokrytie týchto nákladov. |
| --- | --- |

(192)

Pokiaľ ide o právny rámec, Nemecko uviedlo, že v prípade hasičského zboru neexistujú žiadne právne predpisy, podľa ktorých by tieto náklady mal jednoznačne znášať prevádzkovateľ letiska. Komisia ďalej konštatuje, že náhrada nákladov na hasičský zbor podlieha regionálnej zodpovednosti a tieto náklady zvyčajne nahrádzajú príslušné regionálne orgány. Náhrada týchto nákladov je obmedzená na rozsah nevyhnutný na pokrytie týchto nákladov.

| (193) | Pokiaľ ide o opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti, v § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz sa stanovuje, že náklady spojené s opatreniami uvedenými v § 27 písm. c) zákona Luftverkehrsgesetz pokrýva v prípade určitých konkrétnych letísk štát. Letiská majú nárok na pokrytie nákladov ako „uznané letiská“ podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz v prípade, že Spolkové ministerstvo dopravy uznalo nutnosť opatrení riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti z bezpečnostných dôvodov a na základe záujmov dopravnej politiky (38). Nemecké letiská, ktoré neboli takto uznané, nemajú nárok na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz, a v zásade teda musia samy znášať náklady spojené s opatreniami uvedenými v § 27 písm. c) zákona Luftverkehrsgesetz. Tieto náklady vyplývajú z prevádzkovania letísk. Keďže niektoré letiská musia tieto náklady znášať samy, zatiaľ čo iné letiská nemusia, tieto letiská by mohli získať výhodu, hoci opatrenia riadenia a leteckej bezpečnosti možno považovať za nehospodárske. Komisia konštatuje, že letisko Saarbrücken bolo uznané ako letisko s nárokom na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz. Iné letiská musia znášať tieto náklady samy. Pokrytím nákladov letiska Saarbrücken súvisiacich s opatreniami riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz teda letisko Saarbrücken získava výhodu, hoci opatrenia riadenia a leteckej bezpečnosti možno považovať za nehospodárske. |
| --- | --- |

(193)

Pokiaľ ide o opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti, v § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz sa stanovuje, že náklady spojené s opatreniami uvedenými v § 27 písm. c) zákona Luftverkehrsgesetz pokrýva v prípade určitých konkrétnych letísk štát. Letiská majú nárok na pokrytie nákladov ako „uznané letiská“ podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz v prípade, že Spolkové ministerstvo dopravy uznalo nutnosť opatrení riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti z bezpečnostných dôvodov a na základe záujmov dopravnej politiky (38). Nemecké letiská, ktoré neboli takto uznané, nemajú nárok na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz, a v zásade teda musia samy znášať náklady spojené s opatreniami uvedenými v § 27 písm. c) zákona Luftverkehrsgesetz. Tieto náklady vyplývajú z prevádzkovania letísk. Keďže niektoré letiská musia tieto náklady znášať samy, zatiaľ čo iné letiská nemusia, tieto letiská by mohli získať výhodu, hoci opatrenia riadenia a leteckej bezpečnosti možno považovať za nehospodárske. Komisia konštatuje, že letisko Saarbrücken bolo uznané ako letisko s nárokom na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz. Iné letiská musia znášať tieto náklady samy. Pokrytím nákladov letiska Saarbrücken súvisiacich s opatreniami riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz teda letisko Saarbrücken získava výhodu, hoci opatrenia riadenia a leteckej bezpečnosti možno považovať za nehospodárske.

| (194) | Pokiaľ ide o opatrenia podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, zdá sa, že Nemecko sa domnieva, že všetky náklady spojené s opatreniami uvedenými v tomto zákone môžu znášať orgány verejnej moci. Komisia však konštatuje, že podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz možno nahradiť iba náklady spojené s poskytovaním a údržbou plôch a priestorov potrebných na vykonávanie činností uvedených v § 5 zákona Luftsicherheitsgesetz. Všetky ostatné náklady musí znášať prevádzkovateľ letiska. V rozsahu, v akom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FSBesitzG alebo FSG oslobodilo tieto podniky od nákladov, ktoré museli znášať podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz, toto verejné financovanie nie je vyňaté spod kontroly podľa pravidiel Únie o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(194)

Pokiaľ ide o opatrenia podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, zdá sa, že Nemecko sa domnieva, že všetky náklady spojené s opatreniami uvedenými v tomto zákone môžu znášať orgány verejnej moci. Komisia však konštatuje, že podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz možno nahradiť iba náklady spojené s poskytovaním a údržbou plôch a priestorov potrebných na vykonávanie činností uvedených v § 5 zákona Luftsicherheitsgesetz. Všetky ostatné náklady musí znášať prevádzkovateľ letiska. V rozsahu, v akom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FSBesitzG alebo FSG oslobodilo tieto podniky od nákladov, ktoré museli znášať podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz, toto verejné financovanie nie je vyňaté spod kontroly podľa pravidiel Únie o štátnej pomoci.

Záver v súvislosti s pôsobnosťou verejnej politiky

| (195) | Vzhľadom na tieto úvahy sa Komisia domnieva, že je vhodné vyvodiť konkrétnejšie závery v súvislosti s investičnými nákladmi a prevádzkovými výdavkami, ktoré údajne patria do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(195)

Vzhľadom na tieto úvahy sa Komisia domnieva, že je vhodné vyvodiť konkrétnejšie závery v súvislosti s investičnými nákladmi a prevádzkovými výdavkami, ktoré údajne patria do pôsobnosti verejnej politiky.

| (196) | Pokiaľ ide o prevádzkové výdavky, Komisia pripúšťa, že prevádzkové výdavky spojené s hasičským zborom možno považovať za výdavky v pôsobnosti verejnej politiky, pokiaľ je náhrada týchto nákladov prísne obmedzená na náklady nevyhnutné na vykonávanie týchto činností. Čo sa týka prevádzkových nákladov spojených s opatreniami prijatými podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, Komisia sa domnieva, že za náklady v pôsobnosti verejnej politiky možno považovať len tie náklady, na ktorých náhradu má prevádzkovateľ letiska nárok podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz. Pokiaľ ide o opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) bodu 2 zákona Luftverkehrsgesetz, Komisia konštatuje, že Saarbrücken je jedným z letísk, ktoré majú nárok na pokrytie nákladov, kým iné letiská nemajú, a preto sa domnieva, že pokrytím prevádzkových nákladov spojených s opatreniami riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz letisko Saarbrücken získava výhodu, hoci opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti možno považovať za nehospodárske. Rovnako ani prevádzkové náklady spojené so zaistením prevádzkovej bezpečnosti letiska sa nepovažujú za náklady v pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(196)

Pokiaľ ide o prevádzkové výdavky, Komisia pripúšťa, že prevádzkové výdavky spojené s hasičským zborom možno považovať za výdavky v pôsobnosti verejnej politiky, pokiaľ je náhrada týchto nákladov prísne obmedzená na náklady nevyhnutné na vykonávanie týchto činností. Čo sa týka prevádzkových nákladov spojených s opatreniami prijatými podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, Komisia sa domnieva, že za náklady v pôsobnosti verejnej politiky možno považovať len tie náklady, na ktorých náhradu má prevádzkovateľ letiska nárok podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz. Pokiaľ ide o opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) bodu 2 zákona Luftverkehrsgesetz, Komisia konštatuje, že Saarbrücken je jedným z letísk, ktoré majú nárok na pokrytie nákladov, kým iné letiská nemajú, a preto sa domnieva, že pokrytím prevádzkových nákladov spojených s opatreniami riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz letisko Saarbrücken získava výhodu, hoci opatrenia riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti možno považovať za nehospodárske. Rovnako ani prevádzkové náklady spojené so zaistením prevádzkovej bezpečnosti letiska sa nepovažujú za náklady v pôsobnosti verejnej politiky.

| (197) | Pokiaľ ide o investície uskutočnené medzi rokmi 2000 a 2012, Komisia pripúšťa, že investície priamo spojené s hasičským zborom možno považovať za výdavky v pôsobnosti verejnej politiky, pokiaľ je náhrada týchto nákladov prísne obmedzená na náklady nevyhnutné na vykonávanie týchto činností. Čo sa týka investícií spojených s opatreniami prijatými podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, Komisia sa domnieva, že za náklady v pôsobnosti verejnej politiky možno považovať len tie náklady, na ktorých náhradu má prevádzkovateľ letiska nárok podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz. Pokiaľ ide o investície spojené s opatreniami riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) bodu 2 zákona Luftverkehrsgesetz, Komisia konštatuje, že Saarbrücken je jedným z letísk, ktoré majú nárok na pokrytie nákladov, a preto sa domnieva, že týmito investíciami spojenými s opatreniami riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz letisko Saarbrücken získava výhodu, hoci opatrenia riadenia a leteckej bezpečnosti možno považovať za nehospodárske. Rovnako ani investície spojené so zaistením prevádzkovej bezpečnosti letiska sa nepovažujú za náklady v pôsobnosti verejnej politiky. Konkrétne to znamená, že investície do oplotenia okolo letiska, značiek vzletovej a pristávacej dráhy a rozšírenia koncových bezpečnostných plôch nemožno považovať za investície patriace do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(197)

Pokiaľ ide o investície uskutočnené medzi rokmi 2000 a 2012, Komisia pripúšťa, že investície priamo spojené s hasičským zborom možno považovať za výdavky v pôsobnosti verejnej politiky, pokiaľ je náhrada týchto nákladov prísne obmedzená na náklady nevyhnutné na vykonávanie týchto činností. Čo sa týka investícií spojených s opatreniami prijatými podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz, Komisia sa domnieva, že za náklady v pôsobnosti verejnej politiky možno považovať len tie náklady, na ktorých náhradu má prevádzkovateľ letiska nárok podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz. Pokiaľ ide o investície spojené s opatreniami riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. c) bodu 2 zákona Luftverkehrsgesetz, Komisia konštatuje, že Saarbrücken je jedným z letísk, ktoré majú nárok na pokrytie nákladov, a preto sa domnieva, že týmito investíciami spojenými s opatreniami riadenia letovej prevádzky a leteckej bezpečnosti podľa § 27 písm. d) zákona Luftverkehrsgesetz letisko Saarbrücken získava výhodu, hoci opatrenia riadenia a leteckej bezpečnosti možno považovať za nehospodárske. Rovnako ani investície spojené so zaistením prevádzkovej bezpečnosti letiska sa nepovažujú za náklady v pôsobnosti verejnej politiky. Konkrétne to znamená, že investície do oplotenia okolo letiska, značiek vzletovej a pristávacej dráhy a rozšírenia koncových bezpečnostných plôch nemožno považovať za investície patriace do pôsobnosti verejnej politiky.

| (198) | V každom prípade sa bez ohľadu na právnu klasifikáciu týchto nákladov ako nákladov, ktoré patria alebo nepatria do pôsobnosti verejnej politiky, preukázalo, že podľa platného právneho rámca ich musí znášať prevádzkovateľ letiska. Ak by teda štát uhradil tieto náklady, prevádzkovateľ letiska by bol oslobodený od nákladov, ktoré by mu za normálnych okolností vznikli. |
| --- | --- |

(198)

V každom prípade sa bez ohľadu na právnu klasifikáciu týchto nákladov ako nákladov, ktoré patria alebo nepatria do pôsobnosti verejnej politiky, preukázalo, že podľa platného právneho rámca ich musí znášať prevádzkovateľ letiska. Ak by teda štát uhradil tieto náklady, prevádzkovateľ letiska by bol oslobodený od nákladov, ktoré by mu za normálnych okolností vznikli.

Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

| (199) | Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(199)

Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu.

| (200) | Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (39). Prostriedky miestnych orgánov sa na účely uplatňovania článku 107 zmluvy považujú za štátne prostriedky (40). |
| --- | --- |

(200)

Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (39). Prostriedky miestnych orgánov sa na účely uplatňovania článku 107 zmluvy považujú za štátne prostriedky (40).

| (201) | Kapitálové injekcie poskytnuté spoločnosti vh Saar pochádzajú priamo z rozpočtu spolkovej krajiny Sársko, takže predstavujú štátne prostriedky. |
| --- | --- |

(201)

Kapitálové injekcie poskytnuté spoločnosti vh Saar pochádzajú priamo z rozpočtu spolkovej krajiny Sársko, takže predstavujú štátne prostriedky.

| (202) | Pokiaľ ide o financovanie spoločností FSBesitzG/FSG spoločnosťou vh Saar, je nutné konštatovať, že spoločnosť vh Saar je v plnom vlastníctve spolkovej krajiny Sársko, takže predstavuje verejný podnik. Financovanie poskytnuté spoločnosťou vh Saar spoločnostiam FSBesitzG/FSG preto predstavuje stratu štátnych prostriedkov. Pokiaľ ide o pripísateľnosť zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty a prevodov uskutočnených na jej základe, Komisia konštatuje, že stanovy, na základe ktorých ministerstvo hospodárstva spolkovej krajiny Sársko založilo spoločnosť vh Saar, pochádzajú zo 7. mája 1996. V ten istý deň bola uzavretá zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťou vh Saar a spoločnosťami FSBesitzG/FSG. Podľa Nemecka spoločnosť vh Saar koná na základe „komplexnej právnej a faktickej kontroly zo strany spolkovej krajiny Sársko“ ako jediného spoločníka spoločnosti. V tejto súvislosti Komisia v prvom rade konštatuje, že z výročných správ spoločnosti vh Saar možno usúdiť, že táto spoločnosť kontroluje spoločnosti FSBesitzG/FSG (41). Podľa stanov vláda Sárska menuje dozornú radu spoločnosti vh Saar a predseda dozornej rady je zástupcom ministerstva spolkovej krajiny zodpovedného za letectvo. V stanovách sa takisto uvádza, že predstavenstvo je menované valným zhromaždením, ktoré sa skladá zo zástupcov vlastníka, teda Sárska. V stanovách sa napokon stanovuje, že spoločnosť vh Saar má uzavrieť zmluvu o ovládnutí (42) so spoločnosťou FSG. Na základe týchto informácií sa Komisia domnieva, že zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťou vh Saar a spoločnosťami FSBesitzG/FSG a prevody na jej základe sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(202)

Pokiaľ ide o financovanie spoločností FSBesitzG/FSG spoločnosťou vh Saar, je nutné konštatovať, že spoločnosť vh Saar je v plnom vlastníctve spolkovej krajiny Sársko, takže predstavuje verejný podnik. Financovanie poskytnuté spoločnosťou vh Saar spoločnostiam FSBesitzG/FSG preto predstavuje stratu štátnych prostriedkov. Pokiaľ ide o pripísateľnosť zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty a prevodov uskutočnených na jej základe, Komisia konštatuje, že stanovy, na základe ktorých ministerstvo hospodárstva spolkovej krajiny Sársko založilo spoločnosť vh Saar, pochádzajú zo 7. mája 1996. V ten istý deň bola uzavretá zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťou vh Saar a spoločnosťami FSBesitzG/FSG. Podľa Nemecka spoločnosť vh Saar koná na základe „komplexnej právnej a faktickej kontroly zo strany spolkovej krajiny Sársko“ ako jediného spoločníka spoločnosti. V tejto súvislosti Komisia v prvom rade konštatuje, že z výročných správ spoločnosti vh Saar možno usúdiť, že táto spoločnosť kontroluje spoločnosti FSBesitzG/FSG (41). Podľa stanov vláda Sárska menuje dozornú radu spoločnosti vh Saar a predseda dozornej rady je zástupcom ministerstva spolkovej krajiny zodpovedného za letectvo. V stanovách sa takisto uvádza, že predstavenstvo je menované valným zhromaždením, ktoré sa skladá zo zástupcov vlastníka, teda Sárska. V stanovách sa napokon stanovuje, že spoločnosť vh Saar má uzavrieť zmluvu o ovládnutí (42) so spoločnosťou FSG. Na základe týchto informácií sa Komisia domnieva, že zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťou vh Saar a spoločnosťami FSBesitzG/FSG a prevody na jej základe sú pripísateľné štátu.

Hospodárska výhoda

| (203) | Nemecko potvrdilo, že všetky verejné prostriedky poskytnuté spoločnosti vh Saar používa tento subjekt na plnenie svojich záväzkov podľa zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty so spoločnosťami FSBesitzG/FSG, čo znamená, že spoločnosť vh Saar prevádza všetky finančné prostriedky na spoločnosti FSBesitzG/FSG. Keďže spoločnosť vh Saar je teda iba sprostredkovateľom, prostredníctvom ktorého sa finančné prostriedky presúvajú od štátu spoločnostiam FSBesitzG/FSG, samotnú spoločnosť vh Saar nemožno považovať za príjemcu hospodárskej výhody. |
| --- | --- |

(203)

Nemecko potvrdilo, že všetky verejné prostriedky poskytnuté spoločnosti vh Saar používa tento subjekt na plnenie svojich záväzkov podľa zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty so spoločnosťami FSBesitzG/FSG, čo znamená, že spoločnosť vh Saar prevádza všetky finančné prostriedky na spoločnosti FSBesitzG/FSG. Keďže spoločnosť vh Saar je teda iba sprostredkovateľom, prostredníctvom ktorého sa finančné prostriedky presúvajú od štátu spoločnostiam FSBesitzG/FSG, samotnú spoločnosť vh Saar nemožno považovať za príjemcu hospodárskej výhody.

FSBesitzG/FSG: súkromný subjekt v trhovom hospodárstve

| (204) | Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (43). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (44). Výhoda je prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku. |
| --- | --- |

(204)

Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (43). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (44). Výhoda je prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku.

| (205) | Komisia ďalej pripomína, že „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytne podniku za okolností, ktoré zodpovedajú obvyklým podmienkam trhu, nemôže byť kvalifikovaný ako štátna pomoc“
   (45). V tomto prípade musí Komisia s cieľom určiť, či verejné financovanie letiska Saarbrücken poskytuje spoločnostiam FSBesitzG/FSG výhodu, ktorú by nezískali za bežných trhových podmienok, porovnať správanie verejných spoločníkov, ktorí poskytli financovanie, so správaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť v dlhodobom horizonte (46). |
| --- | --- |

(205)

Komisia ďalej pripomína, že „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytne podniku za okolností, ktoré zodpovedajú obvyklým podmienkam trhu, nemôže byť kvalifikovaný ako štátna pomoc“
   (45). V tomto prípade musí Komisia s cieľom určiť, či verejné financovanie letiska Saarbrücken poskytuje spoločnostiam FSBesitzG/FSG výhodu, ktorú by nezískali za bežných trhových podmienok, porovnať správanie verejných spoločníkov, ktorí poskytli financovanie, so správaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť v dlhodobom horizonte (46).

| (206) | Prípadné pozitívne dosahy na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, sa pri posúdení nemajú brať do úvahy, lebo Súdny dvor objasnil, že podstatná otázka pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve znie, „či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý sa opiera o možnosť predvídateľnej návratnosti, bez ohľadu na akékoľvek motívy sociálneho charakteru alebo regionálnej či sektorovej politiky, poskytol daný kapitál“ (47). |
| --- | --- |

(206)

Prípadné pozitívne dosahy na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, sa pri posúdení nemajú brať do úvahy, lebo Súdny dvor objasnil, že podstatná otázka pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve znie, „či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý sa opiera o možnosť predvídateľnej návratnosti, bez ohľadu na akékoľvek motívy sociálneho charakteru alebo regionálnej či sektorovej politiky, poskytol daný kapitál“ (47).

| (207) | V rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor konštatoval, že „[...] na účely zistenia, či sa štát správal alebo nesprával ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba vychádzať z kontextu času, keď boli opatrenia finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť, či správanie štátu bolo hospodársky rozumné, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii“ (48). |
| --- | --- |

(207)

V rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor konštatoval, že „[...] na účely zistenia, či sa štát správal alebo nesprával ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba vychádzať z kontextu času, keď boli opatrenia finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť, či správanie štátu bolo hospodársky rozumné, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii“ (48).

| (208) | Ďalej v rozsudku vo veci EDF Súdny dvor rozhodol, že „[...] ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako investor“ (49). |
| --- | --- |

(208)

Ďalej v rozsudku vo veci EDF Súdny dvor rozhodol, že „[...] ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako investor“ (49).

| (209) | Na to, aby Komisia mohla uplatniť kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, musí sa preniesť do času, keď boli prijaté jednotlivé rozhodnutia o financovaní daných opatrení. Komisia musí svoje posúdenie postaviť aj na informáciách a predpokladoch, ktoré mali príslušné miestne orgány k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o finančných podmienkach predmetných opatrení. |
| --- | --- |

(209)

Na to, aby Komisia mohla uplatniť kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, musí sa preniesť do času, keď boli prijaté jednotlivé rozhodnutia o financovaní daných opatrení. Komisia musí svoje posúdenie postaviť aj na informáciách a predpokladoch, ktoré mali príslušné miestne orgány k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o finančných podmienkach predmetných opatrení.

| (210) | Komisia berie na vedomie tvrdenie Nemecka, že spolková krajina Sársko, ktorá vlastní a financuje letisko Saarbrücken, sa nezaoberá návratnosťou investície, ale financovanie považuje za poskytovanie základnej infraštruktúry. Aj z toho dôvodu podľa Nemecka neexistuje žiadna analýza nákladov potenciálneho uzavretia letiska. Komisia ďalej konštatuje, že letisko má od roku 2000 čoraz vyššie straty a že kladný ukazovateľ EBIDTA, nie však kladný celkový výsledok, sa očakáva až v roku 2020. Na základe týchto úvah verejné financovanie spoločností FSBesitzG/FSG nemožno považovať za financovanie zodpovedajúce kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(210)

Komisia berie na vedomie tvrdenie Nemecka, že spolková krajina Sársko, ktorá vlastní a financuje letisko Saarbrücken, sa nezaoberá návratnosťou investície, ale financovanie považuje za poskytovanie základnej infraštruktúry. Aj z toho dôvodu podľa Nemecka neexistuje žiadna analýza nákladov potenciálneho uzavretia letiska. Komisia ďalej konštatuje, že letisko má od roku 2000 čoraz vyššie straty a že kladný ukazovateľ EBIDTA, nie však kladný celkový výsledok, sa očakáva až v roku 2020. Na základe týchto úvah verejné financovanie spoločností FSBesitzG/FSG nemožno považovať za financovanie zodpovedajúce kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

FSBesitzG/FSG: náhrada za služby všeobecného hospodárskeho záujmu

| (211) | Nemecko uviedlo, že verejné financovanie v tomto prípade predstavuje náhradu za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá neposkytuje hospodársku výhodu. Podľa jurisdikcie Súdneho dvora vo veci Altmark (50) náhrada za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu neposkytuje hospodársku výhodu, ak sú splnené štyri kumulatívne podmienky:






  a) | Po prvé, podnik, ktorý je príjemcom tejto náhrady, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne vymedzené („prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark“). |
| --- | --- | --- |

(211)

Nemecko uviedlo, že verejné financovanie v tomto prípade predstavuje náhradu za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá neposkytuje hospodársku výhodu. Podľa jurisdikcie Súdneho dvora vo veci Altmark (50) náhrada za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu neposkytuje hospodársku výhodu, ak sú splnené štyri kumulatívne podmienky:

a)

Po prvé, podnik, ktorý je príjemcom tejto náhrady, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne vymedzené („prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark“).

| b) | Po druhé, parametre, na základe ktorých sa vypočíta náhrada, musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené („druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark“). |
| --- | --- |

b)

Po druhé, parametre, na základe ktorých sa vypočíta náhrada, musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené („druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark“).

| c) | Po tretie, náhrada nemôže presiahnuť sumu potrebnú na pokrytie všetkých nákladov alebo časti nákladov, ktoré vznikli pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku („tretie kritérium rozsudku vo veci Altmark“). |
| --- | --- |

c)

Po tretie, náhrada nemôže presiahnuť sumu potrebnú na pokrytie všetkých nákladov alebo časti nákladov, ktoré vznikli pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku („tretie kritérium rozsudku vo veci Altmark“).

| d) | Po štvrté, ak sa výber podniku, ktorý bude poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme, v konkrétnom prípade neuskutoční prostredníctvom postupu verejného obstarávania umožňujúceho vybrať uchádzača schopného poskytovať tieto služby komunite za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej náhrady sa musí určiť na základe analýzy nákladov, ktoré by typický dobre riadený podnik primerane vybavený prostriedkami na vykonávanie služby tak, aby dokázal splniť nevyhnutné požiadavky služby vo verejnom záujme, vynaložil pri plnení týchto záväzkov pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku za plnenie záväzkov („štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark“). |
| --- | --- |

d)

Po štvrté, ak sa výber podniku, ktorý bude poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme, v konkrétnom prípade neuskutoční prostredníctvom postupu verejného obstarávania umožňujúceho vybrať uchádzača schopného poskytovať tieto služby komunite za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej náhrady sa musí určiť na základe analýzy nákladov, ktoré by typický dobre riadený podnik primerane vybavený prostriedkami na vykonávanie služby tak, aby dokázal splniť nevyhnutné požiadavky služby vo verejnom záujme, vynaložil pri plnení týchto záväzkov pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku za plnenie záväzkov („štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark“).

| (212) | Podľa štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark sa výška náhrady musí stanoviť buď v postupe verejného obstarávania, alebo na základe analýzy nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre riadený podnik. V prípade letiska Saarbrücken sa neuskutočnila verejná súťaž na prevádzku letiska, ale prevádzkou boli poverené spoločnosti FSBesitzG/FSG vlastnené štátom. Výška náhrady sa nestanovila ani na základe analýzy nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre riadený podnik. Úprava financovania bola a je taká, že všetky straty vytvorené spoločnosťami FSBesitzG/FSG sa pokrývajú zo štátnych prostriedkov bez ohľadu na to, či tieto straty zodpovedajú nákladom, ktoré by vynaložil typický dobre riadený podnik. |
| --- | --- |

(212)

Podľa štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark sa výška náhrady musí stanoviť buď v postupe verejného obstarávania, alebo na základe analýzy nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre riadený podnik. V prípade letiska Saarbrücken sa neuskutočnila verejná súťaž na prevádzku letiska, ale prevádzkou boli poverené spoločnosti FSBesitzG/FSG vlastnené štátom. Výška náhrady sa nestanovila ani na základe analýzy nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre riadený podnik. Úprava financovania bola a je taká, že všetky straty vytvorené spoločnosťami FSBesitzG/FSG sa pokrývajú zo štátnych prostriedkov bez ohľadu na to, či tieto straty zodpovedajú nákladom, ktoré by vynaložil typický dobre riadený podnik.

| (213) | Na splnenie štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark nestačí, že orgány spolkovej krajiny Sársko, ktorá má ako jediný spoločník rozsiahle právomoci v oblasti dohľadu a kontroly, tvrdia, že zabezpečili efektívne využívanie prostriedkov. Hoci Nemecko tvrdí, že do pokrytia deficitu sa zahŕňali len náklady vzniknuté v dôsledku efektívnej prevádzky, v zmluve o odvode zisku a prevzatí straty sa také obmedzenie nestanovuje, ale, naopak, v zmluve sa umožňuje pokrytie všetkých strát, ktoré mohli vzniknúť. |
| --- | --- |

(213)

Na splnenie štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark nestačí, že orgány spolkovej krajiny Sársko, ktorá má ako jediný spoločník rozsiahle právomoci v oblasti dohľadu a kontroly, tvrdia, že zabezpečili efektívne využívanie prostriedkov. Hoci Nemecko tvrdí, že do pokrytia deficitu sa zahŕňali len náklady vzniknuté v dôsledku efektívnej prevádzky, v zmluve o odvode zisku a prevzatí straty sa také obmedzenie nestanovuje, ale, naopak, v zmluve sa umožňuje pokrytie všetkých strát, ktoré mohli vzniknúť.

| (214) | Takisto nestačí porovnať náklady letiska Saarbrücken s nákladmi iných štátom vlastnených podnikov pôsobiacich v iných odvetviach, lebo z toho nemožno vyvodiť žiadne závery v súvislosti s efektívnosťou prevádzkovateľa letiska. Porovnanie s inými prevádzkovateľmi letísk sa podľa Nemecka neuskutočnilo, lebo sa usúdilo, že regionálne letiská sa z hľadiska nákladov a príjmov príliš líšia na to, aby porovnanie malo zmysel. |
| --- | --- |

(214)

Takisto nestačí porovnať náklady letiska Saarbrücken s nákladmi iných štátom vlastnených podnikov pôsobiacich v iných odvetviach, lebo z toho nemožno vyvodiť žiadne závery v súvislosti s efektívnosťou prevádzkovateľa letiska. Porovnanie s inými prevádzkovateľmi letísk sa podľa Nemecka neuskutočnilo, lebo sa usúdilo, že regionálne letiská sa z hľadiska nákladov a príjmov príliš líšia na to, aby porovnanie malo zmysel.

| (215) | Vo svojej konečnej analýze sa preto Nemecko spolieha najmä na tvrdenie, že neexistujú žiadne známky neefektívnosti prevádzkovateľa letiska Saarbrücken. Uviedlo, že Komisia v minulosti uznala neexistenciu známky neefektívnosti za dostatočný dôkaz splnenia štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark. Komisia však konštatuje, že rozhodnutie uvedené Nemeckom nie je v žiadnom prípade založené len na neexistencii akejkoľvek známky neefektívnosti. Komisia v danom prípade uviedla rôzne dôvody na konštatovanie, že štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark bolo splnené, a zdôraznila, že jej argumentácia sa opierala o „špecifické skutkové a právne obmedzenia prevažujúce v tomto prípade“ (51). |
| --- | --- |

(215)

Vo svojej konečnej analýze sa preto Nemecko spolieha najmä na tvrdenie, že neexistujú žiadne známky neefektívnosti prevádzkovateľa letiska Saarbrücken. Uviedlo, že Komisia v minulosti uznala neexistenciu známky neefektívnosti za dostatočný dôkaz splnenia štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark. Komisia však konštatuje, že rozhodnutie uvedené Nemeckom nie je v žiadnom prípade založené len na neexistencii akejkoľvek známky neefektívnosti. Komisia v danom prípade uviedla rôzne dôvody na konštatovanie, že štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark bolo splnené, a zdôraznila, že jej argumentácia sa opierala o „špecifické skutkové a právne obmedzenia prevažujúce v tomto prípade“ (51).

| (216) | Komisia preto konštatuje, že v tomto prípade nebolo splnené štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark. Keďže štyri kritériá rozsudku vo veci Altmark sú prísne kumulatívne, nie je nutné posudzovať súlad s ostatnými kritériami. |
| --- | --- |

(216)

Komisia preto konštatuje, že v tomto prípade nebolo splnené štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark. Keďže štyri kritériá rozsudku vo veci Altmark sú prísne kumulatívne, nie je nutné posudzovať súlad s ostatnými kritériami.

Selektívnosť

| (217) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje opatrenie štátnu pomoc vtedy, keď zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. V tomto prípade Komisia konštatuje, že verejné financovanie poskytuje výhody len spoločnostiam FSBesitzG/FSG. V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je teda jednoznačne selektívne. |
| --- | --- |

(217)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje opatrenie štátnu pomoc vtedy, keď zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. V tomto prípade Komisia konštatuje, že verejné financovanie poskytuje výhody len spoločnostiam FSBesitzG/FSG. V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je teda jednoznačne selektívne.

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (218) | Ak pomoc poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na vnútornom trhu, tento trh sa musí považovať za ovplyvnený touto pomocou (52). Hospodárska výhoda poskytnutá opatrením prevádzkovateľovi letiska v tomto prípade posilňuje jeho hospodársku pozíciu, lebo prevádzkovateľ letiska bude môcť začať podnikať bez vynaloženia príslušných investičných a prevádzkových nákladov. |
| --- | --- |

(218)

Ak pomoc poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na vnútornom trhu, tento trh sa musí považovať za ovplyvnený touto pomocou (52). Hospodárska výhoda poskytnutá opatrením prevádzkovateľovi letiska v tomto prípade posilňuje jeho hospodársku pozíciu, lebo prevádzkovateľ letiska bude môcť začať podnikať bez vynaloženia príslušných investičných a prevádzkových nákladov.

| (219) | Podľa posúdenia v odôvodnení 178 a nasledujúcich je prevádzkovanie letiska hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú dopravu (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Do hospodárskej súťaže sa navyše môžu dostať aj letiská nachádzajúce sa v rôznych spádových oblastiach či dokonca v rôznych členských štátoch, aby tak prilákali leteckých dopravcov, najmä nízkonákladových a charterových dopravcov. |
| --- | --- |

(219)

Podľa posúdenia v odôvodnení 178 a nasledujúcich je prevádzkovanie letiska hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú dopravu (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Do hospodárskej súťaže sa navyše môžu dostať aj letiská nachádzajúce sa v rôznych spádových oblastiach či dokonca v rôznych členských štátoch, aby tak prilákali leteckých dopravcov, najmä nízkonákladových a charterových dopravcov.

| (220) | Ako sa uvádza v bode 40 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 a znova potvrdzuje v bode 45 usmernení v oblasti letectva z roku 2014, z uplatňovania článku 107 ods. 1 zmluvy nemožno vylúčiť ani malé letiská. |
| --- | --- |

(220)

Ako sa uvádza v bode 40 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 a znova potvrdzuje v bode 45 usmernení v oblasti letectva z roku 2014, z uplatňovania článku 107 ods. 1 zmluvy nemožno vylúčiť ani malé letiská.

| (221) | Letisko Saarbrücken momentálne prepravuje približne 4 25  000 cestujúcich ročne, pričom v minulosti prepravovalo až približne 5 20  000 cestujúcich ročne. V prognózach poskytnutých Nemeckom sa uvádza, že v roku 2020 sa očakáva nárast počtu cestujúcich až na [...] cestujúcich ročne. Ako sa konštatuje v odôvodnení 16, letisko sa nachádza v bezprostrednej blízkosti letiska Zweibrücken (39 kilometrov) a do dvoch hodín jazdy od ďalších šiestich letísk. Podľa údajov poskytnutých Nemeckom približne [menej než 14 %] cestujúcich využívajúcich letisko Saarbrücken pochádza z iných členských štátov. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia domnieva, že verejné financovanie spoločností FSBesitzG/FSG narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením a má aspoň potenciálny vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(221)

Letisko Saarbrücken momentálne prepravuje približne 4 25  000 cestujúcich ročne, pričom v minulosti prepravovalo až približne 5 20  000 cestujúcich ročne. V prognózach poskytnutých Nemeckom sa uvádza, že v roku 2020 sa očakáva nárast počtu cestujúcich až na [...] cestujúcich ročne. Ako sa konštatuje v odôvodnení 16, letisko sa nachádza v bezprostrednej blízkosti letiska Zweibrücken (39 kilometrov) a do dvoch hodín jazdy od ďalších šiestich letísk. Podľa údajov poskytnutých Nemeckom približne [menej než 14 %] cestujúcich využívajúcich letisko Saarbrücken pochádza z iných členských štátov. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia domnieva, že verejné financovanie spoločností FSBesitzG/FSG narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením a má aspoň potenciálny vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| (222) | Okrem týchto všeobecných úvah sa Komisia takisto domnieva, že letisko Saarbrücken je alebo aspoň bolo v priamej hospodárskej súťaži s letiskom Zweibrücken. Po prvé, treba konštatovať, že spoločnosť TUIFly, predtým najväčší klient letiska Saarbrücken, v roku 2007 odišla z letiska a presunula sa do Zweibrückenu. Po druhé, počas značne dlhého obdobia (približne štyri roky) ponúkali lety do Berlína súbežne letiská Zweibrücken (Germanwings) i Saarbrücken (Air Berlin a Luxair), čo je dôkazom hospodárskej súťaže medzi letiskami a leteckými dopravcami (53). |
| --- | --- |

(222)

Okrem týchto všeobecných úvah sa Komisia takisto domnieva, že letisko Saarbrücken je alebo aspoň bolo v priamej hospodárskej súťaži s letiskom Zweibrücken. Po prvé, treba konštatovať, že spoločnosť TUIFly, predtým najväčší klient letiska Saarbrücken, v roku 2007 odišla z letiska a presunula sa do Zweibrückenu. Po druhé, počas značne dlhého obdobia (približne štyri roky) ponúkali lety do Berlína súbežne letiská Zweibrücken (Germanwings) i Saarbrücken (Air Berlin a Luxair), čo je dôkazom hospodárskej súťaže medzi letiskami a leteckými dopravcami (53).

| (223) | Okrem týchto známok hospodárskej súťaže medzi letiskami Zweibrücken a Saarbrücken existuje aj dôkaz, že – napriek oficiálnym informáciám Nemecka, že tieto dve letiská sa nikdy navzájom nepovažovali za priamych konkurentov, – úradníci spolkovej krajiny Porýnie-Falcko jednoznačne vnímali existenciu hospodárskej súťaže. V dvoch interných správach vlády Porýnia-Falcka z roku 2003 autori zastávajú pozíciu, že spolupráca medzi letiskami Zweibrücken a Saarbrücken nebola v tom čase možná/vhodná. Naopak, v jednej správe bolo vysvetlené, že aspoň dovtedy, kým bude na letisku Saarbrücken (54) pôsobiť spoločnosť Fraport AG, bude vzťah medzi týmito dvoma letiskami konkurenčný (55). V správach sa ďalej uvádza, že „z hľadiska Porýnia-Falcka sa dá očakávať, že letisko Zweibrücken v tejto súťaži v dlhodobom horizonte zvíťazí“ (56). Tieto vyhlásenia nasvedčujú, že minimálne v roku 2003 bol vzťah medzi týmito dvoma letiskami skutočne vnímaný ako konkurenčný. |
| --- | --- |

(223)

Okrem týchto známok hospodárskej súťaže medzi letiskami Zweibrücken a Saarbrücken existuje aj dôkaz, že – napriek oficiálnym informáciám Nemecka, že tieto dve letiská sa nikdy navzájom nepovažovali za priamych konkurentov, – úradníci spolkovej krajiny Porýnie-Falcko jednoznačne vnímali existenciu hospodárskej súťaže. V dvoch interných správach vlády Porýnia-Falcka z roku 2003 autori zastávajú pozíciu, že spolupráca medzi letiskami Zweibrücken a Saarbrücken nebola v tom čase možná/vhodná. Naopak, v jednej správe bolo vysvetlené, že aspoň dovtedy, kým bude na letisku Saarbrücken (54) pôsobiť spoločnosť Fraport AG, bude vzťah medzi týmito dvoma letiskami konkurenčný (55). V správach sa ďalej uvádza, že „z hľadiska Porýnia-Falcka sa dá očakávať, že letisko Zweibrücken v tejto súťaži v dlhodobom horizonte zvíťazí“ (56). Tieto vyhlásenia nasvedčujú, že minimálne v roku 2003 bol vzťah medzi týmito dvoma letiskami skutočne vnímaný ako konkurenčný.

| (224) | Nemecko zastáva pozíciu, že podľa bodu 39 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 je málo pravdepodobné, že by verejné financovanie poskytnuté malým regionálnym letiskám „narušilo hospodársku súťaž alebo ovplyvňovalo obchodnú výmenu v protiklade so spoločným záujmom“. Takisto uvádza, že hospodárska súťaž s inými letiskami je obmedzená množstvom faktorov, ako je obchodný model, veľkosť a vzdialenosť. Akékoľvek narušenie hospodárskej súťaže alebo vplyv na obchod by v každom prípade boli minimálne. |
| --- | --- |

(224)

Nemecko zastáva pozíciu, že podľa bodu 39 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 je málo pravdepodobné, že by verejné financovanie poskytnuté malým regionálnym letiskám „narušilo hospodársku súťaž alebo ovplyvňovalo obchodnú výmenu v protiklade so spoločným záujmom“. Takisto uvádza, že hospodárska súťaž s inými letiskami je obmedzená množstvom faktorov, ako je obchodný model, veľkosť a vzdialenosť. Akékoľvek narušenie hospodárskej súťaže alebo vplyv na obchod by v každom prípade boli minimálne.

| (225) | Komisia sa však domnieva, že ukazovatele opísané v odôvodneniach 221 – 223 preukazujú existenciu aspoň potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod. Komisia zdôrazňuje, že vymedzenie štátnej pomoci si nevyžaduje, aby narušenie hospodárskej súťaže alebo vplyv na obchod boli významné alebo podstatné, hoci sa domnieva, že vzhľadom na tesnú blízkosť letísk Saarbrücken a Zweibrücken a ich opísaný priamy konkurenčný vzťah to tak v skutočnosti bolo. |
| --- | --- |

(225)

Komisia sa však domnieva, že ukazovatele opísané v odôvodneniach 221 – 223 preukazujú existenciu aspoň potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod. Komisia zdôrazňuje, že vymedzenie štátnej pomoci si nevyžaduje, aby narušenie hospodárskej súťaže alebo vplyv na obchod boli významné alebo podstatné, hoci sa domnieva, že vzhľadom na tesnú blízkosť letísk Saarbrücken a Zweibrücken a ich opísaný priamy konkurenčný vzťah to tak v skutočnosti bolo.

| (226) | Letisko Saarbrücken poskytuje medzinárodné lety do destinácií ako Mallorca alebo Ankara či do iných dovolenkových destinácií. Vzletová a pristávacia dráha v Saarbrückene má dostatočnú dĺžku (2  000 m) a umožňuje leteckým dopravcom obsluhovať medzinárodné destinácie stredných vzdialeností. |
| --- | --- |

(226)

Letisko Saarbrücken poskytuje medzinárodné lety do destinácií ako Mallorca alebo Ankara či do iných dovolenkových destinácií. Vzletová a pristávacia dráha v Saarbrückene má dostatočnú dĺžku (2  000 m) a umožňuje leteckým dopravcom obsluhovať medzinárodné destinácie stredných vzdialeností.

| (227) | Z týchto dôvodov sa verejné financovanie poskytnuté spoločnostiam FSBesitzG/FSG musí považovať za potenciálne narúšajúce hospodársku súťaž a ovplyvňujúce obchod. |
| --- | --- |

(227)

Z týchto dôvodov sa verejné financovanie poskytnuté spoločnostiam FSBesitzG/FSG musí považovať za potenciálne narúšajúce hospodársku súťaž a ovplyvňujúce obchod.

5.1.2.   EXISTUJÚCA POMOC A NOVÁ POMOC

| (228) | Komisia pripomína, že opatrenie pomoci predstavuje existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (57), ak možno stanoviť, že v čase, keď opatrenie pomoci nadobudlo účinnosť, nepredstavovalo štátnu pomoc, a následne sa stalo pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ho členský štát upravoval. Nemecko tvrdí, že zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťami FSBesitzG/FSG a spoločnosťou vh Saar, ktorá je základom pre ročné pokrytie deficitu posúdené ako štátna pomoc, bola uzavretá v čase, keď sa verejné financovanie letísk ešte nepovažovalo za štátnu pomoc, a odvtedy nebola upravená. |
| --- | --- |

(228)

Komisia pripomína, že opatrenie pomoci predstavuje existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (57), ak možno stanoviť, že v čase, keď opatrenie pomoci nadobudlo účinnosť, nepredstavovalo štátnu pomoc, a následne sa stalo pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ho členský štát upravoval. Nemecko tvrdí, že zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťami FSBesitzG/FSG a spoločnosťou vh Saar, ktorá je základom pre ročné pokrytie deficitu posúdené ako štátna pomoc, bola uzavretá v čase, keď sa verejné financovanie letísk ešte nepovažovalo za štátnu pomoc, a odvtedy nebola upravená.

| (229) | Komisia pripomína, že postupný vývoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje určiť presný dátum, odkedy by sa prevádzkovanie letiska nepochybne malo považovať za hospodársku činnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 180, od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) sa prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za úlohu patriacu do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(229)

Komisia pripomína, že postupný vývoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje určiť presný dátum, odkedy by sa prevádzkovanie letiska nepochybne malo považovať za hospodársku činnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 180, od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) sa prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za úlohu patriacu do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci.

| (230) | Naopak, vzhľadom na neistotu, ktorá existovala pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, orgány verejnej moci mohli legitímne usúdiť, že financovanie letiskovej infraštruktúry nepredstavovalo štátnu pomoc. Z toho vyplýva, že Komisia v súčasnosti nemôže na základe pravidiel štátnej pomoci spochybňovať opatrenia financovania poskytnuté pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(230)

Naopak, vzhľadom na neistotu, ktorá existovala pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, orgány verejnej moci mohli legitímne usúdiť, že financovanie letiskovej infraštruktúry nepredstavovalo štátnu pomoc. Z toho vyplýva, že Komisia v súčasnosti nemôže na základe pravidiel štátnej pomoci spochybňovať opatrenia financovania poskytnuté pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris.

| (231) | Opatrenia štátnej pomoci poskytnuté prevádzkovateľom letísk pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris preto v čase prijatia nepredstavovali štátnu pomoc a od 12. decembra 2000 sa stali existujúcou pomocou. |
| --- | --- |

(231)

Opatrenia štátnej pomoci poskytnuté prevádzkovateľom letísk pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris preto v čase prijatia nepredstavovali štátnu pomoc a od 12. decembra 2000 sa stali existujúcou pomocou.

| (232) | V tomto prípade bola zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťami FSBesitzG/FSG a spoločnosťou vh Saar (podľa ktorej sa uskutočnili jednotlivé kapitálové injekcie) uzavretá v roku 1996 a podľa Nemecka sa odvtedy nezmenila. Preto možno konštatovať, že od roku 2000 ročné verejné financovanie poskytované podľa tejto zmluvy predstavovalo existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(232)

V tomto prípade bola zmluva o odvode zisku a prevzatí straty medzi spoločnosťami FSBesitzG/FSG a spoločnosťou vh Saar (podľa ktorej sa uskutočnili jednotlivé kapitálové injekcie) uzavretá v roku 1996 a podľa Nemecka sa odvtedy nezmenila. Preto možno konštatovať, že od roku 2000 ročné verejné financovanie poskytované podľa tejto zmluvy predstavovalo existujúcu pomoc.

| (233) | Komisia sa však ďalej domnieva, že existujúca pomoc sa od 1. júna 2007 stala novou pomocou. V bode 83 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 a v zmysle súčasného článku 108 ods. 1 zmluvy Komisia navrhla členským štátom príslušné opatrenia a požiadala ich, aby svoje všetky existujúce systémy týkajúce sa štátnej pomoci, na ktoré sa vzťahujú tieto usmernenia, zosúladili s týmito usmerneniami najneskôr do 1. júna 2007. Členské štáty boli požiadané, aby svoj súhlas potvrdili písomne. V prípade, že by členský štát nekonal v súlade so svojím záväzkom, existujúca pomoc by sa od dátumu stanoveného v príslušných opatreniach stala neoprávnenou pomocou a musela by sa vrátiť. |
| --- | --- |

(233)

Komisia sa však ďalej domnieva, že existujúca pomoc sa od 1. júna 2007 stala novou pomocou. V bode 83 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 a v zmysle súčasného článku 108 ods. 1 zmluvy Komisia navrhla členským štátom príslušné opatrenia a požiadala ich, aby svoje všetky existujúce systémy týkajúce sa štátnej pomoci, na ktoré sa vzťahujú tieto usmernenia, zosúladili s týmito usmerneniami najneskôr do 1. júna 2007. Členské štáty boli požiadané, aby svoj súhlas potvrdili písomne. V prípade, že by členský štát nekonal v súlade so svojím záväzkom, existujúca pomoc by sa od dátumu stanoveného v príslušných opatreniach stala neoprávnenou pomocou a musela by sa vrátiť.

| (234) | Nemecko prijalo príslušné opatrenia listom z 30. mája 2006. Vzhľadom na to, že zmluvou o odvode zisku a prevzatí straty sa zaviedla schéma pomoci, ktorá bola základom pre opakované priebežné vyplácanie pomoci, Nemecko muselo najneskôr od 1. júna 2007 zabezpečiť súlad schémy pomoci s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2005. Od tohto dátumu už verejné financovanie spoločností FSBesitzG/FSG nepredstavovalo existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(234)

Nemecko prijalo príslušné opatrenia listom z 30. mája 2006. Vzhľadom na to, že zmluvou o odvode zisku a prevzatí straty sa zaviedla schéma pomoci, ktorá bola základom pre opakované priebežné vyplácanie pomoci, Nemecko muselo najneskôr od 1. júna 2007 zabezpečiť súlad schémy pomoci s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2005. Od tohto dátumu už verejné financovanie spoločností FSBesitzG/FSG nepredstavovalo existujúcu pomoc.

5.1.3.   ZÁVER

| (235) | Vzhľadom na argumenty uvedené v odôvodneniach 176 až 225 sa Komisia domnieva, že verejné financovanie poskytnuté vo forme ročného pokrytia strát spoločnostiam FSBesitzG/FSG medzi rokmi 2000 a 2012 (pozri finančné údaje uvedené v tabuľkách 3 a 4) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy do tej miery, v akej súviselo s činnosťami mimo pôsobnosti verejnej politiky, a od 1. júna 2007 teda predstavovalo novú pomoc. |
| --- | --- |

(235)

Vzhľadom na argumenty uvedené v odôvodneniach 176 až 225 sa Komisia domnieva, že verejné financovanie poskytnuté vo forme ročného pokrytia strát spoločnostiam FSBesitzG/FSG medzi rokmi 2000 a 2012 (pozri finančné údaje uvedené v tabuľkách 3 a 4) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy do tej miery, v akej súviselo s činnosťami mimo pôsobnosti verejnej politiky, a od 1. júna 2007 teda predstavovalo novú pomoc.

| (236) | Komisia sa ďalej domnieva, že najmä vzhľadom na argumenty uvedené v odôvodnení 203 kapitálové injekcie poskytnuté spoločnosti vh Saar nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, lebo spoločnosť vh Saar všetky získané verejné prostriedky previedla, takže sama nezískala hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(236)

Komisia sa ďalej domnieva, že najmä vzhľadom na argumenty uvedené v odôvodnení 203 kapitálové injekcie poskytnuté spoločnosti vh Saar nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, lebo spoločnosť vh Saar všetky získané verejné prostriedky previedla, takže sama nezískala hospodársku výhodu.

5.1.4.   ZÁKONNOSŤ POMOCI

| (237) | Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky zámery poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nemôžu vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa v oznamovacom postupe nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(237)

Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky zámery poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nemôžu vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa v oznamovacom postupe nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (238) | Keďže financovanie už bolo poskytnuté spoločnostiam FSBesitzG/FSG, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo zákaz uvedený v článku 108 ods. 3 zmluvy (58). |
| --- | --- |

(238)

Keďže financovanie už bolo poskytnuté spoločnostiam FSBesitzG/FSG, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo zákaz uvedený v článku 108 ods. 3 zmluvy (58).

5.1.5.   ZLUČITEĽNOSŤ

5.1.5.1.   
  Uplatniteľnosť usmernení v oblasti letectva z rokov 2014 a 2005

| (239) | V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovuje niekoľko výnimiek zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posudzovať jedine na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom sa uvádza, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(239)

V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovuje niekoľko výnimiek zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posudzovať jedine na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom sa uvádza, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (240) | Usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 tvoria v tejto súvislosti rámec na posúdenie toho, či pomoc pre letiská možno vyhlásiť za zlučiteľnú v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(240)

Usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 tvoria v tejto súvislosti rámec na posúdenie toho, či pomoc pre letiská možno vyhlásiť za zlučiteľnú v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (241) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že oznámenie Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (59) sa vzťahuje na neoprávnenú investičnú pomoc letiskám. V tejto súvislosti platí, že ak bola neoprávnená investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, Komisia uplatní pravidlá zlučiteľnosti účinné v čase poskytnutia neoprávnenej investičnej pomoci. Komisia už v odôvodnení 238 dospela k záveru, že ročné pokrytie strát spoločnosťou vh Saar predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014. Preto Komisia v prípade neoprávnenej investičnej pomoci poskytnutej letiskám pred 4. aprílom 2014 uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 (60). |
| --- | --- |

(241)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že oznámenie Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (59) sa vzťahuje na neoprávnenú investičnú pomoc letiskám. V tejto súvislosti platí, že ak bola neoprávnená investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, Komisia uplatní pravidlá zlučiteľnosti účinné v čase poskytnutia neoprávnenej investičnej pomoci. Komisia už v odôvodnení 238 dospela k záveru, že ročné pokrytie strát spoločnosťou vh Saar predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014. Preto Komisia v prípade neoprávnenej investičnej pomoci poskytnutej letiskám pred 4. aprílom 2014 uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 (60).

| (242) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že ustanovenia oznámenia o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci by sa nemali vzťahovať na otvorené veci neoprávnenej prevádzkovej pomoci poskytnutej letiskám pred 4. aprílom 2014. Komisia však uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 na všetky veci týkajúce sa prevádzkovej pomoci (nerozhodnuté oznámenia a neoznámená neoprávnená pomoc) letiskám, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia (61). |
| --- | --- |

(242)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že ustanovenia oznámenia o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci by sa nemali vzťahovať na otvorené veci neoprávnenej prevádzkovej pomoci poskytnutej letiskám pred 4. aprílom 2014. Komisia však uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 na všetky veci týkajúce sa prevádzkovej pomoci (nerozhodnuté oznámenia a neoznámená neoprávnená pomoc) letiskám, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia (61).

5.1.5.2.   
  Rozdiel medzi investičnou a prevádzkovou pomocou

| (243) | So zreteľom na ustanovenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014 uvedené v odôvodneniach 241 a 242 Komisia musí určiť, či predmetné opatrenie predstavuje neoprávnenú investičnú alebo prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(243)

So zreteľom na ustanovenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014 uvedené v odôvodneniach 241 a 242 Komisia musí určiť, či predmetné opatrenie predstavuje neoprávnenú investičnú alebo prevádzkovú pomoc.

| (244) | Podľa bodu 25 ods. 18 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Podľa bodu 25 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa investičná pomoc navyše môže vzťahovať na počiatočnú platbu (teda na pokrytie počiatočných investičných nákladov) i na pomoc vyplatenú vo forme pravidelných splátok (na pokrytie kapitálových nákladov v zmysle ročných odpisov a nákladov financovania). |
| --- | --- |

(244)

Podľa bodu 25 ods. 18 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Podľa bodu 25 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa investičná pomoc navyše môže vzťahovať na počiatočnú platbu (teda na pokrytie počiatočných investičných nákladov) i na pomoc vyplatenú vo forme pravidelných splátok (na pokrytie kapitálových nákladov v zmysle ročných odpisov a nákladov financovania).

| (245) | Prevádzková pomoc sa, naopak, vzťahuje na pokrytie všetkých alebo niektorých prevádzkových nákladov letiska vymedzených ako „náklady letiska na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov, ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (62). |
| --- | --- |

(245)

Prevádzková pomoc sa, naopak, vzťahuje na pokrytie všetkých alebo niektorých prevádzkových nákladov letiska vymedzených ako „náklady letiska na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov, ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (62).

| (246) | Na základe týchto vymedzení možno konštatovať, že časť ročných kapitálových injekcií, ktoré sa používali na pokrytie ročných prevádzkových strát (63) spoločností FSBesitzG/FSG očistených o náklady zahrnuté v ukazovateli EBITDA, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, ako je stanovené v odôvodneniach 186 – 197, predstavuje prevádzkovú pomoc spoločnostiam FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(246)

Na základe týchto vymedzení možno konštatovať, že časť ročných kapitálových injekcií, ktoré sa používali na pokrytie ročných prevádzkových strát (63) spoločností FSBesitzG/FSG očistených o náklady zahrnuté v ukazovateli EBITDA, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, ako je stanovené v odôvodneniach 186 – 197, predstavuje prevádzkovú pomoc spoločnostiam FSBesitzG/FSG.

| (247) | Komisia konštatuje, že spoločnosti FSBesitzG/FSG dostali spolu až približne [...] na pokrytie strát v rokoch 2000 – 2012. V tomto období bola celková kumulovaná hodnota ukazovateľa EBITDA spoločností FSBesitzG (FSBG)/FSG približne [...]. Od tejto sumy sa musia odpočítať náklady patriace do pôsobnosti verejnej politiky (64). Z týchto dôvodov sa Komisia domnieva, že maximálna suma prevádzkovej pomoci poskytnutej spoločnostiam FSBesitzG/FSG v rámci plnenia zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty v rokoch 2000 – 2012 je až približne [...]. |
| --- | --- |

(247)

Komisia konštatuje, že spoločnosti FSBesitzG/FSG dostali spolu až približne [...] na pokrytie strát v rokoch 2000 – 2012. V tomto období bola celková kumulovaná hodnota ukazovateľa EBITDA spoločností FSBesitzG (FSBG)/FSG približne [...]. Od tejto sumy sa musia odpočítať náklady patriace do pôsobnosti verejnej politiky (64). Z týchto dôvodov sa Komisia domnieva, že maximálna suma prevádzkovej pomoci poskytnutej spoločnostiam FSBesitzG/FSG v rámci plnenia zmluvy o odvode zisku a prevzatí straty v rokoch 2000 – 2012 je až približne [...].

| (248) | A napokon, časť ročných kapitálových injekcií pokrývajúcich straty spoločností FSBesitzG/FSG, ktoré nie sú už zahrnuté v ukazovateli EBITDA (teda ročné odpisy majetku, náklady financovania a ďalšie), po odpočítaní nákladov patriacich do pôsobnosti verejnej politiky vymedzených v odôvodneniach 186 – 197 predstavuje investičnú pomoc v prospech spoločností FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(248)

A napokon, časť ročných kapitálových injekcií pokrývajúcich straty spoločností FSBesitzG/FSG, ktoré nie sú už zahrnuté v ukazovateli EBITDA (teda ročné odpisy majetku, náklady financovania a ďalšie), po odpočítaní nákladov patriacich do pôsobnosti verejnej politiky vymedzených v odôvodneniach 186 – 197 predstavuje investičnú pomoc v prospech spoločností FSBesitzG/FSG.

| (249) | Vzhľadom na úvahy v odôvodneniach 247 – 248 možno dospieť k záveru, že maximálna suma investičnej pomoci je približne [...] (65). |
| --- | --- |

(249)

Vzhľadom na úvahy v odôvodneniach 247 – 248 možno dospieť k záveru, že maximálna suma investičnej pomoci je približne [...] (65).

5.1.5.3.   
  Investičná pomoc

| (250) | Podľa bodu 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 Komisia musí preskúmať, či boli splnené kumulatívne podmienky stanovené v písmenách a) až e):






  a) | výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť...); |
| --- | --- | --- |

(250)

Podľa bodu 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 Komisia musí preskúmať, či boli splnené kumulatívne podmienky stanovené v písmenách a) až e):

a)

výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť...);

| b) | infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu; |
| --- | --- |

b)

infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu;

| c) | infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry; |
| --- | --- |

c)

infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry;

| d) | prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne a |
| --- | --- |

d)

prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne a

| e) | pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie. |
| --- | --- |

e)

pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie.

| (251) | Podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, aj štátna pomoc letiskám musí mať stimulačný účinok a na to, aby bola zlučiteľná by mala byť nevyhnutná a primeraná sledovanému legitímnemu cieľu. |
| --- | --- |

(251)

Podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, aj štátna pomoc letiskám musí mať stimulačný účinok a na to, aby bola zlučiteľná by mala byť nevyhnutná a primeraná sledovanému legitímnemu cieľu.

Výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť...)

| (252) | Posudzované opatrenia investičnej pomoci boli zamerané na financovanie výstavby nového terminálu s kapacitou 7 00  000 cestujúcich, lebo starý terminál (s kapacitou 3 90  000 cestujúcich) bol preťažený už niekoľko rokov predtým, než sa začali stavebné práce. Investičná pomoc sa navyše použila na financovanie viacerých opatrení, ktoré pomohli prispôsobiť letisko súčasným požiadavkám na modernú letiskovú infraštruktúru s cieľom zabezpečiť jeho plnú funkčnosť. |
| --- | --- |

(252)

Posudzované opatrenia investičnej pomoci boli zamerané na financovanie výstavby nového terminálu s kapacitou 7 00  000 cestujúcich, lebo starý terminál (s kapacitou 3 90  000 cestujúcich) bol preťažený už niekoľko rokov predtým, než sa začali stavebné práce. Investičná pomoc sa navyše použila na financovanie viacerých opatrení, ktoré pomohli prispôsobiť letisko súčasným požiadavkám na modernú letiskovú infraštruktúru s cieľom zabezpečiť jeho plnú funkčnosť.

| (253) | Podľa Nemecka bolo hlavným cieľom financovania infraštruktúry na letisku Saarbrücken zlepšiť dostupnosť leteckej dopravy v regióne spriechodnením letiska, a tým podnietiť regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(253)

Podľa Nemecka bolo hlavným cieľom financovania infraštruktúry na letisku Saarbrücken zlepšiť dostupnosť leteckej dopravy v regióne spriechodnením letiska, a tým podnietiť regionálny rozvoj.

| (254) | Letisko Saarbrücken je kľúčové pre rozvoj regiónu vzhľadom na prebiehajúce štrukturálne zmeny v regióne a jeho prechod od ťažobného a oceliarskeho priemyslu k orientácii na technológie a služby, pre ktorú nevyhnutne potrebuje dobré spojenie s hlavnými nemeckými obchodnými centrami. Letisko Saarbrücken ďalej uspokojuje potreby prepojenosti regiónu najmä s ohľadom na jeho rozvíjajúce sa výskumné a akademické zariadenia. Obchodný profil letiska Saarbrücken zodpovedá týmto potrebám regiónu, pričom ponúka dobre rozvinutú a pohodlnú infraštruktúru pre množstvo pravidelných letov do hlavných obchodných centier v Nemecku (Berlín, Hamburg a v minulosti aj Mníchov). |
| --- | --- |

(254)

Letisko Saarbrücken je kľúčové pre rozvoj regiónu vzhľadom na prebiehajúce štrukturálne zmeny v regióne a jeho prechod od ťažobného a oceliarskeho priemyslu k orientácii na technológie a služby, pre ktorú nevyhnutne potrebuje dobré spojenie s hlavnými nemeckými obchodnými centrami. Letisko Saarbrücken ďalej uspokojuje potreby prepojenosti regiónu najmä s ohľadom na jeho rozvíjajúce sa výskumné a akademické zariadenia. Obchodný profil letiska Saarbrücken zodpovedá týmto potrebám regiónu, pričom ponúka dobre rozvinutú a pohodlnú infraštruktúru pre množstvo pravidelných letov do hlavných obchodných centier v Nemecku (Berlín, Hamburg a v minulosti aj Mníchov).

| (255) | Komisia konštatuje, že vzhľadom na tesnú blízkosť medzi Saarbrückenom a Zweibrückenom by možná duplicita letiskovej infraštruktúry mohla svedčiť proti zisteniu, že výstavba a prevádzka infraštruktúry v Saarbrückene plní jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu. Komisia však konštatuje, že až do roku 2006 Zweibrücken neponúkal letiskové služby komerčnej leteckej dopravy (66), takže Saarbrücken bol jediným letiskom zabezpečujúcim leteckú prepojenosť v regióne. Po roku 2006, keď letisko Zweibrücken vstúpilo na trh s komerčnou leteckou dopravou, v podstate duplikovalo infraštruktúru v Saarbrückene (67). Zároveň nemožno dospieť k záveru, že v dôsledku vstupu letiska Zweibrücken na trh sa prebiehajúce verejné financovanie už existujúceho letiska Saarbrücken náhle zmenilo na duplicitné financovanie. |
| --- | --- |

(255)

Komisia konštatuje, že vzhľadom na tesnú blízkosť medzi Saarbrückenom a Zweibrückenom by možná duplicita letiskovej infraštruktúry mohla svedčiť proti zisteniu, že výstavba a prevádzka infraštruktúry v Saarbrückene plní jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu. Komisia však konštatuje, že až do roku 2006 Zweibrücken neponúkal letiskové služby komerčnej leteckej dopravy (66), takže Saarbrücken bol jediným letiskom zabezpečujúcim leteckú prepojenosť v regióne. Po roku 2006, keď letisko Zweibrücken vstúpilo na trh s komerčnou leteckou dopravou, v podstate duplikovalo infraštruktúru v Saarbrückene (67). Zároveň nemožno dospieť k záveru, že v dôsledku vstupu letiska Zweibrücken na trh sa prebiehajúce verejné financovanie už existujúceho letiska Saarbrücken náhle zmenilo na duplicitné financovanie.

| (256) | Komisia preto dospela k záveru, že výstavba a prevádzka infraštruktúry na letisku Saarbrücken spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(256)

Komisia preto dospela k záveru, že výstavba a prevádzka infraštruktúry na letisku Saarbrücken spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu.

Infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu

| (257) | Investičná pomoc letisku Saarbrücken musí byť nevyhnutná a primeraná sledovanému cieľu. Jedným z dôležitých aspektov v tejto súvislosti je to, či investícia nepredstavuje duplicitu existujúcej neziskovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(257)

Investičná pomoc letisku Saarbrücken musí byť nevyhnutná a primeraná sledovanému cieľu. Jedným z dôležitých aspektov v tejto súvislosti je to, či investícia nepredstavuje duplicitu existujúcej neziskovej infraštruktúry.

| (258) | Po prvé, Komisia konštatuje, že nový terminál, ktorý zvýšil ročnú kapacitu letiska z 3 90  000 cestujúcich na 7 00  000 cestujúcich, bol postavený v roku 2000. Ročná kapacita starého terminálu bola prvýkrát prekročená v roku 1996 a počet cestujúcich ďalej rástol až do roku 2000, keď dosiahol 4 84  566 cestujúcich. Počas obdobia rokov 1996 až 2000 bol starý terminál často preťažený, najmä počas letného obdobia, čoho následkom boli dlhé časy čakania, preplnené priestory pre cestujúcich alebo cestujúci čakajúci pred terminálom. Starý terminál už navyše nezodpovedal požiadavkám na bezpečnosť. Nový terminál je vybavený novým bezpečnostným systémom. V rokoch 2009 až 2010 sa navyše prijali dodatočné bezpečnostné opatrenia na vzletovej a pristávacej dráhe a v bezpečnostnej zóne, konkrétne umiestnenie svetelných návestidiel vzletovej a pristávacej dráhy sa upravilo tak, aby sa zlepšila signalizácia pilotom, nainštalovali sa ochranné svetelné návestidlá vzletovej a pristávacej dráhy a nadzemná konštrukcia v oblúku dráhy sa prispôsobila potrebám moderných lietadiel. A napokon, uskutočnili sa činnosti údržby vzletovej a pristávacej dráhy na zabránenie poškodeniu lietadiel prevádzkovaných na letisku. Komisia sa preto domnieva, že investície do infraštruktúry boli nevyhnutné na prispôsobenie letiska rastúcemu počtu cestujúcich, ako aj na splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. Letisko mohlo zabezpečovať prepojenosť a rozvoj regiónu len vďaka vybudovanej infraštruktúre. |
| --- | --- |

(258)

Po prvé, Komisia konštatuje, že nový terminál, ktorý zvýšil ročnú kapacitu letiska z 3 90  000 cestujúcich na 7 00  000 cestujúcich, bol postavený v roku 2000. Ročná kapacita starého terminálu bola prvýkrát prekročená v roku 1996 a počet cestujúcich ďalej rástol až do roku 2000, keď dosiahol 4 84  566 cestujúcich. Počas obdobia rokov 1996 až 2000 bol starý terminál často preťažený, najmä počas letného obdobia, čoho následkom boli dlhé časy čakania, preplnené priestory pre cestujúcich alebo cestujúci čakajúci pred terminálom. Starý terminál už navyše nezodpovedal požiadavkám na bezpečnosť. Nový terminál je vybavený novým bezpečnostným systémom. V rokoch 2009 až 2010 sa navyše prijali dodatočné bezpečnostné opatrenia na vzletovej a pristávacej dráhe a v bezpečnostnej zóne, konkrétne umiestnenie svetelných návestidiel vzletovej a pristávacej dráhy sa upravilo tak, aby sa zlepšila signalizácia pilotom, nainštalovali sa ochranné svetelné návestidlá vzletovej a pristávacej dráhy a nadzemná konštrukcia v oblúku dráhy sa prispôsobila potrebám moderných lietadiel. A napokon, uskutočnili sa činnosti údržby vzletovej a pristávacej dráhy na zabránenie poškodeniu lietadiel prevádzkovaných na letisku. Komisia sa preto domnieva, že investície do infraštruktúry boli nevyhnutné na prispôsobenie letiska rastúcemu počtu cestujúcich, ako aj na splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. Letisko mohlo zabezpečovať prepojenosť a rozvoj regiónu len vďaka vybudovanej infraštruktúre.

| (259) | Po druhé, nové investície nepredstavovali duplicitu existujúcej neziskovej infraštruktúry, lebo tri z najbližších letísk Luxembourg (121 km od Saarbrückenu), Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrückenu) a Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrückenu) sa nenachádzajú v rovnakej spádovej oblasti a majú obchodné modely, ktoré sa významne líšia od modelu letiska Saarbrücken. Saarbrücken ponúka najmä pravidelné lety spájajúce Saarbrücken s hlavnými nemeckými obchodnými centrami (Berlín, Hamburg a v minulosti aj Mníchov) a niekoľko dovolenkových destinácií. Luxembourg ponúka najmä pravidelné lety do európskych hlavných miest, letisko Metz-Nancy-Lorraine je zamerané na pravidelné lety do francúzskych miest a destinácií v severnej Afrike a obchodný model letiska Frankfurt Hahn je založený na nízkonákladových dopravcoch, ktorí ponúkajú lety do rôznych dovolenkových destinácií, ale žiadne lety do iných nemeckých miest, a leteckú nákladnú dopravu. |
| --- | --- |

(259)

Po druhé, nové investície nepredstavovali duplicitu existujúcej neziskovej infraštruktúry, lebo tri z najbližších letísk Luxembourg (121 km od Saarbrückenu), Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrückenu) a Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrückenu) sa nenachádzajú v rovnakej spádovej oblasti a majú obchodné modely, ktoré sa významne líšia od modelu letiska Saarbrücken. Saarbrücken ponúka najmä pravidelné lety spájajúce Saarbrücken s hlavnými nemeckými obchodnými centrami (Berlín, Hamburg a v minulosti aj Mníchov) a niekoľko dovolenkových destinácií. Luxembourg ponúka najmä pravidelné lety do európskych hlavných miest, letisko Metz-Nancy-Lorraine je zamerané na pravidelné lety do francúzskych miest a destinácií v severnej Afrike a obchodný model letiska Frankfurt Hahn je založený na nízkonákladových dopravcoch, ktorí ponúkajú lety do rôznych dovolenkových destinácií, ale žiadne lety do iných nemeckých miest, a leteckú nákladnú dopravu.

| (260) | Jediná duplicita infraštruktúry, ktorú možno pozorovať, je medzi Saarbrückenom a Zweibrückenom (39 km od Saarbrückenu). Treba však povedať, že Saarbrücken je dobre zavedené letisko, ktoré sa rozhodlo vykonať investíciu do nového terminálu na spriechodnenie existujúceho starého terminálu v čase, keď počet cestujúcich na letisku trvalo rástol a letisko Zweibrücken ešte neponúkalo letiskové služby komerčnej leteckej dopravy (68). Investičné rozhodnutie letiska Saarbrücken bolo hospodársky odôvodnené a nevyhnutné na zabezpečenie prepojenosti regiónu. Práve letisko Zweibrücken teda duplikovalo dostupnú infraštruktúru prijatím rozhodnutia o premene z vojenského na komerčné letisko. (69) |
| --- | --- |

(260)

Jediná duplicita infraštruktúry, ktorú možno pozorovať, je medzi Saarbrückenom a Zweibrückenom (39 km od Saarbrückenu). Treba však povedať, že Saarbrücken je dobre zavedené letisko, ktoré sa rozhodlo vykonať investíciu do nového terminálu na spriechodnenie existujúceho starého terminálu v čase, keď počet cestujúcich na letisku trvalo rástol a letisko Zweibrücken ešte neponúkalo letiskové služby komerčnej leteckej dopravy (68). Investičné rozhodnutie letiska Saarbrücken bolo hospodársky odôvodnené a nevyhnutné na zabezpečenie prepojenosti regiónu. Práve letisko Zweibrücken teda duplikovalo dostupnú infraštruktúru prijatím rozhodnutia o premene z vojenského na komerčné letisko. (69)

| (261) | Nevyhnutnosť a primeranosť investičnej pomoci letisku Saarbrücken preto vyplýva z preťaženia, ako aj z potreby splniť súčasné požiadavky na modernú letiskovú infraštruktúru. Vybudovaná infraštruktúra bola nevyhnutná na to, aby letisko mohlo zabezpečovať prepojenosť a rozvoj regiónu. Komisia preto dospela k záveru, že predmetná infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná sledovaným cieľom. |
| --- | --- |

(261)

Nevyhnutnosť a primeranosť investičnej pomoci letisku Saarbrücken preto vyplýva z preťaženia, ako aj z potreby splniť súčasné požiadavky na modernú letiskovú infraštruktúru. Vybudovaná infraštruktúra bola nevyhnutná na to, aby letisko mohlo zabezpečovať prepojenosť a rozvoj regiónu. Komisia preto dospela k záveru, že predmetná infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná sledovaným cieľom.

Infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry;

| (262) | Po období výrazného rastu leteckú dopravu v Nemecku a Európe v posledných rokoch negatívne ovplyvnila hospodárska a finančná kríza v roku 2009, ktorá v Nemecku v uvedenom roku viedla k poklesu osobnej leteckej dopravy o 4,6 %, čím sa stal jedným z najhorších rokov pre leteckú dopravu. Všeobecný trend rastu leteckej dopravy sa však nezastavil, ale len oddialil. Od júna 2010 sa mesačná miera rastu v osobnej leteckej doprave v Nemecku zvyšuje a bola o 7 % vyššia ako mesačná miera rastu v predchádzajúcom roku. Takisto je potrebné vziať do úvahy, že podľa prognóz dochádza od roku 2009 v Nemecku k výraznému hospodárskemu rastu približne 3 % ročne. Rast trhu s leteckou dopravou je zvyčajne vyšší ako všeobecný hospodársky rast (70). |
| --- | --- |

(262)

Po období výrazného rastu leteckú dopravu v Nemecku a Európe v posledných rokoch negatívne ovplyvnila hospodárska a finančná kríza v roku 2009, ktorá v Nemecku v uvedenom roku viedla k poklesu osobnej leteckej dopravy o 4,6 %, čím sa stal jedným z najhorších rokov pre leteckú dopravu. Všeobecný trend rastu leteckej dopravy sa však nezastavil, ale len oddialil. Od júna 2010 sa mesačná miera rastu v osobnej leteckej doprave v Nemecku zvyšuje a bola o 7 % vyššia ako mesačná miera rastu v predchádzajúcom roku. Takisto je potrebné vziať do úvahy, že podľa prognóz dochádza od roku 2009 v Nemecku k výraznému hospodárskemu rastu približne 3 % ročne. Rast trhu s leteckou dopravou je zvyčajne vyšší ako všeobecný hospodársky rast (70).

| (263) | Uspokojivé strednodobé využívanie nového terminálu na letisku Saarbrücken potvrdzuje skutočnosť, že ročný počet cestujúcich zostáva vysoko nad hornou hranicou (teda 3 90  000 cestujúcich ročne) kapacity starého terminálu. K jedinému prudkému poklesu počtu cestujúcich došlo v roku 2007, čo zodpovedalo prudkému nárastu počtu cestujúcich na letisku Zweibrücken. Možno to vysvetliť tým, že v roku 2007 letecký dopravca Hapag Lloyd/TUIFly opustil letisko Saarbrücken a začal pôsobiť na letisku Zweibrücken. Situácia sa výrazne zmenila v roku 2008, keď letisko Saarbrücken dosiahlo s 5 18  288 cestujúcimi absolútny vrchol v počte cestujúcich. Vzhľadom na finančnú krízu v Nemecku nebolo podľa Nemecka možné udržať túto úroveň aj v nasledujúcich rokoch (71). |
| --- | --- |

(263)

Uspokojivé strednodobé využívanie nového terminálu na letisku Saarbrücken potvrdzuje skutočnosť, že ročný počet cestujúcich zostáva vysoko nad hornou hranicou (teda 3 90  000 cestujúcich ročne) kapacity starého terminálu. K jedinému prudkému poklesu počtu cestujúcich došlo v roku 2007, čo zodpovedalo prudkému nárastu počtu cestujúcich na letisku Zweibrücken. Možno to vysvetliť tým, že v roku 2007 letecký dopravca Hapag Lloyd/TUIFly opustil letisko Saarbrücken a začal pôsobiť na letisku Zweibrücken. Situácia sa výrazne zmenila v roku 2008, keď letisko Saarbrücken dosiahlo s 5 18  288 cestujúcimi absolútny vrchol v počte cestujúcich. Vzhľadom na finančnú krízu v Nemecku nebolo podľa Nemecka možné udržať túto úroveň aj v nasledujúcich rokoch (71).

| (264) | Celková mesačná kapacita letiska Saarbrücken je [...] cestujúcich. Najneskôr od roku 2005 je táto kapacita plne využitá alebo v letných mesiacoch (júl až september) dokonca prekročená (72). Možno teda konštatovať, že letisko Saarbrücken už teraz do veľkej miery využíva novú kapacitu a že strednodobé vyhliadky na využitie kapacity sú uspokojivé. |
| --- | --- |

(264)

Celková mesačná kapacita letiska Saarbrücken je [...] cestujúcich. Najneskôr od roku 2005 je táto kapacita plne využitá alebo v letných mesiacoch (júl až september) dokonca prekročená (72). Možno teda konštatovať, že letisko Saarbrücken už teraz do veľkej miery využíva novú kapacitu a že strednodobé vyhliadky na využitie kapacity sú uspokojivé.

Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne

| (265) | Podľa informácií predložených Nemeckom (73) infraštruktúra vždy bola prístupná všetkým potenciálnym používateľom bez akejkoľvek komerčne neodôvodnenej diskriminácie. |
| --- | --- |

(265)

Podľa informácií predložených Nemeckom (73) infraštruktúra vždy bola prístupná všetkým potenciálnym používateľom bez akejkoľvek komerčne neodôvodnenej diskriminácie.

Pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmom Únie

| (266) | Podľa bodu 39 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 môže kategória letiska poskytnúť informáciu o rozsahu, v akom letiská súťažia medzi sebou, a teda do akej miery môže verejné financovanie poskytnuté letisku narušiť hospodársku súťaž. Hoci podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2005 je málo pravdepodobné, že by verejné financovanie poskytnuté malým regionálnym letiskám (kategória D) narušilo hospodársku súťaž alebo ovplyvňovalo obchodnú výmenu v protiklade so spoločným záujmom, toto tvrdenie nie je založené na predpoklade ani nemá znamenať, že narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod sú vylúčené. |
| --- | --- |

(266)

Podľa bodu 39 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 môže kategória letiska poskytnúť informáciu o rozsahu, v akom letiská súťažia medzi sebou, a teda do akej miery môže verejné financovanie poskytnuté letisku narušiť hospodársku súťaž. Hoci podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2005 je málo pravdepodobné, že by verejné financovanie poskytnuté malým regionálnym letiskám (kategória D) narušilo hospodársku súťaž alebo ovplyvňovalo obchodnú výmenu v protiklade so spoločným záujmom, toto tvrdenie nie je založené na predpoklade ani nemá znamenať, že narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod sú vylúčené.

| (267) | Ročná kapacita starého terminálu na letisku Saarbrücken bola 3 90  000 cestujúcich. Po výstavbe nového terminálu sa ročná kapacita letiska zvýšila na 7 00  000 cestujúcich. Vzhľadom na túto kapacitu letisko patrí do kategórie D „malé regionálne letisko“ vymedzenej v bode 15 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Od roku 2000 sa ročný objem osobnej dopravy na letisku Saarbrücken ustálil na úrovni približne 5 00  000 cestujúcich, čo predstavuje polovicu z počtu cestujúcich stanoveného ako horná hranica pre malé regionálne letisko. Letisko Saarbrücken je navyše typické regionálne orientované letisko, čo sa prejavuje tým, že značný počet cestujúcich využívajúcich toto letisko pochádza zo Sárska. Počet cestujúcich, ktorí pochádzajú z pohraničných oblastí Francúzska a Luxemburska, je obmedzený, pričom predstavuje [menej než 14 %] ([...] z Francúzska a [...] z Luxemburska) (74). |
| --- | --- |

(267)

Ročná kapacita starého terminálu na letisku Saarbrücken bola 3 90  000 cestujúcich. Po výstavbe nového terminálu sa ročná kapacita letiska zvýšila na 7 00  000 cestujúcich. Vzhľadom na túto kapacitu letisko patrí do kategórie D „malé regionálne letisko“ vymedzenej v bode 15 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Od roku 2000 sa ročný objem osobnej dopravy na letisku Saarbrücken ustálil na úrovni približne 5 00  000 cestujúcich, čo predstavuje polovicu z počtu cestujúcich stanoveného ako horná hranica pre malé regionálne letisko. Letisko Saarbrücken je navyše typické regionálne orientované letisko, čo sa prejavuje tým, že značný počet cestujúcich využívajúcich toto letisko pochádza zo Sárska. Počet cestujúcich, ktorí pochádzajú z pohraničných oblastí Francúzska a Luxemburska, je obmedzený, pričom predstavuje [menej než 14 %] ([...] z Francúzska a [...] z Luxemburska) (74).

| (268) | Ak sa použije koncepcia spádovej oblasti približne 100 km a času jazdy 60 minút, možno tvrdiť, že tri z letísk nachádzajúcich sa najbližšie k Saarbrückenu, teda letisko Luxembourg (121 km od Saarbrückenu), letisko Metz-Nancy-Lorraine (97 km od Saarbrückenu) a letisko Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrückenu), sa nenachádzajú v rovnakej spádovej oblasti. Ich obchodné modely sa navyše výrazne líšia od modelu letiska Saarbrücken. |
| --- | --- |

(268)

Ak sa použije koncepcia spádovej oblasti približne 100 km a času jazdy 60 minút, možno tvrdiť, že tri z letísk nachádzajúcich sa najbližšie k Saarbrückenu, teda letisko Luxembourg (121 km od Saarbrückenu), letisko Metz-Nancy-Lorraine (97 km od Saarbrückenu) a letisko Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrückenu), sa nenachádzajú v rovnakej spádovej oblasti. Ich obchodné modely sa navyše výrazne líšia od modelu letiska Saarbrücken.

| (269) | Pokiaľ ide o letisko Luxembourg, obchodné modely letísk Luxembourg a Saarbrücken sú odlišné. Letisko Luxembourg je s objemom približne 1,5 milióna cestujúcich ročne oveľa väčšie ako letisko Saarbrücken. Ponúka rozličné pravidelné lety i charterové lety do európskych hlavných miest. Táto ponuka destinácií do značnej miery plní potreby zamestnancov finančných a medzinárodných inštitúcií sídliacich v Luxemburgu. Letisko Saarbrücken, naopak, ponúka najmä pravidelné lety do niekoľkých nemeckých miest, ktoré sa považujú za nemecké obchodné centrá (Berlín, Hamburg, Mníchov), a niekoľkých dovolenkových destinácií. |
| --- | --- |

(269)

Pokiaľ ide o letisko Luxembourg, obchodné modely letísk Luxembourg a Saarbrücken sú odlišné. Letisko Luxembourg je s objemom približne 1,5 milióna cestujúcich ročne oveľa väčšie ako letisko Saarbrücken. Ponúka rozličné pravidelné lety i charterové lety do európskych hlavných miest. Táto ponuka destinácií do značnej miery plní potreby zamestnancov finančných a medzinárodných inštitúcií sídliacich v Luxemburgu. Letisko Saarbrücken, naopak, ponúka najmä pravidelné lety do niekoľkých nemeckých miest, ktoré sa považujú za nemecké obchodné centrá (Berlín, Hamburg, Mníchov), a niekoľkých dovolenkových destinácií.

| (270) | Pokiaľ ide o letisko Metz-Nancy-Lorraine, možno konštatovať, že lety, ktoré ponúka toto letisko a letisko Saarbrücken sa takmer vôbec neprekrývajú, lebo letisko Metz-Nancy-Lorraine ponúka najmä pravidelné lety do francúzskych miest a charterové lety do severnej Afriky. |
| --- | --- |

(270)

Pokiaľ ide o letisko Metz-Nancy-Lorraine, možno konštatovať, že lety, ktoré ponúka toto letisko a letisko Saarbrücken sa takmer vôbec neprekrývajú, lebo letisko Metz-Nancy-Lorraine ponúka najmä pravidelné lety do francúzskych miest a charterové lety do severnej Afriky.

| (271) | Narušenie hospodárskej súťaže medzi letiskami Saarbrücken a Frankfurt Hahn možno takisto do veľkej miery vylúčiť už z dôvodu vzdialenosti medzi týmito dvoma letiskami, ktorá je až 2 hodiny jazdy. Na letisku Frankfurt Hahn navyše pôsobia najmä nízkonákladoví dopravcovia (Ryanair) a pomerne dôležitý prvok jeho obchodného modelu predstavuje nákladná doprava, kým letisko Saarbrücken ponúka hlavne pravidelné lety do vnútroštátnych destinácií a má len obmedzenú nákladnú leteckú dopravu. |
| --- | --- |

(271)

Narušenie hospodárskej súťaže medzi letiskami Saarbrücken a Frankfurt Hahn možno takisto do veľkej miery vylúčiť už z dôvodu vzdialenosti medzi týmito dvoma letiskami, ktorá je až 2 hodiny jazdy. Na letisku Frankfurt Hahn navyše pôsobia najmä nízkonákladoví dopravcovia (Ryanair) a pomerne dôležitý prvok jeho obchodného modelu predstavuje nákladná doprava, kým letisko Saarbrücken ponúka hlavne pravidelné lety do vnútroštátnych destinácií a má len obmedzenú nákladnú leteckú dopravu.

| (272) | Významnejší je konkurenčný vzťah medzi letiskami Saarbrücken a Zweibrücken, ktorý je dôsledkom ich blízkosti (39 km alebo 34 minút jazdy) a veľkého prieniku ich spádových oblastí. Nemecko uvádza, že tieto dve letiská majú odlišné obchodné modely. Letisko Saarbrücken je dobre zavedené letisko (otvorené pred viac než 80 rokmi) a má zložitejšiu infraštruktúru, ktorá cestujúcim (s veľkým podielom obchodných cestujúcich) ponúka väčšie pohodlie. Ponúka najmä pravidelné lety do hlavných nemeckých obchodných centier a niekoľkých dovolenkových destinácií. Letisko Zweibrücken má infraštruktúru poskytujúcu skôr menšie pohodlie a jeho obchodný model je založený na nízkonákladových dopravcoch, dovolenkových letoch a nákladnej leteckej doprave. Komisia však konštatuje, že napriek tomu, že obchodné modely týchto dvoch letísk sa zdajú byť do určitej miery odlišné, je zrejmé, že v hlavnej oblasti podnikania letiska Zweibrücken (dovolenkové lety, najmä do destinácií Antalya/Palma de Mallorca) pôsobí aj Saarbrücken. Je pravda, že Saarbrücken sa inak zameriava na pravidelné lety do veľkých miest, ako je Luxemburg, Berlín a Hamburg. To však nič nemení na skutočnosti, že Zweibrücken poskytuje zrejme len obmedzený rozsah služieb, ktoré neposkytuje alebo by nemohol poskytovať Saarbrücken. |
| --- | --- |

(272)

Významnejší je konkurenčný vzťah medzi letiskami Saarbrücken a Zweibrücken, ktorý je dôsledkom ich blízkosti (39 km alebo 34 minút jazdy) a veľkého prieniku ich spádových oblastí. Nemecko uvádza, že tieto dve letiská majú odlišné obchodné modely. Letisko Saarbrücken je dobre zavedené letisko (otvorené pred viac než 80 rokmi) a má zložitejšiu infraštruktúru, ktorá cestujúcim (s veľkým podielom obchodných cestujúcich) ponúka väčšie pohodlie. Ponúka najmä pravidelné lety do hlavných nemeckých obchodných centier a niekoľkých dovolenkových destinácií. Letisko Zweibrücken má infraštruktúru poskytujúcu skôr menšie pohodlie a jeho obchodný model je založený na nízkonákladových dopravcoch, dovolenkových letoch a nákladnej leteckej doprave. Komisia však konštatuje, že napriek tomu, že obchodné modely týchto dvoch letísk sa zdajú byť do určitej miery odlišné, je zrejmé, že v hlavnej oblasti podnikania letiska Zweibrücken (dovolenkové lety, najmä do destinácií Antalya/Palma de Mallorca) pôsobí aj Saarbrücken. Je pravda, že Saarbrücken sa inak zameriava na pravidelné lety do veľkých miest, ako je Luxemburg, Berlín a Hamburg. To však nič nemení na skutočnosti, že Zweibrücken poskytuje zrejme len obmedzený rozsah služieb, ktoré neposkytuje alebo by nemohol poskytovať Saarbrücken.

| (273) | Navyše možno konštatovať, že významný nárast počtu cestujúcich na letisku Zweibrücken v roku 2007 zodpovedal pomerne výraznému poklesu počtu cestujúcich v Saarbrückene v tom istom roku. Zdá sa teda, že aj keď obchodné plány týchto letísk sú do istej miery doplnkové, navzájom si aj konkurujú. |
| --- | --- |

(273)

Navyše možno konštatovať, že významný nárast počtu cestujúcich na letisku Zweibrücken v roku 2007 zodpovedal pomerne výraznému poklesu počtu cestujúcich v Saarbrückene v tom istom roku. Zdá sa teda, že aj keď obchodné plány týchto letísk sú do istej miery doplnkové, navzájom si aj konkurujú.

| (274) | Zároveň treba poznamenať, že Saarbrücken je dobre zavedené letisko už viac než 80 rokov. Po výstavbe nového terminálu v roku 2000 sa jeho ročná kapacita zvýšila z 3 90  000 cestujúcich na 7 00  000 cestujúcich. Táto kapacita sa však nikdy plne nevyužila pravdepodobne preto, lebo v roku 2006 začalo aj letisko Zweibrücken poskytovať služby komerčnej osobnej leteckej dopravy s postupným nárastom počtu cestujúcich. Vzhľadom na historický vývoj týchto dvoch letísk (Saarbrücken bol súčasťou nemeckej sústavy letísk viac než 80 rokov), ich zemepisnú polohu (prekrytie spádových oblastí) a voľnú kapacitu dostupnú na letisku Saarbrücken v čase vstupu letiska Zweibrücken na trh s komerčnou leteckou dopravou v roku 2006 Komisia dospela k záveru, že otvorenie letiska Zweibrücken predstavuje zbytočnú duplicitu infraštruktúry, ktorá narúša hospodársku súťaž, a nie naopak. |
| --- | --- |

(274)

Zároveň treba poznamenať, že Saarbrücken je dobre zavedené letisko už viac než 80 rokov. Po výstavbe nového terminálu v roku 2000 sa jeho ročná kapacita zvýšila z 3 90  000 cestujúcich na 7 00  000 cestujúcich. Táto kapacita sa však nikdy plne nevyužila pravdepodobne preto, lebo v roku 2006 začalo aj letisko Zweibrücken poskytovať služby komerčnej osobnej leteckej dopravy s postupným nárastom počtu cestujúcich. Vzhľadom na historický vývoj týchto dvoch letísk (Saarbrücken bol súčasťou nemeckej sústavy letísk viac než 80 rokov), ich zemepisnú polohu (prekrytie spádových oblastí) a voľnú kapacitu dostupnú na letisku Saarbrücken v čase vstupu letiska Zweibrücken na trh s komerčnou leteckou dopravou v roku 2006 Komisia dospela k záveru, že otvorenie letiska Zweibrücken predstavuje zbytočnú duplicitu infraštruktúry, ktorá narúša hospodársku súťaž, a nie naopak.

| (275) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken nenarúša hospodársku súťaž ani nemá vplyv na obchod v protiklade so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(275)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken nenarúša hospodársku súťaž ani nemá vplyv na obchod v protiklade so spoločným záujmom.

Pomoc je nevyhnutná a primeraná: stimulačný účinok

| (276) | Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken zmenila správanie príjemcu takým spôsobom, že vykonával činnosť prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, i) ktorú by nevykonával bez pomoci alebo ii) ktorú by vykonával obmedzenejším alebo iným spôsobom. Pomoc sa navyše považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje. |
| --- | --- |

(276)

Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken zmenila správanie príjemcu takým spôsobom, že vykonával činnosť prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, i) ktorú by nevykonával bez pomoci alebo ii) ktorú by vykonával obmedzenejším alebo iným spôsobom. Pomoc sa navyše považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje.

| (277) | Podľa informácií predložených Nemeckom by sa investícia bez pomoci nemohla uskutočniť. Z tabuľky 3 vyplýva, že letisko je stále stratové. Možno preto dospieť k záveru, že pomoc bola nevyhnutná na uskutočnenie investícií s cieľom uvoľniť letiskovú infraštruktúru, ako aj na splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. Bez pomoci by letisko Saarbrücken neuspokojilo očakávaný dopyt leteckých dopravcov a cestujúcich v spádovej oblasti a znížila by sa úroveň hospodárskej činnosti letiska. Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie pomoci má stimulačný účinok, že výška pomoci je obmedzená na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje, a že opatrenie je teda primerané. |
| --- | --- |

(277)

Podľa informácií predložených Nemeckom by sa investícia bez pomoci nemohla uskutočniť. Z tabuľky 3 vyplýva, že letisko je stále stratové. Možno preto dospieť k záveru, že pomoc bola nevyhnutná na uskutočnenie investícií s cieľom uvoľniť letiskovú infraštruktúru, ako aj na splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. Bez pomoci by letisko Saarbrücken neuspokojilo očakávaný dopyt leteckých dopravcov a cestujúcich v spádovej oblasti a znížila by sa úroveň hospodárskej činnosti letiska. Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie pomoci má stimulačný účinok, že výška pomoci je obmedzená na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje, a že opatrenie je teda primerané.

Záver

| (278) | Komisia teda dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken je zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(278)

Komisia teda dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken je zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

| (279) | Komisia sa ďalej domnieva, že keďže štátnu pomoc poskytnutú spoločnostiam FSBesitzG/FSG považuje za zlučiteľnú v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, nemusí posudzovať žiadne iné dôvody potenciálnej zlučiteľnosti predložené Nemeckom. |
| --- | --- |

(279)

Komisia sa ďalej domnieva, že keďže štátnu pomoc poskytnutú spoločnostiam FSBesitzG/FSG považuje za zlučiteľnú v zmysle oddielu 4.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, nemusí posudzovať žiadne iné dôvody potenciálnej zlučiteľnosti predložené Nemeckom.

5.1.5.4.   
  Prevádzková pomoc

| (280) | V oddiele 5.1.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sú stanovené kritériá, ktoré Komisia uplatní pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Podľa bodu 172 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 bude Komisia uplatňovať tieto kritériá vo všetkých prípadoch týkajúcich sa prevádzkovej pomoci letisku vrátane nerozhodnutých oznámení a prípadov neoprávnenej neoznámenej pomoci. |
| --- | --- |

(280)

V oddiele 5.1.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sú stanovené kritériá, ktoré Komisia uplatní pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Podľa bodu 172 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 bude Komisia uplatňovať tieto kritériá vo všetkých prípadoch týkajúcich sa prevádzkovej pomoci letisku vrátane nerozhodnutých oznámení a prípadov neoprávnenej neoznámenej pomoci.

| (281) | Neoprávnená prevádzková pomoc poskytnutá pred dátumom nadobudnutia účinnosti usmernení v oblasti letectva z roku 2014 môže byť vyhlásená za zlučiteľnú do plnej výšky nepokrytých prevádzkových nákladov za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky (75): |
| --- | --- |

(281)

Neoprávnená prevádzková pomoc poskytnutá pred dátumom nadobudnutia účinnosti usmernení v oblasti letectva z roku 2014 môže byť vyhlásená za zlučiteľnú do plnej výšky nepokrytých prevádzkových nákladov za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky (75):

| (282) | Kritériá zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci, ktorá sa môže poskytnúť na prechodné obdobie 10 rokov od dátumu uverejnenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014, sú:






  a) | príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálnemu rozvoju (76); |
| --- | --- | --- |

(282)

Kritériá zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci, ktorá sa môže poskytnúť na prechodné obdobie 10 rokov od dátumu uverejnenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014, sú:

a)

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálnemu rozvoju (76);

| b) | potreba intervencie zo štátnych prostriedkov: pomoc musí byť zameraná na situácie, v ktorých môže priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže (77); |
| --- | --- |

b)

potreba intervencie zo štátnych prostriedkov: pomoc musí byť zameraná na situácie, v ktorých môže priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže (77);

| c) | existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úroveň leteckej dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (78); |
| --- | --- |

c)

existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úroveň leteckej dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (78);

| d) | primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (79); |
| --- | --- |

d)

primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (79);

| e) | zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (80). |
| --- | --- |

e)

zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (80).

Prevádzková pomoc prispieva k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (283) | Cieľom posudzovanej prevádzkovej pomoci, ktorá zahŕňa straty spoločností FSBesitzG/FSG od roku 2000 a príslušné kapitálové injekcie od spoločnosti vh Saar financované z kapitálových injekcií od Sárska, ako je uvedené v tabuľke 3, bolo zachovať primeranú úroveň prevádzky letiska Saarbrücken. |
| --- | --- |

(283)

Cieľom posudzovanej prevádzkovej pomoci, ktorá zahŕňa straty spoločností FSBesitzG/FSG od roku 2000 a príslušné kapitálové injekcie od spoločnosti vh Saar financované z kapitálových injekcií od Sárska, ako je uvedené v tabuľke 3, bolo zachovať primeranú úroveň prevádzky letiska Saarbrücken.

| (284) | Podľa bodu 113 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za pomoc, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov, znižuje dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie alebo napomáha regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(284)

Podľa bodu 113 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za pomoc, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov, znižuje dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie alebo napomáha regionálny rozvoj.

| (285) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 235, prevádzková pomoc letisku Saarbrücken prispela k prepojenosti a rozvoju regiónu vzhľadom na jeho štrukturálny prechod od ťažobného a oceliarskeho priemyslu a premenu na región orientovaný na technológie a služby i vzhľadom na jeho rozvoj ako regionálneho výskumného a akademického centra. Rozvoj letiska Saarbrücken bol založený aj na realistických prognózach, pokiaľ ide o počet cestujúcich, lebo rozšírená kapacita letiska je už teraz do veľkej miery plne využitá. |
| --- | --- |

(285)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 235, prevádzková pomoc letisku Saarbrücken prispela k prepojenosti a rozvoju regiónu vzhľadom na jeho štrukturálny prechod od ťažobného a oceliarskeho priemyslu a premenu na región orientovaný na technológie a služby i vzhľadom na jeho rozvoj ako regionálneho výskumného a akademického centra. Rozvoj letiska Saarbrücken bol založený aj na realistických prognózach, pokiaľ ide o počet cestujúcich, lebo rozšírená kapacita letiska je už teraz do veľkej miery plne využitá.

| (286) | Problematická by však mohla byť skutočnosť, že letiskovú infraštruktúru letiska Saarbrücken duplikovala podobná infraštruktúra na letisku Zweibrücken. V usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 sa v bode 114 uvádza, že v prípade duplicity štátna pomoc neprispieva k cieľu spoločného záujmu. Pri pohľade na sled udalostí v súvislosti s rozšírením letiska Saarbrücken a premenou letiska Zweibrücken z vojenského na civilné letisko jasne vidieť, že zmluva o odvode zisku a prevzatí straty, podľa ktorej sa nahrádzali straty letiska Saarbrücken, bola uzavretá v čase, keď letisko Zweibrücken ešte nevstúpilo na trh s komerčnou leteckou dopravou a letisko Saarbrücken bolo už niekoľko rokov preťažené. Argument o duplicite sa preto vzťahuje skôr na štátnu pomoc poskytnutú letisku Zweibrücken (81). |
| --- | --- |

(286)

Problematická by však mohla byť skutočnosť, že letiskovú infraštruktúru letiska Saarbrücken duplikovala podobná infraštruktúra na letisku Zweibrücken. V usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 sa v bode 114 uvádza, že v prípade duplicity štátna pomoc neprispieva k cieľu spoločného záujmu. Pri pohľade na sled udalostí v súvislosti s rozšírením letiska Saarbrücken a premenou letiska Zweibrücken z vojenského na civilné letisko jasne vidieť, že zmluva o odvode zisku a prevzatí straty, podľa ktorej sa nahrádzali straty letiska Saarbrücken, bola uzavretá v čase, keď letisko Zweibrücken ešte nevstúpilo na trh s komerčnou leteckou dopravou a letisko Saarbrücken bolo už niekoľko rokov preťažené. Argument o duplicite sa preto vzťahuje skôr na štátnu pomoc poskytnutú letisku Zweibrücken (81).

| (287) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken prispela k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu zlepšiť prepojenosť a regionálny rozvoj regiónu Sársko prostredníctvom prevádzky bezpečnej dopravnej infraštruktúry spĺňajúcej dopravné potreby regiónu. |
| --- | --- |

(287)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken prispela k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu zlepšiť prepojenosť a regionálny rozvoj regiónu Sársko prostredníctvom prevádzky bezpečnej dopravnej infraštruktúry spĺňajúcej dopravné potreby regiónu.

Potreba intervencie zo štátnych prostriedkov

| (288) | Podľa bodu 116 a nasledujúcich bodov usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za nevyhnutnú, ak prinesie dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže. V usmerneniach sa ďalej uznáva, že potreba verejného financovania prevádzkových nákladov bude spravidla úmerne vyššia v prípade menších letísk v dôsledku vysokých fixných nákladov a že letiská s počtom cestujúcich 2 00  000 až 7 00  000 ročne nemusia byť schopné pokryť veľkú časť svojich prevádzkových nákladov. |
| --- | --- |

(288)

Podľa bodu 116 a nasledujúcich bodov usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za nevyhnutnú, ak prinesie dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže. V usmerneniach sa ďalej uznáva, že potreba verejného financovania prevádzkových nákladov bude spravidla úmerne vyššia v prípade menších letísk v dôsledku vysokých fixných nákladov a že letiská s počtom cestujúcich 2 00  000 až 7 00  000 ročne nemusia byť schopné pokryť veľkú časť svojich prevádzkových nákladov.

| (289) | Od výstavby nového terminálu sa ročný počet cestujúcich na letisku Saarbrücken ustálil na úrovni približne 5 00  000, čo je výrazne menej ako 7 00  000 cestujúcich, teda počet stanovený v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 ako horná hranica pre túto kategóriu regionálnych letísk. Hoci kapacita letiska je plne využitá aspoň v [...], letisko nedokáže vytvárať dostatočné príjmy na pokrytie svojich prevádzkových nákladov, čo je podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 typické pre letiská tejto veľkosti. |
| --- | --- |

(289)

Od výstavby nového terminálu sa ročný počet cestujúcich na letisku Saarbrücken ustálil na úrovni približne 5 00  000, čo je výrazne menej ako 7 00  000 cestujúcich, teda počet stanovený v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 ako horná hranica pre túto kategóriu regionálnych letísk. Hoci kapacita letiska je plne využitá aspoň v [...], letisko nedokáže vytvárať dostatočné príjmy na pokrytie svojich prevádzkových nákladov, čo je podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 typické pre letiská tejto veľkosti.

| (290) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc letisku Saarbrücken je nevyhnutná. |
| --- | --- |

(290)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc letisku Saarbrücken je nevyhnutná.

Primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja

| (291) | Podľa bodu 120 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 má byť prevádzková pomoc primeraným politickým nástrojom na dosiahnutie plánovaného cieľa alebo vyriešenie problému, ktorý sa ňou má riešiť. Keďže letisko Saarbrücken je na prevádzkovej úrovni stratové, jediným primeraným nástrojom je prevádzková pomoc, ktorá umožní letisku pokračovať v prevádzke a zabezpečovať prepojenosť regiónu Sársko. Ďalšie nástroje, ako je investičná pomoc alebo regulačné opatrenia, sa nezdajú byť vhodné na riešenie finančných problémov letiska Saarbrücken na prevádzkovej úrovni. Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken je primeraným nástrojom. |
| --- | --- |

(291)

Podľa bodu 120 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 má byť prevádzková pomoc primeraným politickým nástrojom na dosiahnutie plánovaného cieľa alebo vyriešenie problému, ktorý sa ňou má riešiť. Keďže letisko Saarbrücken je na prevádzkovej úrovni stratové, jediným primeraným nástrojom je prevádzková pomoc, ktorá umožní letisku pokračovať v prevádzke a zabezpečovať prepojenosť regiónu Sársko. Ďalšie nástroje, ako je investičná pomoc alebo regulačné opatrenia, sa nezdajú byť vhodné na riešenie finančných problémov letiska Saarbrücken na prevádzkovej úrovni. Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken je primeraným nástrojom.

Existencia stimulačného účinku a primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum)

| (292) | Podľa bodu 124 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 má prevádzková pomoc stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úroveň leteckej dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila. |
| --- | --- |

(292)

Podľa bodu 124 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 má prevádzková pomoc stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úroveň leteckej dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila.

| (293) | Letisko Saarbrücken dostalo investičnú pomoc na výstavbu nového terminálu a splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. To umožnilo letisku uspokojiť potreby prepojenosti a dopravy v regióne Sárska, čo sa v posledných rokoch prejavilo ustálením počtu cestujúcich na úrovni 5 00  000 cestujúcich ročne. Napriek pomerne stálemu počtu cestujúcich však letisko nedokáže pokryť svoje prevádzkové náklady. Bez prevádzkovej pomoci by si letisko nemohlo udržať súčasnú úroveň dopravy a jeho hospodárska činnosť by sa musela znížiť. Pomoc zároveň nepresiahla sumu potrebnú na pokrytie prevádzkových strát, a teda je obmedzená na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(293)

Letisko Saarbrücken dostalo investičnú pomoc na výstavbu nového terminálu a splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. To umožnilo letisku uspokojiť potreby prepojenosti a dopravy v regióne Sárska, čo sa v posledných rokoch prejavilo ustálením počtu cestujúcich na úrovni 5 00  000 cestujúcich ročne. Napriek pomerne stálemu počtu cestujúcich však letisko nedokáže pokryť svoje prevádzkové náklady. Bez prevádzkovej pomoci by si letisko nemohlo udržať súčasnú úroveň dopravy a jeho hospodárska činnosť by sa musela znížiť. Pomoc zároveň nepresiahla sumu potrebnú na pokrytie prevádzkových strát, a teda je obmedzená na nevyhnutné minimum.

| (294) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc letisku Saarbrücken má stimulačný účinok a je primeraná. |
| --- | --- |

(294)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc letisku Saarbrücken má stimulačný účinok a je primeraná.

Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

| (295) | Podľa bodu 131 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 Komisia pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci letisku zohľadní narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod. Známkou potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže alebo vplyvu na obchod môže byť skutočnosť, že letisko sa nachádza v rovnakej spádovej oblasti ako ďalšie letisko s voľnou kapacitou. |
| --- | --- |

(295)

Podľa bodu 131 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 Komisia pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci letisku zohľadní narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod. Známkou potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže alebo vplyvu na obchod môže byť skutočnosť, že letisko sa nachádza v rovnakej spádovej oblasti ako ďalšie letisko s voľnou kapacitou.

| (296) | Ako bolo preukázané v odôvodnení 237 a nasledujúcich, ak sa použije koncepcia spádovej oblasti približne 100 km a času jazdy 60 minút, možno tvrdiť, že tri z letísk nachádzajúcich sa najbližšie k Saarbrückenu, teda letisko Luxembourg (121 km od Saarbrückenu), letisko Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrückenu) a letisko Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrückenu), sa nenachádzajú v rovnakej spádovej oblasti a majú výrazne odlišné obchodné modely od modelu letiska Saarbrücken. Saarbrücken ponúka najmä pravidelné lety spájajúce Saarbrücken s hlavnými nemeckými obchodnými centrami (Berlín, Hamburg a v minulosti aj Mníchov) a niekoľko dovolenkových destinácií. Luxembourg ponúka najmä pravidelné lety do európskych hlavných miest, letisko Metz-Nancy-Lorraine je zamerané na pravidelné lety do francúzskych miest a destinácií v severnej Afrike a obchodný model letiska Frankfurt Hahn je založený na nízkonákladových dopravcoch a nákladnej leteckej doprave. |
| --- | --- |

(296)

Ako bolo preukázané v odôvodnení 237 a nasledujúcich, ak sa použije koncepcia spádovej oblasti približne 100 km a času jazdy 60 minút, možno tvrdiť, že tri z letísk nachádzajúcich sa najbližšie k Saarbrückenu, teda letisko Luxembourg (121 km od Saarbrückenu), letisko Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrückenu) a letisko Frankfurt Hahn (128 km od Saarbrückenu), sa nenachádzajú v rovnakej spádovej oblasti a majú výrazne odlišné obchodné modely od modelu letiska Saarbrücken. Saarbrücken ponúka najmä pravidelné lety spájajúce Saarbrücken s hlavnými nemeckými obchodnými centrami (Berlín, Hamburg a v minulosti aj Mníchov) a niekoľko dovolenkových destinácií. Luxembourg ponúka najmä pravidelné lety do európskych hlavných miest, letisko Metz-Nancy-Lorraine je zamerané na pravidelné lety do francúzskych miest a destinácií v severnej Afrike a obchodný model letiska Frankfurt Hahn je založený na nízkonákladových dopravcoch a nákladnej leteckej doprave.

| (297) | Problém duplicity letiskovej infraštruktúry v rovnakej spádovej oblasti sa týka len letiska Zweibrücken. Ako je však vysvetlené v odôvodnení 252 a vzhľadom na sled udalostí v súvislosti s rozšírením infraštruktúry letiska Saarbrücken a premenou letiska Zweibrücken z vojenského na civilné letisko, čím vznikla voľná kapacita v oblasti Sárska, možno dospieť k záveru, že práve letisko Zweibrücken zbytočne duplikovalo infraštruktúru a narušilo tak hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(297)

Problém duplicity letiskovej infraštruktúry v rovnakej spádovej oblasti sa týka len letiska Zweibrücken. Ako je však vysvetlené v odôvodnení 252 a vzhľadom na sled udalostí v súvislosti s rozšírením infraštruktúry letiska Saarbrücken a premenou letiska Zweibrücken z vojenského na civilné letisko, čím vznikla voľná kapacita v oblasti Sárska, možno dospieť k záveru, že práve letisko Zweibrücken zbytočne duplikovalo infraštruktúru a narušilo tak hospodársku súťaž.

Záver

| (298) | Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že prevádzková pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken je zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. c) zmluvy s ohľadom na podmienky zlučiteľnosti stanovené v oddiele 5.1.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014. |
| --- | --- |

(298)

Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že prevádzková pomoc poskytnutá letisku Saarbrücken je zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. c) zmluvy s ohľadom na podmienky zlučiteľnosti stanovené v oddiele 5.1.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

| (299) | Komisia sa ďalej domnieva, že keďže prevádzkovú pomoc poskytnutú spoločnostiam FSBesitzG/FSG považuje za zlučiteľnú v zmysle usmernení v oblasti letectva z roku 2014, nemusí posudzovať žiadne iné dôvody potenciálnej zlučiteľnosti predložené Nemeckom. |
| --- | --- |

(299)

Komisia sa ďalej domnieva, že keďže prevádzkovú pomoc poskytnutú spoločnostiam FSBesitzG/FSG považuje za zlučiteľnú v zmysle usmernení v oblasti letectva z roku 2014, nemusí posudzovať žiadne iné dôvody potenciálnej zlučiteľnosti predložené Nemeckom.

5.2.   PREVOD RÔZNYCH POZEMKOV NA SPOLOČNOSŤ FSBESITZG

5.2.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (300) | Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 179 až 182 sa spoločnosť FSBesitzG musí od roku 2000 považovať za podnik.
  Pokiaľ teda ide o rôzne prevody pozemkov uvedené v rozhodnutí o začatí konania, na účely tohto rozhodnutia sú podstatné len tie, ktoré sa uskutočnili po roku 2000. Prevody, ktoré sa uskutočnili pred rokom 2000, neboli v prospech podniku, a preto nemohli predstavovať štátnu pomoc. Čo sa týka prevodov uskutočnených po roku 2000, Nemecko uvádza, že boli nevyhnutné z bezpečnostných dôvodov, takže patria do pôsobnosti verejnej politiky a sú vyňaté spod kontroly štátnej pomoci. Podľa názoru Nemecka sa na prevody vzťahuje § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz. Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodneniach 186 až 194, Komisia zastáva názor, že opatrenia podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz sa v zásade môžu považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. V rozsahu, v akom prevod pozemkov oslobodil spoločnosť FSBesitzG alebo FSG od nákladov, ktoré museli znášať podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz, však tieto prevody nie sú vyňaté spod kontroly podľa pravidiel Únie o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(300)

Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 179 až 182 sa spoločnosť FSBesitzG musí od roku 2000 považovať za podnik.

Pokiaľ teda ide o rôzne prevody pozemkov uvedené v rozhodnutí o začatí konania, na účely tohto rozhodnutia sú podstatné len tie, ktoré sa uskutočnili po roku 2000. Prevody, ktoré sa uskutočnili pred rokom 2000, neboli v prospech podniku, a preto nemohli predstavovať štátnu pomoc. Čo sa týka prevodov uskutočnených po roku 2000, Nemecko uvádza, že boli nevyhnutné z bezpečnostných dôvodov, takže patria do pôsobnosti verejnej politiky a sú vyňaté spod kontroly štátnej pomoci. Podľa názoru Nemecka sa na prevody vzťahuje § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz. Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodneniach 186 až 194, Komisia zastáva názor, že opatrenia podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz sa v zásade môžu považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. V rozsahu, v akom prevod pozemkov oslobodil spoločnosť FSBesitzG alebo FSG od nákladov, ktoré museli znášať podľa § 8 ods. 3 zákona Luftsicherheitsgesetz, však tieto prevody nie sú vyňaté spod kontroly podľa pravidiel Únie o štátnej pomoci.

| (301) | Po roku 2000 sa uskutočnili tri prevody pozemkov, dva z nich [...] (2002 a 2003) a jeden za odplatu (2004). Pozemky previedla spolková krajina Sársko. Komisia preto môže dospieť k záveru, že prevody pozemkov spoločnosti FSBesitzG zahŕňajú štátne prostriedky vo forme priamych príspevkov zo štátneho rozpočtu, a sú teda pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(301)

Po roku 2000 sa uskutočnili tri prevody pozemkov, dva z nich [...] (2002 a 2003) a jeden za odplatu (2004). Pozemky previedla spolková krajina Sársko. Komisia preto môže dospieť k záveru, že prevody pozemkov spoločnosti FSBesitzG zahŕňajú štátne prostriedky vo forme priamych príspevkov zo štátneho rozpočtu, a sú teda pripísateľné štátu.

| (302) | Dva prevody, ktoré sa uskutočnili bezplatne, sa musia považovať za prevody, ktoré poskytli spoločnosti FSBesitzG výhodu, ktorú by inak na trhu nezískala. Nemecko poskytlo vnútorné ocenenie týchto dvoch pozemkov, podľa ktorého bola ich celková trhová hodnota približne [...]. Tretí pozemok sa predal za cenu [...]. Nemecko poskytlo ocenenie pozemkov prevedených v roku 2002. Podľa tohto ocenenia mali prevedené pozemky nachádzajúce sa mimo pôvodného oplotenia hodnotu [...]. Pozemky v priestoroch letiska mali hodnotu [...]. Nemecko tvrdí, že toto ocenenie možno použiť aj na stanovenie hodnoty pozemku predaného v roku 2004. Nemecko na tomto základe odhadlo, že hodnota pozemku predaného v roku 2004 bola v čase transakcie [...], čo sa rovná predajnej cene, ktorú zaplatila spoločnosť FSBesitzG. Komisia v tejto súvislosti najprv konštatuje, že ocenenie citované Nemeckom nevykonal nezávislý znalec, ale interne oddelenie ministerstva financií Sárska zodpovedné za predaj pozemkov. Nemecko navyše neposkytlo žiadne vysvetlenie, ako dospelo k svojmu záveru. Najmä zostalo nevyjasnené, ktoré pozemky sa nachádzajú v priestoroch a ktoré mimo priestorov letiska. Komisia preto nemôže vylúčiť, že zaplatená cena bola nižšia ako trhová hodnota, a teda predstavovala výhodu pre spoločnosť FSBesitzG. Keďže z týchto troch prevodov profitovala iba spoločnosť FSBesitzG, je nutné takisto konštatovať, že mali selektívny charakter. A napokon, z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodneniach 218 – 225, prevody potenciálne narúšajú hospodársku súťaž a majú vplyv na obchod. Prevod troch pozemkov teda predstavoval štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(302)

Dva prevody, ktoré sa uskutočnili bezplatne, sa musia považovať za prevody, ktoré poskytli spoločnosti FSBesitzG výhodu, ktorú by inak na trhu nezískala. Nemecko poskytlo vnútorné ocenenie týchto dvoch pozemkov, podľa ktorého bola ich celková trhová hodnota približne [...]. Tretí pozemok sa predal za cenu [...]. Nemecko poskytlo ocenenie pozemkov prevedených v roku 2002. Podľa tohto ocenenia mali prevedené pozemky nachádzajúce sa mimo pôvodného oplotenia hodnotu [...]. Pozemky v priestoroch letiska mali hodnotu [...]. Nemecko tvrdí, že toto ocenenie možno použiť aj na stanovenie hodnoty pozemku predaného v roku 2004. Nemecko na tomto základe odhadlo, že hodnota pozemku predaného v roku 2004 bola v čase transakcie [...], čo sa rovná predajnej cene, ktorú zaplatila spoločnosť FSBesitzG. Komisia v tejto súvislosti najprv konštatuje, že ocenenie citované Nemeckom nevykonal nezávislý znalec, ale interne oddelenie ministerstva financií Sárska zodpovedné za predaj pozemkov. Nemecko navyše neposkytlo žiadne vysvetlenie, ako dospelo k svojmu záveru. Najmä zostalo nevyjasnené, ktoré pozemky sa nachádzajú v priestoroch a ktoré mimo priestorov letiska. Komisia preto nemôže vylúčiť, že zaplatená cena bola nižšia ako trhová hodnota, a teda predstavovala výhodu pre spoločnosť FSBesitzG. Keďže z týchto troch prevodov profitovala iba spoločnosť FSBesitzG, je nutné takisto konštatovať, že mali selektívny charakter. A napokon, z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodneniach 218 – 225, prevody potenciálne narúšajú hospodársku súťaž a majú vplyv na obchod. Prevod troch pozemkov teda predstavoval štátnu pomoc.

| (303) | Komisia ďalej konštatuje, že keďže pomoc sa týkala bezplatného prevodu hmotného investičného majetku, musí sa považovať za investičnú pomoc. |
| --- | --- |

(303)

Komisia ďalej konštatuje, že keďže pomoc sa týkala bezplatného prevodu hmotného investičného majetku, musí sa považovať za investičnú pomoc.

5.2.2.   ZLUČITEĽNOSŤ

| (304) | Investičná pomoc sa použila na rozšírenie koncových bezpečnostných plôch. Ako je uvedené v oddiele 5.1.5.3, táto investícia sa uskutočnila s cieľom zachovať plnú funkčnosť letiska, a tým podporiť regionálny rozvoj. Komisia sa domnieva, že investičná pomoc vo forme prevodu pozemku spĺňa aj všetky ostatné podmienky na stanovenie zlučiteľnosti v zmysle bodu 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo aj v tomto prípade sa uplatňujú dôvody stanovené v oddiele 5.1.5.3. Dospela teda k záveru, že investičná pomoc vo forme prevodu pozemku je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(304)

Investičná pomoc sa použila na rozšírenie koncových bezpečnostných plôch. Ako je uvedené v oddiele 5.1.5.3, táto investícia sa uskutočnila s cieľom zachovať plnú funkčnosť letiska, a tým podporiť regionálny rozvoj. Komisia sa domnieva, že investičná pomoc vo forme prevodu pozemku spĺňa aj všetky ostatné podmienky na stanovenie zlučiteľnosti v zmysle bodu 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005, lebo aj v tomto prípade sa uplatňujú dôvody stanovené v oddiele 5.1.5.3. Dospela teda k záveru, že investičná pomoc vo forme prevodu pozemku je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

5.3.   ZÁRUKY NA ÚVERY POSKYTNUTÉ SPOLOČNOSTIAM VH SAAR A FSBESITZG

5.3.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (305) | Komisia konštatuje, že spolková krajina Sársko poskytla tri záruky na úvery spoločnosti FSBesitzG bez nároku na odmenu. Zároveň však konštatuje, že všetky záruky boli poskytnuté pred rokom 2000. Keďže spoločnosť FSBesitzG možno považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy až od roku 2000, Komisia konštatuje, že záruky nepredstavovali výhodu pre podnik, a teda nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(305)

Komisia konštatuje, že spolková krajina Sársko poskytla tri záruky na úvery spoločnosti FSBesitzG bez nároku na odmenu. Zároveň však konštatuje, že všetky záruky boli poskytnuté pred rokom 2000. Keďže spoločnosť FSBesitzG možno považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy až od roku 2000, Komisia konštatuje, že záruky nepredstavovali výhodu pre podnik, a teda nepredstavujú štátnu pomoc.

| (306) | Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia poskytnuté spoločnosti vh Saar, Komisia pripomína svoj predchádzajúci záver v odôvodnení 203, že spoločnosť vh Saar využíva prijaté finančné prostriedky na plnenie svojich finančných záväzkov voči letisku Saarbrücken. Úvery čerpané spoločnosťou vh Saar na základe patronátnych vyhlásení sa takisto previedli na letisko Saarbrücken. Možno teda dospieť k záveru, že z výhody obsiahnutej v týchto vyhláseniach neprofitovala spoločnosť vh Saar, ale prípadná výhoda sa previedla na letisko. |
| --- | --- |

(306)

Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia poskytnuté spoločnosti vh Saar, Komisia pripomína svoj predchádzajúci záver v odôvodnení 203, že spoločnosť vh Saar využíva prijaté finančné prostriedky na plnenie svojich finančných záväzkov voči letisku Saarbrücken. Úvery čerpané spoločnosťou vh Saar na základe patronátnych vyhlásení sa takisto previedli na letisko Saarbrücken. Možno teda dospieť k záveru, že z výhody obsiahnutej v týchto vyhláseniach neprofitovala spoločnosť vh Saar, ale prípadná výhoda sa previedla na letisko.

| (307) | Pokiaľ ide o výhodu pre letisko, úvery získané na základe patronátnych vyhlásení sa použili na financovanie investícií do infraštruktúry. Ak by patronátne vyhlásenia obsahovali pomoc, táto pomoc by tak bola zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy z dôvodov stanovených v oddiele 5.1.5.3. |
| --- | --- |

(307)

Pokiaľ ide o výhodu pre letisko, úvery získané na základe patronátnych vyhlásení sa použili na financovanie investícií do infraštruktúry. Ak by patronátne vyhlásenia obsahovali pomoc, táto pomoc by tak bola zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy z dôvodov stanovených v oddiele 5.1.5.3.

5.4.   NÁJOMNÁ ZMLUVA MEDZI SPOLOČNOSŤAMI FSBESITZG A FSBG

5.4.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (308) | Komisia už v odôvodnení 181 stanovila, že spoločnosť FSBG bola podnikom na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. Preto je nutné posúdiť len to, či nájomné zmluvy poskytli spoločnosti FSBG výhodu, či táto výhoda bola poskytnutá zo štátnych prostriedkov a či narušila hospodársku súťaž a mala vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(308)

Komisia už v odôvodnení 181 stanovila, že spoločnosť FSBG bola podnikom na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. Preto je nutné posúdiť len to, či nájomné zmluvy poskytli spoločnosti FSBG výhodu, či táto výhoda bola poskytnutá zo štátnych prostriedkov a či narušila hospodársku súťaž a mala vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

Rozdiel medzi existujúcou a novou pomocou

| (309) | Komisia v prvom rade konštatuje, že je potrebné rozlišovať medzi nájomnou zmluvou uzavretou 7. júla 1997 a platnou do 1. júla 2006 („zmluva z roku 1997“) a zmluvou platnou od 1. júla 2006 („zmluva z roku 2006“). Ako už bolo zdôraznené, výstavba a prevádzka letiska sa až do roku 2000 nepovažovali za hospodársku činnosť, takže každá schéma pomoci zavedená pred týmto dátumom by v prípade, že by sa považovala za štátnu pomoc, po tomto dátume predstavovala existujúcu pomoc (pozri oddiel 5.1.2.). Nie je teda potrebné ďalej skúmať, či zmluva z roku 1997 (v ktorej sa stanovovali pevné ročné splátky nájomného) v skutočnosti predstavovala pomoc, lebo v každom prípade by sa musela považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(309)

Komisia v prvom rade konštatuje, že je potrebné rozlišovať medzi nájomnou zmluvou uzavretou 7. júla 1997 a platnou do 1. júla 2006 („zmluva z roku 1997“) a zmluvou platnou od 1. júla 2006 („zmluva z roku 2006“). Ako už bolo zdôraznené, výstavba a prevádzka letiska sa až do roku 2000 nepovažovali za hospodársku činnosť, takže každá schéma pomoci zavedená pred týmto dátumom by v prípade, že by sa považovala za štátnu pomoc, po tomto dátume predstavovala existujúcu pomoc (pozri oddiel 5.1.2.). Nie je teda potrebné ďalej skúmať, či zmluva z roku 1997 (v ktorej sa stanovovali pevné ročné splátky nájomného) v skutočnosti predstavovala pomoc, lebo v každom prípade by sa musela považovať za existujúcu pomoc.

| (310) | Na druhej strane, uzavretie novej nájomnej zmluvy so spoločnosťou FSBG v roku 2006 so zmenenými podmienkami stanovovania ročného nájomného (najmä zavedenie nového prvku ceny, konkrétne prevodu určitého percenta ročného zisku spoločnosti FSBG) nemožno považovať len za „zmenu [] čisto formálneho alebo administratívneho charakteru, [ktorá nemôže] ovplyvniť posúdenie zlučiteľnosti opatrenia pomoci so spoločným trhom“ (82). Zmluvu z roku 2006 preto v prípade, ak predstavuje štátnu pomoc, nemožno považovať za existujúcu pomoc, ale za novú pomoc. |
| --- | --- |

(310)

Na druhej strane, uzavretie novej nájomnej zmluvy so spoločnosťou FSBG v roku 2006 so zmenenými podmienkami stanovovania ročného nájomného (najmä zavedenie nového prvku ceny, konkrétne prevodu určitého percenta ročného zisku spoločnosti FSBG) nemožno považovať len za „zmenu [] čisto formálneho alebo administratívneho charakteru, [ktorá nemôže] ovplyvniť posúdenie zlučiteľnosti opatrenia pomoci so spoločným trhom“ (82). Zmluvu z roku 2006 preto v prípade, ak predstavuje štátnu pomoc, nemožno považovať za existujúcu pomoc, ale za novú pomoc.

Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

| (311) | Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(311)

Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu.

| (312) | Zmluva z roku 2006 bola uzavretá medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG. Spoločnosť FSBesitzG bola (nepriamo) zo 100 % vo vlastníctve štátu, ktorý bol teda schopný vykonávať kontrolu nad spoločnosťou. Uzavretie nájomnej zmluvy s nájomným nižším ako trhová cena by pre túto spoločnosť a jej vlastníka, teda v konečnom dôsledku Sársko, znamenalo ušlé príjmy, a nájomné by teda bolo financované zo štátnych prostriedkov. Pokiaľ ide o pripísateľnosť, Komisia konštatuje, že podľa stanov spoločnosti FSBesitzG členov dozornej rady spoločnosti FSBesitzG menuje vláda Sárska a predsedu menuje ministerstvo zodpovedné za letectvo. Uzavretie zmluvy z roku 2006 si vyžadovalo súhlas dozornej rady (83), ktorá zastupuje vládu Sárska. Komisia teda môže dospieť k záveru, že opatrenie je pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(312)

Zmluva z roku 2006 bola uzavretá medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG. Spoločnosť FSBesitzG bola (nepriamo) zo 100 % vo vlastníctve štátu, ktorý bol teda schopný vykonávať kontrolu nad spoločnosťou. Uzavretie nájomnej zmluvy s nájomným nižším ako trhová cena by pre túto spoločnosť a jej vlastníka, teda v konečnom dôsledku Sársko, znamenalo ušlé príjmy, a nájomné by teda bolo financované zo štátnych prostriedkov. Pokiaľ ide o pripísateľnosť, Komisia konštatuje, že podľa stanov spoločnosti FSBesitzG členov dozornej rady spoločnosti FSBesitzG menuje vláda Sárska a predsedu menuje ministerstvo zodpovedné za letectvo. Uzavretie zmluvy z roku 2006 si vyžadovalo súhlas dozornej rady (83), ktorá zastupuje vládu Sárska. Komisia teda môže dospieť k záveru, že opatrenie je pripísateľné štátu.

Hospodárska výhoda

| (313) | Na stanovenie toho, či zmluva z roku 2006 poskytla hospodársku výhodu spoločnosti FSBG, je potrebné buď porovnať podmienky tejto zmluvy s tými, ktoré boli bežné na trhu v danom čase pre rovnaký typ zmluvy, alebo, ak to nie je možné, posúdiť, či by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve orientovaný na zisk vykonal túto transakciu. |
| --- | --- |

(313)

Na stanovenie toho, či zmluva z roku 2006 poskytla hospodársku výhodu spoločnosti FSBG, je potrebné buď porovnať podmienky tejto zmluvy s tými, ktoré boli bežné na trhu v danom čase pre rovnaký typ zmluvy, alebo, ak to nie je možné, posúdiť, či by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve orientovaný na zisk vykonal túto transakciu.

| (314) | Nemecko neposkytlo žiadne dôkazy preukazujúce, že zmluva z roku 2006 zodpovedala normálnym trhovým podmienkam v tom čase. Preto je nevyhnutné analyzovať, či by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý má záujem o primeraný zisk, uzavrel zmluvu z roku 2006. |
| --- | --- |

(314)

Nemecko neposkytlo žiadne dôkazy preukazujúce, že zmluva z roku 2006 zodpovedala normálnym trhovým podmienkam v tom čase. Preto je nevyhnutné analyzovať, či by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý má záujem o primeraný zisk, uzavrel zmluvu z roku 2006.

| (315) | Komisia konštatuje, že spoločnosť FSBesitzG nepretržite vytvárala straty minimálne od roku 2000 (pozri tabuľku 3). Vzhľadom na to, že nájomná zmluva so spoločnosťou FSBG bola prakticky jej jediným zdrojom príjmu (okrem ročného pokrytia strát od spoločnosti vh Saar), sa zdá, že rozumný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by sa na mieste spoločnosti FSBesitzG pokúsil pokryť svoje náklady z príjmov z tejto nájomnej zmluvy. Náklady vzniknuté spoločnosti FSBesitzG boli vyššie ako príjmy z prenájmu letiska spoločnosti FSBG. Takisto sa nezdá, že spoločnosť FSBesitzG uzavretím zmluvy z roku 2006 uskutočňovala konkrétnu stratégiu dlhodobej ziskovosti. |
| --- | --- |

(315)

Komisia konštatuje, že spoločnosť FSBesitzG nepretržite vytvárala straty minimálne od roku 2000 (pozri tabuľku 3). Vzhľadom na to, že nájomná zmluva so spoločnosťou FSBG bola prakticky jej jediným zdrojom príjmu (okrem ročného pokrytia strát od spoločnosti vh Saar), sa zdá, že rozumný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by sa na mieste spoločnosti FSBesitzG pokúsil pokryť svoje náklady z príjmov z tejto nájomnej zmluvy. Náklady vzniknuté spoločnosti FSBesitzG boli vyššie ako príjmy z prenájmu letiska spoločnosti FSBG. Takisto sa nezdá, že spoločnosť FSBesitzG uzavretím zmluvy z roku 2006 uskutočňovala konkrétnu stratégiu dlhodobej ziskovosti.

| (316) | Na základe týchto úvah uzavretie zmluvy z roku 2006 nemožno považovať za zodpovedajúce kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, predstavovalo teda výhodu pre spoločnosť FSBG. |
| --- | --- |

(316)

Na základe týchto úvah uzavretie zmluvy z roku 2006 nemožno považovať za zodpovedajúce kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, predstavovalo teda výhodu pre spoločnosť FSBG.

Selektívnosť

| (317) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje opatrenie štátnu pomoc vtedy, keď zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Keďže zmluva z roku 2006 poskytla výhodu len spoločnosti FSBG, možno ju v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy považovať za selektívnu. |
| --- | --- |

(317)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje opatrenie štátnu pomoc vtedy, keď zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Keďže zmluva z roku 2006 poskytla výhodu len spoločnosti FSBG, možno ju v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy považovať za selektívnu.

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (318) | A napokon, opatrenie mohlo narušiť hospodársku súťaž a mať vplyv na obchod z dôvodov vysvetlených v oddiele 5.1.1. |
| --- | --- |

(318)

A napokon, opatrenie mohlo narušiť hospodársku súťaž a mať vplyv na obchod z dôvodov vysvetlených v oddiele 5.1.1.

Záver

| (319) | Komisia preto konštatuje, že zmluva z roku 2006 predstavovala štátnu pomoc spoločnosti FSBG. Musí sa posudzovať ako prevádzková pomoc. |
| --- | --- |

(319)

Komisia preto konštatuje, že zmluva z roku 2006 predstavovala štátnu pomoc spoločnosti FSBG. Musí sa posudzovať ako prevádzková pomoc.

5.4.2.   ZLUČITEĽNOSŤ

| (320) | Ako je opísané v oddiele 5.1.5.4, prevádzková pomoc poskytnutá pred dátumom nadobudnutia účinnosti usmernení v oblasti letectva z roku 2014 môže byť vyhlásená za zlučiteľnú do plnej výšky nepokrytých prevádzkových nákladov za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky (84):






  — | príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, |
| --- | --- | --- |

(320)

Ako je opísané v oddiele 5.1.5.4, prevádzková pomoc poskytnutá pred dátumom nadobudnutia účinnosti usmernení v oblasti letectva z roku 2014 môže byť vyhlásená za zlučiteľnú do plnej výšky nepokrytých prevádzkových nákladov za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky (84):

—

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu,

| — | potreba intervencie zo štátnych prostriedkov, |
| --- | --- |

—

potreba intervencie zo štátnych prostriedkov,

| — | existencia stimulačného účinku, |
| --- | --- |

—

existencia stimulačného účinku,

| — | primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum), |
| --- | --- |

—

primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum),

| (321) | Cieľom posudzovanej prevádzkovej pomoci týkajúcej sa prenájmu letiskovej infraštruktúry za nižšiu ako trhovú cenu bolo zachovať primeranú úroveň prevádzky letiska Saarbrücken. |
| --- | --- |

(321)

Cieľom posudzovanej prevádzkovej pomoci týkajúcej sa prenájmu letiskovej infraštruktúry za nižšiu ako trhovú cenu bolo zachovať primeranú úroveň prevádzky letiska Saarbrücken.

| (322) | Podľa bodu 113 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za pomoc, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov, znižuje dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie alebo napomáha regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(322)

Podľa bodu 113 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za pomoc, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov, znižuje dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie alebo napomáha regionálny rozvoj.

| (323) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 254, prevádzková pomoc letisku Saarbrücken prispela k prepojenosti a rozvoju regiónu. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 284 sa argument o duplicite vzťahuje skôr na štátnu pomoc poskytnutú letisku Zweibrücken. |
| --- | --- |

(323)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 254, prevádzková pomoc letisku Saarbrücken prispela k prepojenosti a rozvoju regiónu. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 284 sa argument o duplicite vzťahuje skôr na štátnu pomoc poskytnutú letisku Zweibrücken.

| (324) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá spoločnosti FSBG prispela k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu zlepšiť prepojenosť a regionálny rozvoj regiónu Sárska prostredníctvom prevádzky dopravnej infraštruktúry spĺňajúcej dopravné potreby regiónu. |
| --- | --- |

(324)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá spoločnosti FSBG prispela k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu zlepšiť prepojenosť a regionálny rozvoj regiónu Sárska prostredníctvom prevádzky dopravnej infraštruktúry spĺňajúcej dopravné potreby regiónu.

| (325) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 môžu mať menšie letiská ťažkosti so zaistením financovania svojej prevádzky bez verejného financovania. Podľa bodu 118 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 letiská s ročným objemom nižším ako 7 00  000 cestujúcich nemusia byť schopné pokryť veľkú časť svojich prevádzkových nákladov. Počet cestujúcich na letisku Saarbrücken bol nepretržite pod úrovňou 7 00  000. Komisia sa preto domnieva, že pomoc bola nevyhnutná, lebo umožnila zlepšiť prepojenosť regiónu, ktorú by samotný trh nebol schopný zabezpečiť. |
| --- | --- |

(325)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 môžu mať menšie letiská ťažkosti so zaistením financovania svojej prevádzky bez verejného financovania. Podľa bodu 118 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 letiská s ročným objemom nižším ako 7 00  000 cestujúcich nemusia byť schopné pokryť veľkú časť svojich prevádzkových nákladov. Počet cestujúcich na letisku Saarbrücken bol nepretržite pod úrovňou 7 00  000. Komisia sa preto domnieva, že pomoc bola nevyhnutná, lebo umožnila zlepšiť prepojenosť regiónu, ktorú by samotný trh nebol schopný zabezpečiť.

| (326) | Ako už bolo uvedené, letisko Saarbrücken dostalo investičnú pomoc, ktorá mu umožnila uspokojiť potreby prepojenosti a dopravy v regióne Sárska (pozri odôvodnenie 285). Napriek pomerne stálemu počtu cestujúcich letisko nedokáže pokryť svoje prevádzkové náklady. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že aj spoločnosť FSBG bola stratová v rokoch 2006 a 2007, keď platila zmluva z roku 2006 (zaznamenané straty boli vo výške –2 14  709 EUR v roku 2006 a –2 7 37  773 EUR v roku 2007). Straty vznikli napriek tomu, že nájomné platené spoločnosťou FSBG bolo v týchto rokoch nižšie ako nájomné platené podľa zmluvy z roku 1997 (pozri tabuľku 7). Možno teda predpokladať, že pomoc v rámci zmluvy z roku 2006 mala stimulačný účinok a nepresiahla sumu potrebnú na pokrytie prevádzkových strát, a teda bola obmedzená na minimum nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti. |
| --- | --- |

(326)

Ako už bolo uvedené, letisko Saarbrücken dostalo investičnú pomoc, ktorá mu umožnila uspokojiť potreby prepojenosti a dopravy v regióne Sárska (pozri odôvodnenie 285). Napriek pomerne stálemu počtu cestujúcich letisko nedokáže pokryť svoje prevádzkové náklady. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že aj spoločnosť FSBG bola stratová v rokoch 2006 a 2007, keď platila zmluva z roku 2006 (zaznamenané straty boli vo výške –2 14  709 EUR v roku 2006 a –2 7 37  773 EUR v roku 2007). Straty vznikli napriek tomu, že nájomné platené spoločnosťou FSBG bolo v týchto rokoch nižšie ako nájomné platené podľa zmluvy z roku 1997 (pozri tabuľku 7). Možno teda predpokladať, že pomoc v rámci zmluvy z roku 2006 mala stimulačný účinok a nepresiahla sumu potrebnú na pokrytie prevádzkových strát, a teda bola obmedzená na minimum nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti.

| (327) | Komisia na tomto základe dospela k záveru, že podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 sú splnené. |
| --- | --- |

(327)

Komisia na tomto základe dospela k záveru, že podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 sú splnené.

5.5.   ZĽAVY PRE LETECKÝCH DOPRAVCOV/ZMLUVY O MARKETINGU

5.5.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (328) | Leteckí dopravcovia poskytovaním služieb leteckej dopravy vykonávajú hospodársku činnosť, takže predstavujú podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Je nutné analyzovať, či dohody medzi leteckými dopravcami a predmetným letiskom poskytli leteckým dopravcom hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(328)

Leteckí dopravcovia poskytovaním služieb leteckej dopravy vykonávajú hospodársku činnosť, takže predstavujú podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Je nutné analyzovať, či dohody medzi leteckými dopravcami a predmetným letiskom poskytli leteckým dopravcom hospodársku výhodu.

Hospodárska výhoda

| (329) | Ak má letisko k dispozícii verejné prostriedky, pomoc leteckému dopravcovi možno v zásade vylúčiť, ak vzťah medzi letiskom a leteckým dopravcom spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Existenciu výhody možno za normálnych okolností vylúčiť: a) ak cena účtovaná za služby zodpovedá trhovej cene alebo b) ak prostredníctvom analýzy ex ante možno preukázať, že dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom bude viesť k postupnému kladnému prírastku k zisku pre letisko a je súčasťou celkovej stratégie vedúcej v dlhodobom horizonte k ziskovosti. |
| --- | --- |

(329)

Ak má letisko k dispozícii verejné prostriedky, pomoc leteckému dopravcovi možno v zásade vylúčiť, ak vzťah medzi letiskom a leteckým dopravcom spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Existenciu výhody možno za normálnych okolností vylúčiť: a) ak cena účtovaná za služby zodpovedá trhovej cene alebo b) ak prostredníctvom analýzy ex ante možno preukázať, že dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom bude viesť k postupnému kladnému prírastku k zisku pre letisko a je súčasťou celkovej stratégie vedúcej v dlhodobom horizonte k ziskovosti.

| (330) | Na posúdenie toho, či dohoda, ktorú letisko uzavrelo s leteckým dopravcom, zodpovedá kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, sa musia zohľadniť očakávané príjmy mimo leteckých činností pochádzajúce z činnosti leteckého dopravcu spoločne s letiskovými poplatkami po odpočítaní všetkých zliav, marketingovej podpory alebo stimulačných opatrení. Podobne sa musia zohľadniť aj všetky očakávané náklady, ktoré postupne vznikajú letisku v súvislosti s činnosťou leteckého dopravcu na letisku. Tieto prírastkové náklady môžu zahŕňať všetky kategórie výdavkov alebo investícií, ako sú prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investície, ktoré vznikli prítomnosťou leteckého dopravcu na letisku. Ak sa napríklad letisko musí rozšíriť alebo je potrebné vybudovať nový terminál či iné zariadenia, ktoré majú predovšetkým spĺňať potreby konkrétneho leteckého dopravcu, tieto náklady by sa mali zohľadniť pri výpočte prírastkových nákladov. Na druhej strane náklady, ktoré by letisko muselo znášať bez ohľadu na dohodu s leteckým dopravcom, by sa v rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali zohľadňovať. |
| --- | --- |

(330)

Na posúdenie toho, či dohoda, ktorú letisko uzavrelo s leteckým dopravcom, zodpovedá kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, sa musia zohľadniť očakávané príjmy mimo leteckých činností pochádzajúce z činnosti leteckého dopravcu spoločne s letiskovými poplatkami po odpočítaní všetkých zliav, marketingovej podpory alebo stimulačných opatrení. Podobne sa musia zohľadniť aj všetky očakávané náklady, ktoré postupne vznikajú letisku v súvislosti s činnosťou leteckého dopravcu na letisku. Tieto prírastkové náklady môžu zahŕňať všetky kategórie výdavkov alebo investícií, ako sú prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investície, ktoré vznikli prítomnosťou leteckého dopravcu na letisku. Ak sa napríklad letisko musí rozšíriť alebo je potrebné vybudovať nový terminál či iné zariadenia, ktoré majú predovšetkým spĺňať potreby konkrétneho leteckého dopravcu, tieto náklady by sa mali zohľadniť pri výpočte prírastkových nákladov. Na druhej strane náklady, ktoré by letisko muselo znášať bez ohľadu na dohodu s leteckým dopravcom, by sa v rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali zohľadňovať.

| (331) | Letisková infraštruktúra navyše musí byť prístupná pre všetkých leteckých dopravcov, teda nesmie byť určená pre konkrétneho leteckého dopravcu, aby sa tak vylúčila možnosť prenosu výhody vyplývajúcej zo zlučiteľnej pomoci prevádzkovateľovi letiska na konkrétneho leteckého dopravcu. |
| --- | --- |

(331)

Letisková infraštruktúra navyše musí byť prístupná pre všetkých leteckých dopravcov, teda nesmie byť určená pre konkrétneho leteckého dopravcu, aby sa tak vylúčila možnosť prenosu výhody vyplývajúcej zo zlučiteľnej pomoci prevádzkovateľovi letiska na konkrétneho leteckého dopravcu.

| (332) | Komisia na tomto základe posúdi celkový systém letiskových poplatkov platný na letisku Saarbrücken, ako aj individuálne zmluvy medzi leteckými dopravcami a letiskom Saarbrücken, ktoré sa odchyľujú od systému letiskových poplatkov alebo sú mimo rozsahu jeho pôsobnosti. |
| --- | --- |

(332)

Komisia na tomto základe posúdi celkový systém letiskových poplatkov platný na letisku Saarbrücken, ako aj individuálne zmluvy medzi leteckými dopravcami a letiskom Saarbrücken, ktoré sa odchyľujú od systému letiskových poplatkov alebo sú mimo rozsahu jeho pôsobnosti.

Zľavy pre leteckých dopravcov

| (333) | Od 1. apríla 2007 platil na letisku Saarbrücken nový sadzobník poplatkov (sadzobník poplatkov z roku 2007). Tento sadzobník obsahoval zľavy pre leteckých dopravcov spĺňajúcich určité podmienky. Sadzobník poplatkov z roku 2007 ponúkal zľavy najmä pre nových leteckých dopravcov, za nové destinácie a zvýšený počet cestujúcich. Dovtedy sadzobník poplatkov neobsahoval žiadne zľavy. Letisko Saarbrücken prijalo nový sadzobník poplatkov, ktorý nadobudol platnosť 1. septembra 2013 a nahradil tak sadzobník poplatkov z roku 2007. Sadzobník poplatkov z roku 2013 nie je predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(333)

Od 1. apríla 2007 platil na letisku Saarbrücken nový sadzobník poplatkov (sadzobník poplatkov z roku 2007). Tento sadzobník obsahoval zľavy pre leteckých dopravcov spĺňajúcich určité podmienky. Sadzobník poplatkov z roku 2007 ponúkal zľavy najmä pre nových leteckých dopravcov, za nové destinácie a zvýšený počet cestujúcich. Dovtedy sadzobník poplatkov neobsahoval žiadne zľavy. Letisko Saarbrücken prijalo nový sadzobník poplatkov, ktorý nadobudol platnosť 1. septembra 2013 a nahradil tak sadzobník poplatkov z roku 2007. Sadzobník poplatkov z roku 2013 nie je predmetom tohto rozhodnutia.

| (334) | Pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na predmetné opatrenie musí Komisia najprv určiť, či účtovaná cena zodpovedá trhovej cene. Komisia má v tejto súvislosti pochybnosti, či je v súčasnosti možné určiť vhodné referenčné kritérium na stanovenie skutočnej trhovej ceny za služby poskytované letiskami. Ak nie je k dispozícii identifikovateľné trhové referenčné kritérium, musí Komisia posúdiť prírastkovú ziskovosť ex ante sadzobníka poplatkov z roku 2007. |
| --- | --- |

(334)

Pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na predmetné opatrenie musí Komisia najprv určiť, či účtovaná cena zodpovedá trhovej cene. Komisia má v tejto súvislosti pochybnosti, či je v súčasnosti možné určiť vhodné referenčné kritérium na stanovenie skutočnej trhovej ceny za služby poskytované letiskami. Ak nie je k dispozícii identifikovateľné trhové referenčné kritérium, musí Komisia posúdiť prírastkovú ziskovosť ex ante sadzobníka poplatkov z roku 2007.

| (335) | Sadzobník poplatkov z roku 2007 bol zavedený s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť letiska Saarbrücken. Pri zostavovaní sadzobníka poplatkov z roku 2007 prevádzkovateľ letiska Saarbrücken analyzoval počty cestujúcich, pohyby na letisku, ako aj finančné výsledky za roky 1997 – 2006. Podľa Nemecka z analýzy trhu vykonanej v tom čase vyplynulo, že Saarbrücken je jedným z najdrahších letísk v Nemecku. Komisia konštatuje, že spoločnosť TUIFly opustila Saarbrücken koncom roka 2006. Po roku 2006 navyše letisko Saarbrücken čelilo novej konkurencii Zweibrückenu. Všetky tieto faktory dohromady viedli letisko Saarbrücken k prehodnoteniu politiky stanovovania cien a zavedeniu upraveného sadzobníka poplatkov so stimulmi vo forme zliav s cieľom zabezpečiť budúcu životaschopnosť a ziskovosť letiska. |
| --- | --- |

(335)

Sadzobník poplatkov z roku 2007 bol zavedený s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť letiska Saarbrücken. Pri zostavovaní sadzobníka poplatkov z roku 2007 prevádzkovateľ letiska Saarbrücken analyzoval počty cestujúcich, pohyby na letisku, ako aj finančné výsledky za roky 1997 – 2006. Podľa Nemecka z analýzy trhu vykonanej v tom čase vyplynulo, že Saarbrücken je jedným z najdrahších letísk v Nemecku. Komisia konštatuje, že spoločnosť TUIFly opustila Saarbrücken koncom roka 2006. Po roku 2006 navyše letisko Saarbrücken čelilo novej konkurencii Zweibrückenu. Všetky tieto faktory dohromady viedli letisko Saarbrücken k prehodnoteniu politiky stanovovania cien a zavedeniu upraveného sadzobníka poplatkov so stimulmi vo forme zliav s cieľom zabezpečiť budúcu životaschopnosť a ziskovosť letiska.

| (336) | Hoci podľa dostupných informácií sa v súvislosti so sadzobníkom poplatkov z roku 2007 neuskutočnili žiadne štúdie ziskovosti ex ante, Nemecko uviedlo, že letisko Saarbrücken očakávalo, že nebudú potrebné prakticky žiadne ďalšie investície na poskytovanie ďalších letiskových služieb leteckým dopravcom a že nevzniknú žiadne ďalšie prevádzkové náklady. Podľa názoru Nemecka preto nebola potrebná žiadna štúdia ziskovosti ex ante. Prírastkové náklady teda boli obmedzené na ponúkané stimuly. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že sadzobník poplatkov z roku 2007 skutočne obsahoval zľavy len pre nových leteckých dopravcov, za nové spojenia alebo zvýšený počet cestujúcich, takže nemal nepriaznivý vplyv na aktuálny stav na letisku. Komisia konštatuje, že pred zavedením sadzobníka poplatkov z roku 2007 sa kapacita letiska Saarbrücken využívala len na 50 %. Počet cestujúcich klesol zo 4 87  000 v roku 2005 na 3 50  000 v roku 2007, hoci potenciálna ročná kapacita letiska bola 7 00  000 cestujúcich. Komisia konštatuje, že po odchode spoločnosti TUIFly malo letisko Saarbrücken voľné kapacity, takže ďalšia doprava sa dala riešiť bez nutnosti modernizácie infraštruktúry alebo získania ďalšieho zariadenia či prijímania nových zamestnancov. Nemecko potvrdilo, že nebolo potrebné prijať nových zamestnancov ani rozšíriť existujúcu infraštruktúru alebo iné zariadenia s cieľom obslúžiť nových leteckých dopravcov alebo spojenia (napríklad existujúce batožinové pásy a počet zamestnancov boli dostatočné). |
| --- | --- |

(336)

Hoci podľa dostupných informácií sa v súvislosti so sadzobníkom poplatkov z roku 2007 neuskutočnili žiadne štúdie ziskovosti ex ante, Nemecko uviedlo, že letisko Saarbrücken očakávalo, že nebudú potrebné prakticky žiadne ďalšie investície na poskytovanie ďalších letiskových služieb leteckým dopravcom a že nevzniknú žiadne ďalšie prevádzkové náklady. Podľa názoru Nemecka preto nebola potrebná žiadna štúdia ziskovosti ex ante. Prírastkové náklady teda boli obmedzené na ponúkané stimuly. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že sadzobník poplatkov z roku 2007 skutočne obsahoval zľavy len pre nových leteckých dopravcov, za nové spojenia alebo zvýšený počet cestujúcich, takže nemal nepriaznivý vplyv na aktuálny stav na letisku. Komisia konštatuje, že pred zavedením sadzobníka poplatkov z roku 2007 sa kapacita letiska Saarbrücken využívala len na 50 %. Počet cestujúcich klesol zo 4 87  000 v roku 2005 na 3 50  000 v roku 2007, hoci potenciálna ročná kapacita letiska bola 7 00  000 cestujúcich. Komisia konštatuje, že po odchode spoločnosti TUIFly malo letisko Saarbrücken voľné kapacity, takže ďalšia doprava sa dala riešiť bez nutnosti modernizácie infraštruktúry alebo získania ďalšieho zariadenia či prijímania nových zamestnancov. Nemecko potvrdilo, že nebolo potrebné prijať nových zamestnancov ani rozšíriť existujúcu infraštruktúru alebo iné zariadenia s cieľom obslúžiť nových leteckých dopravcov alebo spojenia (napríklad existujúce batožinové pásy a počet zamestnancov boli dostatočné).

| (337) | S každým novým leteckým dopravcom alebo spojením by vznikli príjmy z leteckých, ako aj neleteckých činností. Vzhľadom na to, že úroveň nákladov zostala stála, každý nový letecký dopravca alebo spojenie by podľa Nemecka pozitívne prispeli k ziskovosti letiska. Takisto aj skutočnosť, že Saarbrückenu sa po zavedení sadzobníka poplatkov z roku 2007 skutočne podarilo prilákať viacero nových leteckých dopravcov (napríklad spoločnosť Air Berlin, ktorá začala pôsobiť v Saarbrückene koncom roka 2007) a vytvoriť nové spojenia, nasvedčuje tomu, že stratégia rozširovania podnikania založená na zľavách bola úspešná. Z dostupných údajov napokon vyplýva, že sadzobník poplatkov z roku 2007 viedol k postupnému zvyšovaniu príjmov letiska (z [...] v roku 2007 na [...] v roku 2010). |
| --- | --- |

(337)

S každým novým leteckým dopravcom alebo spojením by vznikli príjmy z leteckých, ako aj neleteckých činností. Vzhľadom na to, že úroveň nákladov zostala stála, každý nový letecký dopravca alebo spojenie by podľa Nemecka pozitívne prispeli k ziskovosti letiska. Takisto aj skutočnosť, že Saarbrückenu sa po zavedení sadzobníka poplatkov z roku 2007 skutočne podarilo prilákať viacero nových leteckých dopravcov (napríklad spoločnosť Air Berlin, ktorá začala pôsobiť v Saarbrückene koncom roka 2007) a vytvoriť nové spojenia, nasvedčuje tomu, že stratégia rozširovania podnikania založená na zľavách bola úspešná. Z dostupných údajov napokon vyplýva, že sadzobník poplatkov z roku 2007 viedol k postupnému zvyšovaniu príjmov letiska (z [...] v roku 2007 na [...] v roku 2010).

| (338) | Komisia ďalej konštatuje, že pri posudzovaní dohôd medzi letiskom a leteckými dopravcami musí zohľadniť aj mieru, do akej možno dohody považovať za súčasť realizácie celkovej stratégie letiska na dosiahnutie ziskovosti aspoň v dlhodobom horizonte. Komisia musí v tejto súvislosti vziať do úvahy faktické dôkazy, ktoré boli dostupné, a vývoj, ktorý sa dal rozumne očakávať v čase prípravy sadzobníka poplatkov z roku 2007, najmä existujúce trhové podmienky, konkrétne zmeny na trhu vyvolané liberalizáciou trhu s leteckou dopravou, vstup nízkonákladových dopravcov a ostatných dopravcov obsluhujúcich trasy „z bodu do bodu“ na trh a ich rozvoj, zmeny v organizačnej a hospodárskej štruktúre odvetvia letísk, ako aj stupeň diverzifikácie a zložitosti úloh vykonávaných letiskami, posilnenie hospodárskej súťaže medzi leteckými dopravcami a letiskami, neisté hospodárske prostredie v dôsledku zmien v existujúcich trhových podmienkach alebo akékoľvek iné neistoty v hospodárskom prostredí. Komisia konštatuje, že ako je opísané v odôvodnení 335, niekoľko dôvodov (napríklad nová konkurencia Zweibrückenu po roku 2006 a odchod spoločnosti TUIFly koncom roka 2006) viedlo letisko Saarbrücken k úvahám o úprave sadzobníka poplatkov so zľavami ako k nevyhnutnému kroku na zabezpečenie jeho budúcej životaschopnosti a ziskovosti. |
| --- | --- |

(338)

Komisia ďalej konštatuje, že pri posudzovaní dohôd medzi letiskom a leteckými dopravcami musí zohľadniť aj mieru, do akej možno dohody považovať za súčasť realizácie celkovej stratégie letiska na dosiahnutie ziskovosti aspoň v dlhodobom horizonte. Komisia musí v tejto súvislosti vziať do úvahy faktické dôkazy, ktoré boli dostupné, a vývoj, ktorý sa dal rozumne očakávať v čase prípravy sadzobníka poplatkov z roku 2007, najmä existujúce trhové podmienky, konkrétne zmeny na trhu vyvolané liberalizáciou trhu s leteckou dopravou, vstup nízkonákladových dopravcov a ostatných dopravcov obsluhujúcich trasy „z bodu do bodu“ na trh a ich rozvoj, zmeny v organizačnej a hospodárskej štruktúre odvetvia letísk, ako aj stupeň diverzifikácie a zložitosti úloh vykonávaných letiskami, posilnenie hospodárskej súťaže medzi leteckými dopravcami a letiskami, neisté hospodárske prostredie v dôsledku zmien v existujúcich trhových podmienkach alebo akékoľvek iné neistoty v hospodárskom prostredí. Komisia konštatuje, že ako je opísané v odôvodnení 335, niekoľko dôvodov (napríklad nová konkurencia Zweibrückenu po roku 2006 a odchod spoločnosti TUIFly koncom roka 2006) viedlo letisko Saarbrücken k úvahám o úprave sadzobníka poplatkov so zľavami ako k nevyhnutnému kroku na zabezpečenie jeho budúcej životaschopnosti a ziskovosti.

| (339) | Komisia napokon konštatuje, že letisková infraštruktúra je prístupná pre všetkých leteckých dopravcov a nie je určená pre konkrétneho leteckého dopravcu. |
| --- | --- |

(339)

Komisia napokon konštatuje, že letisková infraštruktúra je prístupná pre všetkých leteckých dopravcov a nie je určená pre konkrétneho leteckého dopravcu.

| (340) | Vzhľadom na tieto úvahy Komisia súhlasí s tým, že zvýšenie činnosti neviedlo prakticky k žiadnym prírastkovým nákladom, ale dalo sa očakávať, že prinesie prírastkové príjmy, a preto pripúšťa, že pri zavedení sadzobníka poplatkov z roku 2007 a zliav, ktoré obsahoval, sa letisko Saarbrücken správalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Opatrenie preto neposkytlo príslušným leteckým dopravcom žiadnu hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(340)

Vzhľadom na tieto úvahy Komisia súhlasí s tým, že zvýšenie činnosti neviedlo prakticky k žiadnym prírastkovým nákladom, ale dalo sa očakávať, že prinesie prírastkové príjmy, a preto pripúšťa, že pri zavedení sadzobníka poplatkov z roku 2007 a zliav, ktoré obsahoval, sa letisko Saarbrücken správalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Opatrenie preto neposkytlo príslušným leteckým dopravcom žiadnu hospodársku výhodu.

Zmluva o marketingu so spoločnosťou Air Berlin

| (341) | Spoločnosť Air Berlin a letisko Saarbrücken sa v zmluve uzavretej 6. apríla 2011 dohodli, že spoločnosť Air Berlin zvýši do konca apríla 2014 frekvenciu svojich letov do Berlína a späť o ďalších päť spiatočných letov týždenne a frekvenciu svojich letov do [...] a späť o ďalšie tri spiatočné lety týždenne. Za toto zvýšenie frekvencie a záväzok spoločnosti Air Berlin propagovať novú frekvenciu sa letisko Saarbrücken zaviazalo vyplatiť v rokoch 2011 a 2012 spoločnosti Air Berlin celkom [8 00  000 EUR – 1 7 00  000 EUR]. |
| --- | --- |

(341)

Spoločnosť Air Berlin a letisko Saarbrücken sa v zmluve uzavretej 6. apríla 2011 dohodli, že spoločnosť Air Berlin zvýši do konca apríla 2014 frekvenciu svojich letov do Berlína a späť o ďalších päť spiatočných letov týždenne a frekvenciu svojich letov do [...] a späť o ďalšie tri spiatočné lety týždenne. Za toto zvýšenie frekvencie a záväzok spoločnosti Air Berlin propagovať novú frekvenciu sa letisko Saarbrücken zaviazalo vyplatiť v rokoch 2011 a 2012 spoločnosti Air Berlin celkom [8 00  000 EUR – 1 7 00  000 EUR].

| (342) | Nemecko poskytlo analýzu ziskovosti zmluvy, ktorú bolo možné očakávať v čase uzavretia zmluvy. Analýzu uskutočnila spoločnosť FSG. Nemecko uviedlo, že okrem priamych platieb za marketing by zvýšená frekvencia nespôsobila žiadne ďalšie náklady (85) pre letisko, ktoré by podľa Nemecka zvládlo ďalšiu dopravu s využitím existujúcej infraštruktúry a zamestnancov. Analýza vychádzala z týchto očakávaní:

  Tabuľka 10


  Ziskovosť ex ante zmluvy o marketingu so spoločnosťou Air Berlin (údaje v EUR) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2011 – 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prírastkové príjmy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prírastkové náklady | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Výsledok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(342)

Nemecko poskytlo analýzu ziskovosti zmluvy, ktorú bolo možné očakávať v čase uzavretia zmluvy. Analýzu uskutočnila spoločnosť FSG. Nemecko uviedlo, že okrem priamych platieb za marketing by zvýšená frekvencia nespôsobila žiadne ďalšie náklady (85) pre letisko, ktoré by podľa Nemecka zvládlo ďalšiu dopravu s využitím existujúcej infraštruktúry a zamestnancov. Analýza vychádzala z týchto očakávaní:

Tabuľka 10

Ziskovosť ex ante zmluvy o marketingu so spoločnosťou Air Berlin (údaje v EUR)

2011

2012

2013

2014

2011 – 2014

Prírastkové príjmy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prírastkové náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Výsledok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (343) | Hoci v analýze ex ante vykonanej spoločnosťou FSG a predloženej Nemeckom sa budúce platby nediskontovali k dátumu uzavretia zmluvy, je zrejmé, že sa očakávalo, že zmluva bude zisková. Nemecko potvrdilo, že zvýšená frekvencia predpokladaná v zmluve o marketingu si doteraz nevyžiadala prijatie nových zamestnancov ani uskutočnenie osobitných investícií. Celkovo sa očakávania letiska do veľkej miery splnili a zmluva bola zisková. Nemecko v tejto súvislosti poskytlo prognózu na čas trvania zmluvy na základe ziskov za prvých 8 mesiacov zmluvného obdobia (od apríla 2011 do januára 2012), podľa ktorej sa zmluva zdá zisková. |
| --- | --- |

(343)

Hoci v analýze ex ante vykonanej spoločnosťou FSG a predloženej Nemeckom sa budúce platby nediskontovali k dátumu uzavretia zmluvy, je zrejmé, že sa očakávalo, že zmluva bude zisková. Nemecko potvrdilo, že zvýšená frekvencia predpokladaná v zmluve o marketingu si doteraz nevyžiadala prijatie nových zamestnancov ani uskutočnenie osobitných investícií. Celkovo sa očakávania letiska do veľkej miery splnili a zmluva bola zisková. Nemecko v tejto súvislosti poskytlo prognózu na čas trvania zmluvy na základe ziskov za prvých 8 mesiacov zmluvného obdobia (od apríla 2011 do januára 2012), podľa ktorej sa zmluva zdá zisková.

| (344) | Po analýze zmluvy a očakávaní spoločnosti FSG v čase uzavretia zmluvy Komisia nadobudla presvedčenie, že zmluva prispela k ziskovosti letiska Saarbrücken, lebo očakávané prírastkové príjmy boli vyššie ako očakávané prírastkové náklady. Keďže zmluva tým splnila kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, neposkytla spoločnosti Air Berlin výhodu. |
| --- | --- |

(344)

Po analýze zmluvy a očakávaní spoločnosti FSG v čase uzavretia zmluvy Komisia nadobudla presvedčenie, že zmluva prispela k ziskovosti letiska Saarbrücken, lebo očakávané prírastkové príjmy boli vyššie ako očakávané prírastkové náklady. Keďže zmluva tým splnila kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, neposkytla spoločnosti Air Berlin výhodu.

Záver

| (345) | Keďže sa zistilo, že sadzobník poplatkov z roku 2007 a zľavy v ňom uvedené ani zmluva o marketingu z roku 2011 medzi spoločnosťou Air Berlin a letiskom Saarbrücken neposkytli príslušným leteckým dopravcom výhodu, ostatné kritériá existencie pomoci nie je nutné posudzovať. Možno dospieť k záveru, že predmetným leteckým dopravcom nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc. |
| --- | --- |

(345)

Keďže sa zistilo, že sadzobník poplatkov z roku 2007 a zľavy v ňom uvedené ani zmluva o marketingu z roku 2011 medzi spoločnosťou Air Berlin a letiskom Saarbrücken neposkytli príslušným leteckým dopravcom výhodu, ostatné kritériá existencie pomoci nie je nutné posudzovať. Možno dospieť k záveru, že predmetným leteckým dopravcom nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc.

5.6.   POMOC NA ZAČATIE ČINNOSTI SPOLOČNOSTI CIRRUS AIRLINES

| (346) | Komisia konštatuje, že spoločnosť Cirrus Airlines, ktorá v rokoch 2005 a 2006 dostala priame platby od spoločnosti FSBesitzG, vyhlásila v januári 2012 platobnú neschopnosť. Konkurzné konanie sa začalo v apríli 2012. V dôsledku toho spoločnosť Cirrus Airlines ukončila hospodársku činnosť. Keďže výsledok konkurzného konania je nejasný, Komisia v súčasnosti nie je schopná prijať stanovisko, či vyšetrovanie týkajúce sa platieb spoločnosti Cirrus Airlines môže stratiť účel. Platby spoločnosti Cirrus Airlines preto nie sú predmetom tohto rozhodnutia |
| --- | --- |

(346)

Komisia konštatuje, že spoločnosť Cirrus Airlines, ktorá v rokoch 2005 a 2006 dostala priame platby od spoločnosti FSBesitzG, vyhlásila v januári 2012 platobnú neschopnosť. Konkurzné konanie sa začalo v apríli 2012. V dôsledku toho spoločnosť Cirrus Airlines ukončila hospodársku činnosť. Keďže výsledok konkurzného konania je nejasný, Komisia v súčasnosti nie je schopná prijať stanovisko, či vyšetrovanie týkajúce sa platieb spoločnosti Cirrus Airlines môže stratiť účel. Platby spoločnosti Cirrus Airlines preto nie sú predmetom tohto rozhodnutia

6.   ZÁVER

| (347) | Komisia teda dospela k záveru, že financovanie spoločností FSBesitzG/FSG kapitálovou injekciou na pokrytie strát v rokoch 2000 – 2012 predstavuje štátnu pomoc do tej miery, do akej súviselo s činnosťami mimo pôsobnosti verejnej politiky. Pomoc od 1. júna 2007 predstavuje novú pomoc. Časť pomoci je zlučiteľná investičná pomoc v súlade s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2005 a časť pomoci je zlučiteľná prevádzková pomoc v súlade s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2014. Komisia ďalej dospela k záveru, že kapitálové injekcie poskytnuté spoločnosti vh Saar nepredstavujú štátnu pomoc, lebo spoločnosť vh Saar všetky získané verejné prostriedky previedla, takže sama nezískala hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(347)

Komisia teda dospela k záveru, že financovanie spoločností FSBesitzG/FSG kapitálovou injekciou na pokrytie strát v rokoch 2000 – 2012 predstavuje štátnu pomoc do tej miery, do akej súviselo s činnosťami mimo pôsobnosti verejnej politiky. Pomoc od 1. júna 2007 predstavuje novú pomoc. Časť pomoci je zlučiteľná investičná pomoc v súlade s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2005 a časť pomoci je zlučiteľná prevádzková pomoc v súlade s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2014. Komisia ďalej dospela k záveru, že kapitálové injekcie poskytnuté spoločnosti vh Saar nepredstavujú štátnu pomoc, lebo spoločnosť vh Saar všetky získané verejné prostriedky previedla, takže sama nezískala hospodársku výhodu.

| (348) | Prevod pozemkov bez odplaty alebo za cenu nižšiu ako trhová cena v rokoch 2002, 2003 a 2004 predstavuje štátnu pomoc do tej miery, do akej súvisel s činnosťami mimo pôsobnosti verejnej politiky. Pomoc je zlučiteľná ako investičná pomoc v zmysle usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(348)

Prevod pozemkov bez odplaty alebo za cenu nižšiu ako trhová cena v rokoch 2002, 2003 a 2004 predstavuje štátnu pomoc do tej miery, do akej súvisel s činnosťami mimo pôsobnosti verejnej politiky. Pomoc je zlučiteľná ako investičná pomoc v zmysle usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

| (349) | Všetky záruky na úvery boli poskytnuté pred rokom 2000, takže nepredstavujú štátnu pomoc. Prípadnú výhodu obsiahnutú v patronátnych vyhláseniach spoločnosť vh Saar preniesla na spoločnosti FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(349)

Všetky záruky na úvery boli poskytnuté pred rokom 2000, takže nepredstavujú štátnu pomoc. Prípadnú výhodu obsiahnutú v patronátnych vyhláseniach spoločnosť vh Saar preniesla na spoločnosti FSBesitzG/FSG.

| (350) | Nájomná zmluva z roku 2006 zahŕňala štátnu pomoc spoločnosti FSBG, ktorá je zlučiteľnou prevádzkovou pomocou v zmysle usmernení v oblasti letectva z roku 2014. |
| --- | --- |

(350)

Nájomná zmluva z roku 2006 zahŕňala štátnu pomoc spoločnosti FSBG, ktorá je zlučiteľnou prevádzkovou pomocou v zmysle usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

| (351) | Prostredníctvom sadzobníka poplatkov z roku 2007 a zmluvy o marketingu so spoločnosťou Air Berlin nezískali leteckí dopravcovia žiadnu štátnu pomoc. Pomoc na začatie činnosti spoločnosti Cirrus Airline nie je predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(351)

Prostredníctvom sadzobníka poplatkov z roku 2007 a zmluvy o marketingu so spoločnosťou Air Berlin nezískali leteckí dopravcovia žiadnu štátnu pomoc. Pomoc na začatie činnosti spoločnosti Cirrus Airline nie je predmetom tohto rozhodnutia.

| (352) | Komisia napokon konštatuje, že 17. júna 2014 Nemecko informovalo Komisiu, že výnimočne súhlasí s tým, aby sa toto rozhodnutie prijalo v anglickom jazyku, |
| --- | --- |

(352)

Komisia napokon konštatuje, že 17. júna 2014 Nemecko informovalo Komisiu, že výnimočne súhlasí s tým, aby sa toto rozhodnutie prijalo v anglickom jazyku,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Nemecko poskytlo letisku Saarbrücken, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Opatrenia, ktoré Nemecko poskytlo leteckým dopravcom (sadzobník poplatkov z roku 2007, zmluva o marketingu so spoločnosťou Air Berlin), nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 1. októbra 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „ZES“) stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Obe skupiny článkov sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa prípadnými odkazmi na články 107 a 108 ZFEÚ rozumejú odkazy na články 87 a 88 ZES. V ZFEÚ sa takisto zavádzajú zmeny niektorých pojmov, napríklad pojem „Spoločenstvo“ sa nahrádza pojmom „Únia“ a pojem „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa používa terminológia ZFEÚ.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 213, 19.7.2012, s. 1.

2

(3)  E-3778/08 z 8. júla 2008.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

4

(5)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 113, 15.4.2014, s. 30.

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

8

(9)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=372

9

(10)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=daten_fakten

10

(11)  Podlieha obchodnému tajomstvu.

11

(12)  Zdroj: Najrýchlejšia trasa podľa Google Maps.

12

(13)  Ukazovateľ EBITDA vrátane verejného financovania a náhrady za činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky alebo sa považujú za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Pozri informácie predložené Nemeckom 5. mája 2012, príloha II

13

(14)  Keďže vlastníkom a prevádzkovateľom boli v týchto rokoch oddelené spoločnosti (FSBesitzG a FSBG), uvedený je súčet ukazovateľov EBITDA oboch spoločností.

14

(15)  Nemecko tvrdí, že vzhľadom na použitý účtovný systém nemožno náklady na kapitál individuálne priradiť infraštruktúre v oblasti bezpečnosti/zabezpečenia alebo inej infraštruktúre.

15

(16)  Informácie predložené Nemeckom 17. januára 2011, príloha 6 a 16. apríla 2012, s. 9.

16

(17)  Informácie predložené Nemeckom 16. apríla 2012, s. 9.

17

(18)  Rozhodnutie Komisie 2005/842/ES z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 67).

18

(19)  Oznámenie Komisie: usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (2004) (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

19

(20)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (Ú. v. EÚ C 155, 20.6.2008, s. 10).

20

(21)  Informácie predložené Nemeckom 5. mája 2012, príloha II.

21

(22)  Vec C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al., bod 111.

22

(23)  Usmernenia v oblasti letectva z roku 2005, bod 34.

23

(24)  Usmernenia v oblasti letectva z roku 2005, bod 39 ods. 2

24

(25)  Vec C-35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851; vec C-41/90, Höfner a Elser, Zb. 1991, s. I-1979; vec C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurances/Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, Zb. 1995, s. I-4013; vec C-55/96, Job Centre, Zb. 1997, s. I-7119.

25

(26)  Vec 118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599; vec 35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851.

26

(27)  Spojené veci T-443/08 a T-455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH/Komisia, („rozsudok vo veci Lipsko/Halle“), Zb. 2011, s. II-1311, najmä body 93 a 94; potvrdené vecou C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia, Zb. 2012, zatiaľ neuverejnené.

27

(28)  Veci C-159/91 a C-160/91, Poucet/AGV a Pistre/Cancave, Zb. 1993, s. I-637.

28

(29)  Vec C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Casse di Risparmio di Firenze SpA et al., Zb. 2006, s. I-289, bod 111.

29

(30)  Vec C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43.

30

(31)  Rozhodnutie Komisie č. 309/2002 z 19. marca 2003, Letecká bezpečnosť – náhrada nákladov, ktoré vznikli v dôsledku teroristických útokov z 11. septembra 2001.

31

(32)  Vec C-343/95, Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, Zb. 1997, s. I-1547; rozhodnutie Komisie N 309/02 z 19. marca 2003; rozhodnutie Komisie N 438/2002 zo 16. októbra 2002, pomoc na podporu vykonávania funkcií orgánov verejnej správy v belgickom sektore prístavov.

32

(33)  Rozhodnutie Komisie N 309/02 z 19. marca 2003.

33

(34)  Pozri najmä vec C-364/92, SAT/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43, bod 30 a vec C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati/Komisia, Zb. 2009, s. I-2207, bod 71.

34

(35)  Pozri okrem iného vec C-172/03, Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, Zb. 2005, s. I-01627, bod 36 a citovanú judikatúru.

35

(36)  Opatrenia podľa § 8 zákona Luftsicherheitsgesetz zahŕňajú okrem iného výstavbu letiskovej infraštruktúry, ktorá umožňuje dostatočné bezpečnostné kontroly, určité opatrenia týkajúce sa batožiny a nákladu, zabezpečenie vyhradených priestorov, kontrolu personálu a tovaru s prístupom do vyhradených priestorov, odbornú prípravu bezpečnostného personálu, odstraňovanie a vykladanie lietadiel, ktoré predstavujú bezpečnostnú hrozbu.

36

(37)  Rozhodnutie Komisie z 20. februára 2014 o štátnej pomoci vo veci SA.35847 (2012/N) – Česká republika – letisko Ostrava, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku, odôvodnenie 16.

37

(38)  § 27 písm. d) bod 1 zákona Luftverkehrsgesetz: „Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt“.

38

(39)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), Zb. 2002, s. I-4397.

39

(40)  Rozsudok z 12. mája 2011 v spojených veciach T-267/08 a T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, zatiaľ neuverejnené, bod 108.

40

(41)  Spoločnosť vh Saar a spoločnosti FSBesitzG/FSG možno považovať za prepojené spoločnosti v zmysle § 290 nemeckého obchodného zákonníka HGB.

41

(42)  Zmluva, podľa ktorej jedna spoločnosť prevádza riadenie spoločnosti na iný podnik.

42

(43)  Vec C-39/94, Syndicat français de l’Express international (SFEI) a ďalší/La Poste a ďalší, Zb. 1996, s. I-3547, bod 60 a vec C-342/96, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1999, s. I-2459, bod 41.

43

(44)  Vec 173/73, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1974, s. 709, bod 13.

44

(45)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), Zb. 2002, s. I-4397, bod 69.

45

(46)  Vec C-305/89, Taliansko/Komisia („ALFA Romeo“), Zb. 1991, s. I-1603; Vec T-296/97, Alitalia/Komisia, Zb. 2000, s. II-3871.

46

(47)  Vec 40/85, Belgicko/Komisia, Zb. 1986, s. I-2321.

47

(48)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-04397.

48

(49)  Vec C-124/10 P, Európska komisia/Électricité de France (EDF), Zb. 2012, zatiaľ neuverejnené v zbierke, („rozsudok vo veci EDF“), bod 85.

49

(50)  Vec C-280/00, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Zb. 2003, s. I-7747, body 87 – 93.

50

(51)  Pozri Ú. v. EÚ L 219, 24.8.2007, s. 9, odôvodnenie 111 a nasledujúce.

51

(52)  Vec T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

52

(53)  Pozri rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci vo veci SA.27339 – Nemecko – letisko Zweibrücken, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

53

(54)  Spoločnosť Fraport AG mala do 30. júna 2007 51 % podiel v spoločnosti FSBG.

54

(55)  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003, Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau, 15. mája 2003.

55

(56)  Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums, 15. mája 2003.

56

(57)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

57

(58)  Vec T 109/01, Fleuren Compost/Komisia, Zb. 2004, s. II-127.

58

(59)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

59

(60)  Bod 173 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

60

(61)  Bod 172 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

61

(62)  Bod 25 ods. 22 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

62

(63)  Vyjadrené ako zisk pred započítaním úrokov, daní, odpisov a amortizácie (ďalej len „ukazovateľ EBITDA“).

63

(64)  Nie sú však dostupné žiadne presné údaje o nákladoch spojených s pôsobnosťou verejnej politiky v rokoch 2000 – 2012.

64

(65)  Komisia konštatuje, že nie sú dostupné žiadne presné údaje o nákladoch patriacich do pôsobnosti verejnej politiky. Z týchto dôvodov Komisia nie je schopná určiť presnú sumu investičnej pomoci poskytnutej spoločnostiam FSBesitzG/FSG.

65

(66)  Pozri poznámku pod čiarou č 46.

66

(67)  Pozri poznámku pod čiarou č. 46.

67

(68)  Pozri poznámku pod čiarou č. 46.

68

(69)  Pozri poznámku pod čiarou č. 46.

69

(70)  Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden, Intraplan Consult GmbH, 12. marca 2012, s. 8.

70

(71)  Informácie predložené Nemeckom 16. apríla 2012, s. 65.

71

(72)  Informácie predložené Nemeckom 16. apríla 2012, s. 9 a príloha 2.

72

(73)  Informácie predložené Nemeckom 16. apríla 2012, s. 66.

73

(74)  Informácie predložené Nemeckom 16. apríla 2012, s. 33.

74

(75)  Podľa bodu 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa nie všetky podmienky stanovené v oddiele 5.1 usmernení vzťahujú na prevádzkovú pomoc poskytnutú v minulosti.

75

(76)  Body 113 a 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

76

(77)  Body 116 a 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

77

(78)  Body 124 a 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

78

(79)  Body 125 a 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

79

(80)  Body 131 a 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

80

(81)  Pozri poznámku pod čiarou č. 46.

81

(82)  Článok 4 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

82

(83)  Pozri § 10 písm. i) stanov spoločnosti FSBesitzG, podľa ktorého každú zmenu nájomnej zmluvy medzi spoločnosťami FSBesitzG a FSBG musela schváliť dozorná rada spoločnosti FSBesitzG.

83

(84)  Podľa bodu 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa nie všetky podmienky stanovené v oddiele 5.1 usmernení vzťahujú na prevádzkovú pomoc poskytnutú v minulosti.

84

(85)  Prírastkové náklady uvedené v tabuľke 10 sa týkajú platieb za marketing.

85

---

| 8.7.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 179/54

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1072

z 1. októbra 2014

o opatreniach Nemecka v prospech spoločnosti Propapier PM2 GmbH – Štátna pomoc SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07)

[oznámené pod číslom C(2014) 6837]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 8. októbra 2007, ktorý bol v Komisii zaregistrovaný v ten istý deň, oznámilo Nemecko podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ plánovanú pomoc v prospech spoločnosti Propapier PM2 GmbH (pozri bod 2.2 – „príjemca pomoci“) pre veľký investičný projekt v meste Eisenhüttenstadt (Brandenbursko-Nordost, Nemecko) na základe usmernení o poskytovaní štátnej pomoci s regionálnym zameraním 2007 – 2013 (1) (následne „usmernenia pre regionálnu pomoc“). Táto plánovaná pomoc bola zaregistrovaná pod číslom N 582/07. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 8. októbra 2007, ktorý bol v Komisii zaregistrovaný v ten istý deň, oznámilo Nemecko podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ plánovanú pomoc v prospech spoločnosti Propapier PM2 GmbH (pozri bod 2.2 – „príjemca pomoci“) pre veľký investičný projekt v meste Eisenhüttenstadt (Brandenbursko-Nordost, Nemecko) na základe usmernení o poskytovaní štátnej pomoci s regionálnym zameraním 2007 – 2013 (1) (následne „usmernenia pre regionálnu pomoc“). Táto plánovaná pomoc bola zaregistrovaná pod číslom N 582/07.

| (2) | Po poskytnutí ďalších informácií, doručení viacerých formálnych sťažností (2) a stretnutí so zástupcami Nemecka a s príjemcom pomoci prijala Komisia 2. apríla 2008 rozhodnutie (3), že proti oznámenej pomoci nevznesie žiadne námietky. |
| --- | --- |

(2)

Po poskytnutí ďalších informácií, doručení viacerých formálnych sťažností (2) a stretnutí so zástupcami Nemecka a s príjemcom pomoci prijala Komisia 2. apríla 2008 rozhodnutie (3), že proti oznámenej pomoci nevznesie žiadne námietky.

| (3) | Po prijatí rozhodnutia Komisie 2. apríla 2008 dostala Komisia ďalšie podania sťažovateľov, ktorí napadli posúdenie zo strany Komisie a prijatie jej rozhodnutia, že proti opatreniam pomoci nevznesie žiadne námietky. Dňa 24. júna 2008 predložila informácie aj Spoločnosť Smurfit Kappa Group plc (ďalej len „Smurfit Kappa“) a požiadala Komisiu o zrušenie rozhodnutia so zdôvodnením, že spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG získala ďalšiu pomoc vo forme podpory infraštruktúry. Komisia začala samostatné prešetrovanie pod číslom SA.36147 (C 30/2010) (4) s cieľom posúdiť pravdivosť vyššie uvedených tvrdení. |
| --- | --- |

(3)

Po prijatí rozhodnutia Komisie 2. apríla 2008 dostala Komisia ďalšie podania sťažovateľov, ktorí napadli posúdenie zo strany Komisie a prijatie jej rozhodnutia, že proti opatreniam pomoci nevznesie žiadne námietky. Dňa 24. júna 2008 predložila informácie aj Spoločnosť Smurfit Kappa Group plc (ďalej len „Smurfit Kappa“) a požiadala Komisiu o zrušenie rozhodnutia so zdôvodnením, že spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG získala ďalšiu pomoc vo forme podpory infraštruktúry. Komisia začala samostatné prešetrovanie pod číslom SA.36147 (C 30/2010) (4) s cieľom posúdiť pravdivosť vyššie uvedených tvrdení.

| (4) | Dňa 5. augusta 2008 podala Smurfit Kappa na Všeobecnom súde Európskej únie žalobu o zrušenie rozhodnutia Komisie z 2. apríla 2008. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 5. augusta 2008 podala Smurfit Kappa na Všeobecnom súde Európskej únie žalobu o zrušenie rozhodnutia Komisie z 2. apríla 2008.

| (5) | Listom zo 7. novembra 2008 informovalo Nemecko Komisiu o realizácii podporovanej investície. Listami z 22. decembra 2008 a 13. januára 2010 informovalo Nemecko Komisiu o niektorých zmenách notifikovaného projektu. |
| --- | --- |

(5)

Listom zo 7. novembra 2008 informovalo Nemecko Komisiu o realizácii podporovanej investície. Listami z 22. decembra 2008 a 13. januára 2010 informovalo Nemecko Komisiu o niektorých zmenách notifikovaného projektu.

| (6) | Rozsudkom Všeobecného súdu z 10. júla 2012, T-304/08, Smurfit Kappa Group plc/Európska komisia, bolo uvedené rozhodnutie Komisie z 2. apríla 2008 (ďalej len „zrušené rozhodnutie“) zrušené. Z tohto dôvodu musela Komisia opatrenia pomoci opätovne posúdiť a prijať nové rozhodnutie; nachádza sa teda v rovnakej situácii ako 2. apríla 2008 (5). |
| --- | --- |

(6)

Rozsudkom Všeobecného súdu z 10. júla 2012, T-304/08, Smurfit Kappa Group plc/Európska komisia, bolo uvedené rozhodnutie Komisie z 2. apríla 2008 (ďalej len „zrušené rozhodnutie“) zrušené. Z tohto dôvodu musela Komisia opatrenia pomoci opätovne posúdiť a prijať nové rozhodnutie; nachádza sa teda v rovnakej situácii ako 2. apríla 2008 (5).

| (7) | Dňa 14. augusta 2012 sa konalo stretnutie zástupcov Komisie a Nemecka, na ktorom boli prítomní aj zástupcovia príjemcu pomoci. Nemecko predložilo pripomienky listami z 24. augusta 2012 a 5. februára 2013. |
| --- | --- |

(7)

Dňa 14. augusta 2012 sa konalo stretnutie zástupcov Komisie a Nemecka, na ktorom boli prítomní aj zástupcovia príjemcu pomoci. Nemecko predložilo pripomienky listami z 24. augusta 2012 a 5. februára 2013.

| (8) | Je potrebné objasniť, že uvedená pomoc musela byť Komisiou schválená predtým, ako ju mohlo Nemecko poskytnúť. Nemecko začalo s vyplácaním pomoci až po prijatí napokon zrušeného rozhodnutia Komisie z 2. apríla 2008. Následkom jeho zrušenia Všeobecným súdom sa však musí postupovať tak, ako keby zrušené rozhodnutie Komisie nebolo nikdy vydané a Nemeckom plánovaná pomoc nebola Komisiou náležite schválená. Komisia preto tento prípad zaznamenala do registra nenotifikovanej pomoci pod číslom SA.23827 (2012/NN-46). |
| --- | --- |

(8)

Je potrebné objasniť, že uvedená pomoc musela byť Komisiou schválená predtým, ako ju mohlo Nemecko poskytnúť. Nemecko začalo s vyplácaním pomoci až po prijatí napokon zrušeného rozhodnutia Komisie z 2. apríla 2008. Následkom jeho zrušenia Všeobecným súdom sa však musí postupovať tak, ako keby zrušené rozhodnutie Komisie nebolo nikdy vydané a Nemeckom plánovaná pomoc nebola Komisiou náležite schválená. Komisia preto tento prípad zaznamenala do registra nenotifikovanej pomoci pod číslom SA.23827 (2012/NN-46).

| (9) | Listom z 15. mája 2013 informovala Komisia Nemecko o svojom rozhodnutí, že začne vo veci štátnej pomoci s regionálnym zameraním poskytnutej spoločnosti Propapier PM2 GmbH konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (6)8. augusta 2013. Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 15. mája 2013 informovala Komisia Nemecko o svojom rozhodnutí, že začne vo veci štátnej pomoci s regionálnym zameraním poskytnutej spoločnosti Propapier PM2 GmbH konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (6)8. augusta 2013. Zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili svoje pripomienky.

| (10) | Listom z 15. júla 2013 (2013/073407) poskytlo svoje stanovisko Nemecko. |
| --- | --- |

(10)

Listom z 15. júla 2013 (2013/073407) poskytlo svoje stanovisko Nemecko.

| (11) | Komisia požiadala o doplňujúce informácie elektronickou poštou z 20. septembra 2013 (2013/092832) a listom z 20. novembra 2013 (2013/113552), ktoré Nemecko zaslalo listom zo 16. októbra 2013 (2013/102801), 9. decembra 2013 (2013/123872) a 21. januára 2014 (2014/007118). |
| --- | --- |

(11)

Komisia požiadala o doplňujúce informácie elektronickou poštou z 20. septembra 2013 (2013/092832) a listom z 20. novembra 2013 (2013/113552), ktoré Nemecko zaslalo listom zo 16. októbra 2013 (2013/102801), 9. decembra 2013 (2013/123872) a 21. januára 2014 (2014/007118).

| (12) | Smurfit Kappa zaslala ako zainteresovaná strana pripomienky listom zo 6. septembra 2013 (2013/090228) (toto stanovisko bolo postúpené Nemecku listom z 13. septembra 2013 (2013/091012)) a oznámila svoj úmysel predložiť ďalšie možné pripomienky. Listom z 30. septembra 2013 (2013/095929) vyzvala Komisia spoločnosť Smurfit Kappa, aby svoje pripomienky predložila do 30. októbra 2013. Elektronickou poštou z 30. októbra 2013 (2013/107610) spoločnosť Smurfit Kappa vyhlásila, že žiadne ďalšie pripomienky predložiť nechce, požiadala však o informácie týkajúce sa konania. Komisia odpovedala listom z 29. novembra 2013 (2013/119741). Listom zo 14. októbra 2013 (2013/101451) odpovedalo Nemecko na pripomienky spoločnosti Smurfit Kappa. |
| --- | --- |

(12)

Smurfit Kappa zaslala ako zainteresovaná strana pripomienky listom zo 6. septembra 2013 (2013/090228) (toto stanovisko bolo postúpené Nemecku listom z 13. septembra 2013 (2013/091012)) a oznámila svoj úmysel predložiť ďalšie možné pripomienky. Listom z 30. septembra 2013 (2013/095929) vyzvala Komisia spoločnosť Smurfit Kappa, aby svoje pripomienky predložila do 30. októbra 2013. Elektronickou poštou z 30. októbra 2013 (2013/107610) spoločnosť Smurfit Kappa vyhlásila, že žiadne ďalšie pripomienky predložiť nechce, požiadala však o informácie týkajúce sa konania. Komisia odpovedala listom z 29. novembra 2013 (2013/119741). Listom zo 14. októbra 2013 (2013/101451) odpovedalo Nemecko na pripomienky spoločnosti Smurfit Kappa.

| (13) | Listom z 30. septembra 2013 (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) informovala Komisia predchádzajúcich sťažovateľov (Swedish Forest Industries Federation a Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken a Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), ktorí podali sťažnosť v rámci predbežného prešetrovania pred vydaním zrušeného rozhodnutia (pozri odôvodnenie 2), o začatí konania vo veci formálneho zisťovania a vyzvala ich, aby predložili svoje pripomienky. Žiadny z týchto sťažovateľov pripomienky nepredložil. |
| --- | --- |

(13)

Listom z 30. septembra 2013 (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) informovala Komisia predchádzajúcich sťažovateľov (Swedish Forest Industries Federation a Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken a Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), ktorí podali sťažnosť v rámci predbežného prešetrovania pred vydaním zrušeného rozhodnutia (pozri odôvodnenie 2), o začatí konania vo veci formálneho zisťovania a vyzvala ich, aby predložili svoje pripomienky. Žiadny z týchto sťažovateľov pripomienky nepredložil.

2.   PODROBNÝ OPIS

2.1.   ÚČEL

| (14) | Nemecko plánovalo podporiť regionálny rozvoj tým, že poskytlo spoločnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG regionálnu investičnú pomoc na zriadenie novej papierne v meste Eisenhüttenstadt; Eisenhüttenstadt sa nachádza v oblasti Brandenbursko-Nordost, podporovanej podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, v ktorej maximálna intenzita pomoci podľa regionálnej mapy pomoci pre Nemecko na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 predstavuje 30 % ekvivalentu hrubej hotovostnej finančnej pomoci (7). |
| --- | --- |

(14)

Nemecko plánovalo podporiť regionálny rozvoj tým, že poskytlo spoločnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG regionálnu investičnú pomoc na zriadenie novej papierne v meste Eisenhüttenstadt; Eisenhüttenstadt sa nachádza v oblasti Brandenbursko-Nordost, podporovanej podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, v ktorej maximálna intenzita pomoci podľa regionálnej mapy pomoci pre Nemecko na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 predstavuje 30 % ekvivalentu hrubej hotovostnej finančnej pomoci (7).

2.2.   PRÍJEMCA

| (15) | Príjemcom uvádzaným v zrušenom nariadení bola spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG, veľkopodnik patriaci do skupiny Progroup AG (ďalej len „Progroup“). |
| --- | --- |

(15)

Príjemcom uvádzaným v zrušenom nariadení bola spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG, veľkopodnik patriaci do skupiny Progroup AG (ďalej len „Progroup“).

| (16) | Podnikateľský vzťah medzi príjemcom a koncernom je nasledovný: Na imaní Propapier PM2 GmbH & Co. KG sa ako spoločník s neobmedzeným ručením komanditnej spoločnosti podieľa Propapier PM2 Beteiligungs GmbH s [...] (8) %. Na spoločnosti Propapier PM2 Beteiligungs GmbH sa s [...] % podieľa Propapier Papiererzeugung GmbH a s [...] % pán Jürgen Heindl. Jediným spoločníkom Propapier Papiererzeugung GmbH bola spoločnosť Progroup, v ktorej pán Jürgen Heindl vlastnil prostredníctvom JH-Holding GmbH [...] % akcií. Rozdelenie zostávajúcich [...] % akcií Progroup bolo nasledovné: Dvaja spoločníci mali každý majetkovú účasť vo výške [...] % a jeden ďalší spoločník vlastnil podiel vo výške [...] %. Žiadny z týchto spoločníkov nedisponoval osobitnými hlasovacími právami. |
| --- | --- |

(16)

Podnikateľský vzťah medzi príjemcom a koncernom je nasledovný: Na imaní Propapier PM2 GmbH & Co. KG sa ako spoločník s neobmedzeným ručením komanditnej spoločnosti podieľa Propapier PM2 Beteiligungs GmbH s [...] (8) %. Na spoločnosti Propapier PM2 Beteiligungs GmbH sa s [...] % podieľa Propapier Papiererzeugung GmbH a s [...] % pán Jürgen Heindl. Jediným spoločníkom Propapier Papiererzeugung GmbH bola spoločnosť Progroup, v ktorej pán Jürgen Heindl vlastnil prostredníctvom JH-Holding GmbH [...] % akcií. Rozdelenie zostávajúcich [...] % akcií Progroup bolo nasledovné: Dvaja spoločníci mali každý majetkovú účasť vo výške [...] % a jeden ďalší spoločník vlastnil podiel vo výške [...] %. Žiadny z týchto spoločníkov nedisponoval osobitnými hlasovacími právami.

| (17) | Progroup vyrába a predáva prostredníctvom svojich dcérskych spoločností vlnitú kartonáž a vlnitú lepenku. V roku 2007, v čase notifikácie, bola vlnitá lepenka vyrábaná v závodoch v Európe, a to spoločnosťou Prowell GmbH & Co. KG a jej dcérskymi spoločnosťami Prowell S.A., Francúzsko, Prowell s. r. o., Česká republika, a od konca roka 2008 Prowell Sp. z.o.o., Poľsko. Vlnitú kartonáž vyrábala spoločnosť Propapier Papiererzeugung GmbH. Ostatné spoločnosti Progroup ponúkajú služby v súvislosti s predajom vlnitej lepenky. |
| --- | --- |

(17)

Progroup vyrába a predáva prostredníctvom svojich dcérskych spoločností vlnitú kartonáž a vlnitú lepenku. V roku 2007, v čase notifikácie, bola vlnitá lepenka vyrábaná v závodoch v Európe, a to spoločnosťou Prowell GmbH & Co. KG a jej dcérskymi spoločnosťami Prowell S.A., Francúzsko, Prowell s. r. o., Česká republika, a od konca roka 2008 Prowell Sp. z.o.o., Poľsko. Vlnitú kartonáž vyrábala spoločnosť Propapier Papiererzeugung GmbH. Ostatné spoločnosti Progroup ponúkajú služby v súvislosti s predajom vlnitej lepenky.

| (18) | Projekt zahŕňal, ako je to popísané v pôvodnej notifikácii z roku 2007, výstavbu elektrárne na zásobovanie nového papierenského závodu. Hlavná časť investičného projektu spočívala vo výstavbe papierenského závodu, ktorý mala spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG sama vybudovať a prevádzkovať. Elektráreň, ktorá v papierenskom závode dodáva paru a elektrickú energiu pre výrobný proces, však mala byť vybudovaná a financovaná spoločnosťou Propower GmbH (ďalej len „Propower“), ktorá je taktiež súčasťou Progroup; Propower patrí do toho istého koncernu a vlastní zostávajúcich [...] % spoločnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG. V rámci nájomnej zmluvy medzi stranami by malo byť právo užívať elektráreň prevedené na Propapier PM2 GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(18)

Projekt zahŕňal, ako je to popísané v pôvodnej notifikácii z roku 2007, výstavbu elektrárne na zásobovanie nového papierenského závodu. Hlavná časť investičného projektu spočívala vo výstavbe papierenského závodu, ktorý mala spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG sama vybudovať a prevádzkovať. Elektráreň, ktorá v papierenskom závode dodáva paru a elektrickú energiu pre výrobný proces, však mala byť vybudovaná a financovaná spoločnosťou Propower GmbH (ďalej len „Propower“), ktorá je taktiež súčasťou Progroup; Propower patrí do toho istého koncernu a vlastní zostávajúcich [...] % spoločnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG. V rámci nájomnej zmluvy medzi stranami by malo byť právo užívať elektráreň prevedené na Propapier PM2 GmbH & Co. KG.

| (19) | Nemecko vyhlásilo, že podľa nemeckého daňového práva je majetok, ktorý patrí k osobitnému prevádzkovému majetku spoločníka (v tomto prípade Propower) osobnej spoločnosti (v tomto prípade Propapier PM2 GmbH & Co. KG), priradený pre daňové účely k majetku osobnej spoločnosti a nie k majetku spoločníka, aj keď je spoločník majiteľom majetku z občianskoprávneho hľadiska. Je to dôsledok daňovej transparentnosti osobných spoločností. Z toho vyplýva, že spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG by mohla žiadať o pomoc na celý investičný projekt vrátane výstavby elektrárne prevádzkovanej spoločnosťou Propower. |
| --- | --- |

(19)

Nemecko vyhlásilo, že podľa nemeckého daňového práva je majetok, ktorý patrí k osobitnému prevádzkovému majetku spoločníka (v tomto prípade Propower) osobnej spoločnosti (v tomto prípade Propapier PM2 GmbH & Co. KG), priradený pre daňové účely k majetku osobnej spoločnosti a nie k majetku spoločníka, aj keď je spoločník majiteľom majetku z občianskoprávneho hľadiska. Je to dôsledok daňovej transparentnosti osobných spoločností. Z toho vyplýva, že spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG by mohla žiadať o pomoc na celý investičný projekt vrátane výstavby elektrárne prevádzkovanej spoločnosťou Propower.

| (20) | Po prijatí zrušeného rozhodnutia Nemecko Komisii oznámilo, že elektráreň už nie je súčasťou podporovaného investičného projektu a že pomoc na výstavbu elektrárne nebola žiadaná, resp. nebude schválená. Propower mala byť predaná spoločnosti EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), dcérskej spoločnosti EnBW Energie Baden-Württemberg AG. |
| --- | --- |

(20)

Po prijatí zrušeného rozhodnutia Nemecko Komisii oznámilo, že elektráreň už nie je súčasťou podporovaného investičného projektu a že pomoc na výstavbu elektrárne nebola žiadaná, resp. nebude schválená. Propower mala byť predaná spoločnosti EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), dcérskej spoločnosti EnBW Energie Baden-Württemberg AG.

| (21) | Keďže podľa nemeckého práva obchodných spoločností musí mať komanditná spoločnosť minimálne dvoch spoločníkov, z toho jeden spoločník s ručením obmedzeným, bola spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG po odchode Propower zrušená. Ďalší spoločník, spoločnosť Propapier PM2 Beteiligungs GmbH bol premenovaný z investičnej spoločnosti na operatívnu spoločnosť s názvom Propapier PM2 GmbH (ďalej len „Propapier“) a stal sa príjemcom opatrenia pomoci. |
| --- | --- |

(21)

Keďže podľa nemeckého práva obchodných spoločností musí mať komanditná spoločnosť minimálne dvoch spoločníkov, z toho jeden spoločník s ručením obmedzeným, bola spoločnosť Propapier PM2 GmbH & Co. KG po odchode Propower zrušená. Ďalší spoločník, spoločnosť Propapier PM2 Beteiligungs GmbH bol premenovaný z investičnej spoločnosti na operatívnu spoločnosť s názvom Propapier PM2 GmbH (ďalej len „Propapier“) a stal sa príjemcom opatrenia pomoci.

| (22) | Nemecko uviedlo, že spoločnosť Propapier Papiererzeugung GmbH teraz vystupuje pod obchodným názvom Propapier PM1 GmbH a vlastní všetky podiely Propapier PM2 GmbH. |
| --- | --- |

(22)

Nemecko uviedlo, že spoločnosť Propapier Papiererzeugung GmbH teraz vystupuje pod obchodným názvom Propapier PM1 GmbH a vlastní všetky podiely Propapier PM2 GmbH.

2.3.   INVESTIČNÝ PROJEKT

2.3.1.   VÝROBKY A TECHNOLÓGIA

| (23) | V prípade vlnitej kartonáže ide o papier, ktorý sa vyrába za účelom produkcie vlnitej lepenky. Tento pojem zahŕňa krycí papier (liner) ako aj zvlnený papier. Krycí papier tvorí hladkú vnútornú a vonkajšiu kryciu vrstvu, kým zvlnený papier sa používa na tvorbu vlnitej vrstvy. Vlnitá kartonáž sa skladá z prírodných drevných alebo recyklovaných vlákien. Krycí papier z drevných vlákien (ďalej len: „primárne vlákna“) je označovaný ako kraftliner, krycí papier z recyklovaných vlákien je nazývaný testliner. Zvlnený papier z primárnych vlákien sa nazýva polochemický zvlnený papier, zvlnený papier z recyklovaných vlákien sa označuje ako zvlnený papier na báze recyklovaných vlákien. Vlnitá kartonáž vyrobená zo zberného papiera zahŕňa všetku vlnitú kartonáž z recyklovaných vlákien, t. j. testlinery a zvlnený papier z recyklovaných vlákien. Obrázok 1 znázorňuje rôzne druhy vlnitej kartonáže.

  Obrázok 1 |
| --- | --- |

(23)

V prípade vlnitej kartonáže ide o papier, ktorý sa vyrába za účelom produkcie vlnitej lepenky. Tento pojem zahŕňa krycí papier (liner) ako aj zvlnený papier. Krycí papier tvorí hladkú vnútornú a vonkajšiu kryciu vrstvu, kým zvlnený papier sa používa na tvorbu vlnitej vrstvy. Vlnitá kartonáž sa skladá z prírodných drevných alebo recyklovaných vlákien. Krycí papier z drevných vlákien (ďalej len: „primárne vlákna“) je označovaný ako kraftliner, krycí papier z recyklovaných vlákien je nazývaný testliner. Zvlnený papier z primárnych vlákien sa nazýva polochemický zvlnený papier, zvlnený papier z recyklovaných vlákien sa označuje ako zvlnený papier na báze recyklovaných vlákien. Vlnitá kartonáž vyrobená zo zberného papiera zahŕňa všetku vlnitú kartonáž z recyklovaných vlákien, t. j. testlinery a zvlnený papier z recyklovaných vlákien. Obrázok 1 znázorňuje rôzne druhy vlnitej kartonáže.

Obrázok 1

| (24) | Vlnitá kartonáž tvorí základ pre výrobu vlnitej lepenky (spájajú sa pritom pásy krycieho papiera so zvlneným papierom). Vlnitá lepenka sa ďalej spracováva na lepenkové krabice, ktoré sa používajú na baliace účely. |
| --- | --- |

(24)

Vlnitá kartonáž tvorí základ pre výrobu vlnitej lepenky (spájajú sa pritom pásy krycieho papiera so zvlneným papierom). Vlnitá lepenka sa ďalej spracováva na lepenkové krabice, ktoré sa používajú na baliace účely.

| (25) | V papierenskom závode by sa mali vyrábať dva druhy vlnitej kartonáže: Krycí papier z recyklovaných vlákien (testliner) s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier z recyklovaných vlákien (zvlnený papier na báze recyklovaných vlákien). |
| --- | --- |

(25)

V papierenskom závode by sa mali vyrábať dva druhy vlnitej kartonáže: Krycí papier z recyklovaných vlákien (testliner) s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier z recyklovaných vlákien (zvlnený papier na báze recyklovaných vlákien).

| (26) | Podľa obchodného plánovania platného v čase notifikácie mala byť veľká časť (približne 75 %) vlnitej kartonáže vyrobenej v podporovanom závode použitá v rámci skupiny Progroup na výrobu nadväzujúceho výrobku, vlnitej lepenky. Progroup predáva vlnitú lepenku ako konečný výrobok. Vlnitá kartonáž, ktorá nie je použitá interne, má byť predávaná tretím stranám. Progroup sa nepodieľala na výrobe lepenkových krabíc pre konečných zákazníkov. |
| --- | --- |

(26)

Podľa obchodného plánovania platného v čase notifikácie mala byť veľká časť (približne 75 %) vlnitej kartonáže vyrobenej v podporovanom závode použitá v rámci skupiny Progroup na výrobu nadväzujúceho výrobku, vlnitej lepenky. Progroup predáva vlnitú lepenku ako konečný výrobok. Vlnitá kartonáž, ktorá nie je použitá interne, má byť predávaná tretím stranám. Progroup sa nepodieľala na výrobe lepenkových krabíc pre konečných zákazníkov.

| (27) | Papierenský podnik, ktorý sa má vystavať, by mal zahŕňať úpravu zberového papiera, papierenský stroj na výrobu vlnitej kartonáže, prevádzkovú budovu, sklad náhradných dielov, budovu pre dielne a sklad kotúčov papiera. |
| --- | --- |

(27)

Papierenský podnik, ktorý sa má vystavať, by mal zahŕňať úpravu zberového papiera, papierenský stroj na výrobu vlnitej kartonáže, prevádzkovú budovu, sklad náhradných dielov, budovu pre dielne a sklad kotúčov papiera.

| (28) | Elektráreň by mala vyrábať paru potrebnú pre výrobu. Za účelom efektívneho využitia tepelnej energie by sa mal súčasne pomocou elektrárne vyrobiť dostatok elektrickej energie na pokrytie asi [< 60] % spotreby elektrického prúdu spoločnosti Propapier. |
| --- | --- |

(28)

Elektráreň by mala vyrábať paru potrebnú pre výrobu. Za účelom efektívneho využitia tepelnej energie by sa mal súčasne pomocou elektrárne vyrobiť dostatok elektrickej energie na pokrytie asi [< 60] % spotreby elektrického prúdu spoločnosti Propapier.

2.3.2.   REALIZÁCIA PROJEKTU

| (29) | Realizácia investičného projektu sa začala v decembri 2007 a ukončený by mal byť do polovice roka 2010. Do roku 2015 by sa mala postupne dosiahnuť plná výrobná kapacita predstavujúca 6 15  000 ton vlnitej kartonáže za rok. |
| --- | --- |

(29)

Realizácia investičného projektu sa začala v decembri 2007 a ukončený by mal byť do polovice roka 2010. Do roku 2015 by sa mala postupne dosiahnuť plná výrobná kapacita predstavujúca 6 15  000 ton vlnitej kartonáže za rok.

2.4.   OPRÁVNENÉ VÝDAVKY

| (30) | Oprávnené investičné náklady sú vypočítavané na základe prvotnej investície. V pôvodnej notifikácii predstavovali vypočítané oprávnené výdavky v súlade s usmerneniami pre regionálnu pomoc 64 3 8 62  500 EUR (nominálna hodnota) resp. 58 6 7 22  900 EUR (diskontovaná hodnota) (9) za budovu, zariadenia a vybavenie ako aj ostatné náklady. |
| --- | --- |

(30)

Oprávnené investičné náklady sú vypočítavané na základe prvotnej investície. V pôvodnej notifikácii predstavovali vypočítané oprávnené výdavky v súlade s usmerneniami pre regionálnu pomoc 64 3 8 62  500 EUR (nominálna hodnota) resp. 58 6 7 22  900 EUR (diskontovaná hodnota) (9) za budovu, zariadenia a vybavenie ako aj ostatné náklady.

| (31) | Do kategórie »ostatné náklady« spadali okrem iného výdaje na vnútorné vybavenie, IT a softvérové licencie. Nemecko potvrdilo, že softvérové licencie v hodnote [...] EUR by sa využívali iba na prevádzkarni, ktorej sa poskytuje pomoc, a ako odpisovateľné aktíva nadobudnuté tretími stranami by zotrvali na danej prevádzkarni po dobu piatich rokov. |
| --- | --- |

(31)

Do kategórie »ostatné náklady« spadali okrem iného výdaje na vnútorné vybavenie, IT a softvérové licencie. Nemecko potvrdilo, že softvérové licencie v hodnote [...] EUR by sa využívali iba na prevádzkarni, ktorej sa poskytuje pomoc, a ako odpisovateľné aktíva nadobudnuté tretími stranami by zotrvali na danej prevádzkarni po dobu piatich rokov.

| (32) | Po prijatí zrušeného rozhodnutia Nemecko Komisii oznámilo, že oprávnené náklady sa po vylúčení elektrárne z podporovaného projektu adekvátne znížili. Celkové oprávnené náklady zmeneného projektu predstavujú 38 5 9 44  683 EUR (nominálna hodnota) resp. 35 2 9 74  825 EUR (diskontovaná hodnota). |
| --- | --- |

(32)

Po prijatí zrušeného rozhodnutia Nemecko Komisii oznámilo, že oprávnené náklady sa po vylúčení elektrárne z podporovaného projektu adekvátne znížili. Celkové oprávnené náklady zmeneného projektu predstavujú 38 5 9 44  683 EUR (nominálna hodnota) resp. 35 2 9 74  825 EUR (diskontovaná hodnota).

2.5.   FINANCOVANIE PROJEKTU

| (33) | Podľa pôvodnej notifikácie Nemecka malo byť asi 73 % celkových nákladov projektu financovaných prostredníctvom bankových úverov bez štátnej pomoci (predovšetkým by tieto úvery neboli kryté štátnymi zárukami). Ďalších 14 % celkových nákladov malo byť uhradených z vlastných prostriedkov a zostávajúca časť mala byť financovaná zo štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(33)

Podľa pôvodnej notifikácie Nemecka malo byť asi 73 % celkových nákladov projektu financovaných prostredníctvom bankových úverov bez štátnej pomoci (predovšetkým by tieto úvery neboli kryté štátnymi zárukami). Ďalších 14 % celkových nákladov malo byť uhradených z vlastných prostriedkov a zostávajúca časť mala byť financovaná zo štátnej pomoci.

| (34) | Nemecko potvrdilo, že aj po zrušení investície do elektrárne je ešte stále splnená podmienka, že príjemca pomoci poskytne vlastný príspevok bez akejkoľvek podpory vo výške viac ako 25 % celkových oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

(34)

Nemecko potvrdilo, že aj po zrušení investície do elektrárne je ešte stále splnená podmienka, že príjemca pomoci poskytne vlastný príspevok bez akejkoľvek podpory vo výške viac ako 25 % celkových oprávnených nákladov.

2.6.   PRÁVNY ZÁKLAD

| (35) | V pôvodnej notifikácii bol pre pomoc uvedený nasledujúci právny základ:






  a) | zákon z roku 2007 o investičných príplatkoch z 15. júla 2006 uverejnený 23. februára 2007 (BGBl. 2007 I, s. 282) [schéma pomoci XR 6/2007 (10)]; |
| --- | --- | --- |

(35)

V pôvodnej notifikácii bol pre pomoc uvedený nasledujúci právny základ:

a)

zákon z roku 2007 o investičných príplatkoch z 15. júla 2006 uverejnený 23. februára 2007 (BGBl. 2007 I, s. 282) [schéma pomoci XR 6/2007 (10)];

| b) | zákon o spoločnej úlohe »Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry« zo 6. októbra 1969 (BGBl. I, s. 1861), naposledy zmenený a doplnený článkom 102 nariadenia z 25. novembra 2003 (BGBl. I, s. 2304), v spojení s 36. rámcovým plánom spoločnej úlohy »Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry« (SÚ) na obdobie rokov 2007 až 2010 (BT-Drs. 16/5215 z 27. apríla 2007) [schéma pomoci XR 31/2007 (11)]; |
| --- | --- |

b)

zákon o spoločnej úlohe »Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry« zo 6. októbra 1969 (BGBl. I, s. 1861), naposledy zmenený a doplnený článkom 102 nariadenia z 25. novembra 2003 (BGBl. I, s. 2304), v spojení s 36. rámcovým plánom spoločnej úlohy »Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry« (SÚ) na obdobie rokov 2007 až 2010 (BT-Drs. 16/5215 z 27. apríla 2007) [schéma pomoci XR 31/2007 (11)];

| c) | smernica ministerstva hospodárstva na podporu priemyselného hospodárstva v rámci spoločnej úlohy »Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry« – GA – (GA-G) zo 7. decembra 2006 (Ú. v. pre Brandenbursko č. 51 z 27. decembra 2006, s. 798); |
| --- | --- |

c)

smernica ministerstva hospodárstva na podporu priemyselného hospodárstva v rámci spoločnej úlohy »Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry« – GA – (GA-G) zo 7. decembra 2006 (Ú. v. pre Brandenbursko č. 51 z 27. decembra 2006, s. 798);

| d) | nariadenie o rozpočtových pravidlách spolkovej krajiny (LHO) z 21. apríla 1999 (GVBl. I/99, s. 106) s príslušnými správnymi opatreniami (VV-LHO). |
| --- | --- |

d)

nariadenie o rozpočtových pravidlách spolkovej krajiny (LHO) z 21. apríla 1999 (GVBl. I/99, s. 106) s príslušnými správnymi opatreniami (VV-LHO).

| (36) | Po prijatí zrušeného rozhodnutia Nemecko oznámilo, že pomoc sa poskytuje výlučne na základe zákona z roku 2007 o investičných príplatkoch, t. j. režimu pomoci XR 6/2007 oslobodeného podľa nariadenia o skupinovej výnimke. |
| --- | --- |

(36)

Po prijatí zrušeného rozhodnutia Nemecko oznámilo, že pomoc sa poskytuje výlučne na základe zákona z roku 2007 o investičných príplatkoch, t. j. režimu pomoci XR 6/2007 oslobodeného podľa nariadenia o skupinovej výnimke.

2.7.   OPATRENIE POMOCI

| (37) | Príjemca požiadal o pomoc 15. mája 2007, t. j. pred začiatkom prác v decembri 2007, na čo Nemecko, s výhradou výsledku hĺbkového preskúmania, písomne potvrdilo, že podmienky oprávnenosti sú splnené (list Investičnej banky spolkovej krajiny Brandenbursko z 24. mája 2007). |
| --- | --- |

(37)

Príjemca požiadal o pomoc 15. mája 2007, t. j. pred začiatkom prác v decembri 2007, na čo Nemecko, s výhradou výsledku hĺbkového preskúmania, písomne potvrdilo, že podmienky oprávnenosti sú splnené (list Investičnej banky spolkovej krajiny Brandenbursko z 24. mája 2007).

| (38) | Nemeckom notifikovaná celková výška pomoci bola 8 2 5 09  500 EUR (nominálna hodnota) resp. 7 2 1 45  700 EUR (diskontovaná hodnota). Nemecko potvrdilo, že táto pomoc sa nekumuluje s inou pomocou na tie isté oprávnené náklady. |
| --- | --- |

(38)

Nemeckom notifikovaná celková výška pomoci bola 8 2 5 09  500 EUR (nominálna hodnota) resp. 7 2 1 45  700 EUR (diskontovaná hodnota). Nemecko potvrdilo, že táto pomoc sa nekumuluje s inou pomocou na tie isté oprávnené náklady.

| (39) | Neskôr Nemecko oznámilo, že pomoc vo výške 5 0 5 59  153 EUR (nominálna hodnota) resp. 4 4 1 72  973 EUR (diskontovaná hodnota) bola vyplatená spoločnosti Propapier na redukovaný investičný projekt. Nemecko ďalej uviedlo, že intenzita vyplatenej pomoci bola vyššia ako intenzita pomoci 12,30 % ekvivalentu hrubej hotovostnej finančnej pomoci stanovená v zrušenom rozhodnutí a diskontovaná hodnota vypočítaná na základe redukovaných oprávnených nákladov predstavovala 4 3 4 15  903 EUR. |
| --- | --- |

(39)

Neskôr Nemecko oznámilo, že pomoc vo výške 5 0 5 59  153 EUR (nominálna hodnota) resp. 4 4 1 72  973 EUR (diskontovaná hodnota) bola vyplatená spoločnosti Propapier na redukovaný investičný projekt. Nemecko ďalej uviedlo, že intenzita vyplatenej pomoci bola vyššia ako intenzita pomoci 12,30 % ekvivalentu hrubej hotovostnej finančnej pomoci stanovená v zrušenom rozhodnutí a diskontovaná hodnota vypočítaná na základe redukovaných oprávnených nákladov predstavovala 4 3 4 15  903 EUR.

| (40) | V rámci pôvodnej notifikácie sa Nemecko zaviazalo, že dodrží maximálnu intenzitu pomoci vo výške 12,30 % ekvivalentu hrubej hotovostnej finančnej pomoci. Nemecko preto listom z 21. januára 2014 potvrdilo, že u spoločnosti Propapier zabezpečilo vrátenie pomoci v celkovej výške 1 0 99  539 EUR, čo zodpovedá navyše vyplatenej sume pomoci vrátane úrokov. |
| --- | --- |

(40)

V rámci pôvodnej notifikácie sa Nemecko zaviazalo, že dodrží maximálnu intenzitu pomoci vo výške 12,30 % ekvivalentu hrubej hotovostnej finančnej pomoci. Nemecko preto listom z 21. januára 2014 potvrdilo, že u spoločnosti Propapier zabezpečilo vrátenie pomoci v celkovej výške 1 0 99  539 EUR, čo zodpovedá navyše vyplatenej sume pomoci vrátane úrokov.

| (41) | Orgánom poskytujúcim pomoc na investičný príplatok je Finanzamt Frankfurt (Oder). |
| --- | --- |

(41)

Orgánom poskytujúcim pomoc na investičný príplatok je Finanzamt Frankfurt (Oder).

2.8.   PRÍNOS PRE REGIONÁLNY ROZVOJ

| (42) | Oblasť Brandenburg-Nordost bola regiónom so závažnými hospodárskymi a sociálnymi problémami, v ktorom HDP na obyvateľa v roku 2004 predstavoval 76,3 % priemeru EÚ-27 (12) a miera nezamestnanosti dosahovala v roku 2005 19,8 %, čo zodpovedalo 220 % priemeru EÚ-27 a 178 % priemeru v Nemecku. |
| --- | --- |

(42)

Oblasť Brandenburg-Nordost bola regiónom so závažnými hospodárskymi a sociálnymi problémami, v ktorom HDP na obyvateľa v roku 2004 predstavoval 76,3 % priemeru EÚ-27 (12) a miera nezamestnanosti dosahovala v roku 2005 19,8 %, čo zodpovedalo 220 % priemeru EÚ-27 a 178 % priemeru v Nemecku.

| (43) | Za účelom posilnenia rozvoja v tejto oblasti považovalo Nemecko za potrebné podporiť a stimulovať odvetvie výroby a spracovania papiera, keďže toto hodpoárske odvetvie sľubovalo pre oblasť Brandenbursko-Nordost nový hospodársky potenciál. Papiereň, ktorou bola do regiónu prinesená kľúčová technológia, mala viesť k umiestneniu nového primárneho priemyslu a k rozšíreniu hodnotového reťazca (zariadenia pre vlnitú lepenku, balenie atď.). Okrem toho mala investícia do moderného papierenského závodu dokázať, že Eisenhüttenstadt chce svoj hospodársky profil diverzifikovať a už nechce byť monoštruktúrou zameranou iba na kovospracujúci priemysel. Výroba vlnitej kartonáže z recyklovaných vlákien je v súlade s plánom mesta Eisenhüttenstadt etablovať v lokalite hospodárstvo založené na recyklovaní. |
| --- | --- |

(43)

Za účelom posilnenia rozvoja v tejto oblasti považovalo Nemecko za potrebné podporiť a stimulovať odvetvie výroby a spracovania papiera, keďže toto hodpoárske odvetvie sľubovalo pre oblasť Brandenbursko-Nordost nový hospodársky potenciál. Papiereň, ktorou bola do regiónu prinesená kľúčová technológia, mala viesť k umiestneniu nového primárneho priemyslu a k rozšíreniu hodnotového reťazca (zariadenia pre vlnitú lepenku, balenie atď.). Okrem toho mala investícia do moderného papierenského závodu dokázať, že Eisenhüttenstadt chce svoj hospodársky profil diverzifikovať a už nechce byť monoštruktúrou zameranou iba na kovospracujúci priemysel. Výroba vlnitej kartonáže z recyklovaných vlákien je v súlade s plánom mesta Eisenhüttenstadt etablovať v lokalite hospodárstvo založené na recyklovaní.

| (44) | Podľa pôvodnej notifikácie malo byť pomocou investičného projektu vytvorených 150 priamych pracovných miest (z toho 36 v elektrárni) a asi 450 nepriamych pracovných miest (13). |
| --- | --- |

(44)

Podľa pôvodnej notifikácie malo byť pomocou investičného projektu vytvorených 150 priamych pracovných miest (z toho 36 v elektrárni) a asi 450 nepriamych pracovných miest (13).

3.   POCHYBNOSTI A DÔVODY PRE ZAČATIE KONANIA

| (45) | V zrušenom rozhodnutí prišla Komisia k záveru, že limitné hodnoty podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc neboli presiahnuté. Komisia okrem toho uviedla, že podľa usmernení pre regionálnu pomoc iba v prípadoch, pri ktorých je prekročená jedna z limitných hodnôt stanovených v bode 68 písm. a) alebo b), bolo právomocou Komisie hĺbkovo preskúmať, či výhody pomoci prevažujú vyplývajúce narušenie súťaže. Komisia zastávala okrem toho názor, že dodržaním limitných hodnôt stanovených pre podiely na trhu a zvyšovanie kapacity a znížením maximálnej intenzity pomoci podľa bodu 67 usmernení pre regionálnu pomoc je zabezpečené, že prípadný narúšajúci účinok pomoci neprekračuje úroveň primeranú vo vzťahu k cieľu regionálneho rozvoja. Ďalej tvrdila, že podmienky usmernení pre regionálnu pomoc zabezpečujú, že pomoc prispeje k regionálnemu rozvoju. V tomto zmysle vyhlásila Komisia opatrenia za zlučiteľné s článkom 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(45)

V zrušenom rozhodnutí prišla Komisia k záveru, že limitné hodnoty podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc neboli presiahnuté. Komisia okrem toho uviedla, že podľa usmernení pre regionálnu pomoc iba v prípadoch, pri ktorých je prekročená jedna z limitných hodnôt stanovených v bode 68 písm. a) alebo b), bolo právomocou Komisie hĺbkovo preskúmať, či výhody pomoci prevažujú vyplývajúce narušenie súťaže. Komisia zastávala okrem toho názor, že dodržaním limitných hodnôt stanovených pre podiely na trhu a zvyšovanie kapacity a znížením maximálnej intenzity pomoci podľa bodu 67 usmernení pre regionálnu pomoc je zabezpečené, že prípadný narúšajúci účinok pomoci neprekračuje úroveň primeranú vo vzťahu k cieľu regionálneho rozvoja. Ďalej tvrdila, že podmienky usmernení pre regionálnu pomoc zabezpečujú, že pomoc prispeje k regionálnemu rozvoju. V tomto zmysle vyhlásila Komisia opatrenia za zlučiteľné s článkom 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

| (46) | Súd svojim rozsudkom vo veci T-304/08 usúdil, že splnením všetkých príslušných kritérií zlučiteľnosti s usmerneniami pre regionálnu pomoc nie je dostatočne preukázané, že príslušné opatrenie bude mať pozitívny dopad na regionálny rozvoj; okrem toho z bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc nevyplýva, že začatie konania vo veci formálneho zisťovania je pri dodržaní limitov stanovených pre podiely na trhu a zvyšovanie kapacity vylúčené (14). Súd ďalej vyhlásil, že Komisia nemohla iba na základe zistení vykonaných v zrušenom rozhodnutí vyvrátiť pochybnosti ohľadom zlučiteľnosti opatrení pomoci so spoločným trhom vo vzťahu k výnimke stanovenej v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, keďže pre uplatnenie tejto výnimky je nevyhnutné, aby výhody opatrenia prevážili jeho nevýhody, hoci sú obmedzené. V rozsudku súdu je ďalej zdôraznené, že Komisia je povinná v prípadoch, pri ktorých existujú pochybnosti ohľadom pozitívnych účinkov pomoci, začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, aj keď nie sú prekročené limity podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(46)

Súd svojim rozsudkom vo veci T-304/08 usúdil, že splnením všetkých príslušných kritérií zlučiteľnosti s usmerneniami pre regionálnu pomoc nie je dostatočne preukázané, že príslušné opatrenie bude mať pozitívny dopad na regionálny rozvoj; okrem toho z bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc nevyplýva, že začatie konania vo veci formálneho zisťovania je pri dodržaní limitov stanovených pre podiely na trhu a zvyšovanie kapacity vylúčené (14). Súd ďalej vyhlásil, že Komisia nemohla iba na základe zistení vykonaných v zrušenom rozhodnutí vyvrátiť pochybnosti ohľadom zlučiteľnosti opatrení pomoci so spoločným trhom vo vzťahu k výnimke stanovenej v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, keďže pre uplatnenie tejto výnimky je nevyhnutné, aby výhody opatrenia prevážili jeho nevýhody, hoci sú obmedzené. V rozsudku súdu je ďalej zdôraznené, že Komisia je povinná v prípadoch, pri ktorých existujú pochybnosti ohľadom pozitívnych účinkov pomoci, začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, aj keď nie sú prekročené limity podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc.

| (47) | V bodoch 118 a 127 odôvodnenia rozhodnutia o začatí konania sa Komisia odvolávala na argumentáciu sťažovateľov, že kapacita vytvorená projektom spoločnosti by na uvádzaných trhoch relevantných pre hodnotenie bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc prekročila hodnotu 5 % a pomoc v prospech spoločnosti Propapier by výrazne narušila hospodársku súťaž v sektore, ktorý bojuje s nadmernými štrukturálnymi kapacitami. Podľa sťažovateľov zareagovalo odvetvie znižovaním kapacít, spoločnosťou Propapier novovytvorená kapacita by však problémy pretrvávajúce v sektore vytvorením nových kapacít prehĺbila; tie by nahradili kapacity podnikov, ktoré boli odstavené za účelom umožnenia vyváženej hospodárskej súťaže na trhu s vlnitou kartonážou. |
| --- | --- |

(47)

V bodoch 118 a 127 odôvodnenia rozhodnutia o začatí konania sa Komisia odvolávala na argumentáciu sťažovateľov, že kapacita vytvorená projektom spoločnosti by na uvádzaných trhoch relevantných pre hodnotenie bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc prekročila hodnotu 5 % a pomoc v prospech spoločnosti Propapier by výrazne narušila hospodársku súťaž v sektore, ktorý bojuje s nadmernými štrukturálnymi kapacitami. Podľa sťažovateľov zareagovalo odvetvie znižovaním kapacít, spoločnosťou Propapier novovytvorená kapacita by však problémy pretrvávajúce v sektore vytvorením nových kapacít prehĺbila; tie by nahradili kapacity podnikov, ktoré boli odstavené za účelom umožnenia vyváženej hospodárskej súťaže na trhu s vlnitou kartonážou.

| (48) | V rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či sektor skutočne bojuje s nadmernými štrukturálnymi kapacitami a či by pomoc v prospech spoločnosti viedla k tomu, že by ich zachovala alebo zvýšila. Komisia okrem toho ponechala otvorenú otázku, či zohľadňovaný účinok zvyšovania kapacít skutočne prekračuje 5 % evidentnej spotreby na relevantnom trhu a prijala pripomienky tretích strán. Komisia uviedla, že na základe informácií, ktoré jej boli predložené pred prijatím zrušeného rozhodnutia, nemohla jednoznačne stanoviť, či pozitívne účinky pomoci prevažujú nad negatívnymi následkami (z toho vyplývajúce narušenia hospodárskej súťaže a ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi) a či nebola prekročená limitná hodnota stanovená v bode 68 usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(48)

V rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či sektor skutočne bojuje s nadmernými štrukturálnymi kapacitami a či by pomoc v prospech spoločnosti viedla k tomu, že by ich zachovala alebo zvýšila. Komisia okrem toho ponechala otvorenú otázku, či zohľadňovaný účinok zvyšovania kapacít skutočne prekračuje 5 % evidentnej spotreby na relevantnom trhu a prijala pripomienky tretích strán. Komisia uviedla, že na základe informácií, ktoré jej boli predložené pred prijatím zrušeného rozhodnutia, nemohla jednoznačne stanoviť, či pozitívne účinky pomoci prevažujú nad negatívnymi následkami (z toho vyplývajúce narušenia hospodárskej súťaže a ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi) a či nebola prekročená limitná hodnota stanovená v bode 68 usmernení pre regionálnu pomoc.

| (49) | Komisia preto vyzvala členské štáty a zainteresované strany, aby podali stanoviská k otázke správneho uplatňovania kontroly podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc. Komisia osobitne uvíta informácie, ktoré jej umožnia prijať záver, či relevantný trh bojoval počas obdobia rokov 2001 – 2006 s nadmernými štrukturálnymi kapacitami, či by notifikovaná pomoc mohla túto situáciu zachovať alebo posilniť a či by pozitívne účinky pomoci poskytnutej spoločnosti Propapier mohli prevážiť nad jej negatívnymi účinkami z hľadiska narušenia hospodárskej súťaže alebo ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(49)

Komisia preto vyzvala členské štáty a zainteresované strany, aby podali stanoviská k otázke správneho uplatňovania kontroly podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc. Komisia osobitne uvíta informácie, ktoré jej umožnia prijať záver, či relevantný trh bojoval počas obdobia rokov 2001 – 2006 s nadmernými štrukturálnymi kapacitami, či by notifikovaná pomoc mohla túto situáciu zachovať alebo posilniť a či by pozitívne účinky pomoci poskytnutej spoločnosti Propapier mohli prevážiť nad jej negatívnymi účinkami z hľadiska narušenia hospodárskej súťaže alebo ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi.

4.   STANOVISKO SŤAŽOVATEĽA SMURFIT KAPPA

4.1.   ÚVODNÉ PRIPOMIENKY

| (50) | Smurfit Kappa zdôrazňuje, že doložiť skutočnosť, že projekt spoločnosti Propapier nebude viesť k neakceptovateľnému narušeniu hospodárskej súťaže, musí v prvom rade Nemecko, a nie spoločnosť Smurfit Kappa. |
| --- | --- |

(50)

Smurfit Kappa zdôrazňuje, že doložiť skutočnosť, že projekt spoločnosti Propapier nebude viesť k neakceptovateľnému narušeniu hospodárskej súťaže, musí v prvom rade Nemecko, a nie spoločnosť Smurfit Kappa.

| (51) | Smurfit Kappa trvá na tom, že podľa rozsudku Všeobecného súdu vo veci T-304/08 je Komisia povinná overiť, či očakávané výhody pomoci prevažujú nad narušením hospodárskej súťaže a ovplyvnením obchodu medzi členskými štátmi, a poznamenáva, že limitné hodnoty podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc nie sú od začatia konania vo veci formálneho zisťovania už ďalej relevantné. |
| --- | --- |

(51)

Smurfit Kappa trvá na tom, že podľa rozsudku Všeobecného súdu vo veci T-304/08 je Komisia povinná overiť, či očakávané výhody pomoci prevažujú nad narušením hospodárskej súťaže a ovplyvnením obchodu medzi členskými štátmi, a poznamenáva, že limitné hodnoty podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc nie sú od začatia konania vo veci formálneho zisťovania už ďalej relevantné.

4.2.   VYMEDZENIE TRHU

| (52) | Smurfit Kappa predkladá stanovisko k predbežným vymedzeniam relevantného tovarového trhu podľa rozhodnutia Komisie o začatí konania (ktoré zodpovedajú obmedzeniam v zrušenom rozhodnutí) a odvoláva sa na svoju žiadosť na súd z 5. augusta 2008 o zrušenie pôvodného rozhodnutia o poskytnutí pomoci N 582/07 (ďalej len »žiadosť«), v ktorej Smurfit Kappa uviedla, že tieto vymedzenia nie sú správne. |
| --- | --- |

(52)

Smurfit Kappa predkladá stanovisko k predbežným vymedzeniam relevantného tovarového trhu podľa rozhodnutia Komisie o začatí konania (ktoré zodpovedajú obmedzeniam v zrušenom rozhodnutí) a odvoláva sa na svoju žiadosť na súd z 5. augusta 2008 o zrušenie pôvodného rozhodnutia o poskytnutí pomoci N 582/07 (ďalej len »žiadosť«), v ktorej Smurfit Kappa uviedla, že tieto vymedzenia nie sú správne.

| (53) | Podľa spoločnosti Smurfit Kappa neexistuje žiadny trh s krycím papierom z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a so zvlneným papierom zo zberného papiera a spoločnosť Propapier nemala nikdy v úmysle vyrábať pomocou svojho nového papierenského stroja PM2 krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2, ale skôr materiál zvlneného papiera a krycí papier z recyklovaných vlákien III s hmotnosťou 70/110 g/m2 ako aj zvlnený papier s hmotnosťou 70/130 g/m2 (informácie z tlačových správ), čo implicitne naznačuje, že je potrebné zohľadniť ešte užší trh. Preto spoločnosť Smurfit Kappa Komisiu vyzýva, aby vymedzila relevantný tovarový trh presnejšie. |
| --- | --- |

(53)

Podľa spoločnosti Smurfit Kappa neexistuje žiadny trh s krycím papierom z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a so zvlneným papierom zo zberného papiera a spoločnosť Propapier nemala nikdy v úmysle vyrábať pomocou svojho nového papierenského stroja PM2 krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2, ale skôr materiál zvlneného papiera a krycí papier z recyklovaných vlákien III s hmotnosťou 70/110 g/m2 ako aj zvlnený papier s hmotnosťou 70/130 g/m2 (informácie z tlačových správ), čo implicitne naznačuje, že je potrebné zohľadniť ešte užší trh. Preto spoločnosť Smurfit Kappa Komisiu vyzýva, aby vymedzila relevantný tovarový trh presnejšie.

4.3.   VÝPOČET ZVÝŠENIA KAPACITY

| (54) | Smurfit Kappa sa odvoláva na informácie z rozhovorov a tlačových správ, podľa ktorých bude nová papiereň schopná vyrobiť ročne 6 50  000 ton alebo dokonca do 7 50  000 ton vlnitej kartonáže, čo je ďaleko viac ako kapacita, ktorú Nemecko nahlásilo. Smurfit Kappa dospela k záveru, že Komisia by sa nemala spoliehať na čísla, ktoré jej nahlásilo Nemecko, ale by mala uskutočniť vlastné zisťovanie. |
| --- | --- |

(54)

Smurfit Kappa sa odvoláva na informácie z rozhovorov a tlačových správ, podľa ktorých bude nová papiereň schopná vyrobiť ročne 6 50  000 ton alebo dokonca do 7 50  000 ton vlnitej kartonáže, čo je ďaleko viac ako kapacita, ktorú Nemecko nahlásilo. Smurfit Kappa dospela k záveru, že Komisia by sa nemala spoliehať na čísla, ktoré jej nahlásilo Nemecko, ale by mala uskutočniť vlastné zisťovanie.

| (55) | Smurfit Kappa opiera väčšinu svojej argumentácie o štúdiu London Economics [Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)] z roku 2007, ktorú dala vypracovať Smurfit Kappa a ktorá preukázala, že Progroup sa expanziou produkcie pretransformuje z netto nákupcu vlnitej kartonáže na netto predajcu v rozsahu 2 50  000 ton ročne. Pri celkovej kapacite novej továrne PM2 vo výške 6 50  000 ton ročne (počet podľa Smurfit Kappa) by sa potreba externe obstaranej vlnitej kartonáže podniku znížila o 4 00  000 ton. Smurfit Kappa z toho vyvodzuje, že kompletných 6 50  000 ton ročne musí byť zahrnutých do údajov o voľnom trhu (t. j. do trhu predaja výlučne tretím stranám, teda bez interných podnikových dodávok). |
| --- | --- |

(55)

Smurfit Kappa opiera väčšinu svojej argumentácie o štúdiu London Economics [Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)] z roku 2007, ktorú dala vypracovať Smurfit Kappa a ktorá preukázala, že Progroup sa expanziou produkcie pretransformuje z netto nákupcu vlnitej kartonáže na netto predajcu v rozsahu 2 50  000 ton ročne. Pri celkovej kapacite novej továrne PM2 vo výške 6 50  000 ton ročne (počet podľa Smurfit Kappa) by sa potreba externe obstaranej vlnitej kartonáže podniku znížila o 4 00  000 ton. Smurfit Kappa z toho vyvodzuje, že kompletných 6 50  000 ton ročne musí byť zahrnutých do údajov o voľnom trhu (t. j. do trhu predaja výlučne tretím stranám, teda bez interných podnikových dodávok).

| (56) | Smurfit Kappa tvrdí, že »účinok presunu« (v zmysle definície v štúdii London Economics) musí byť zohľadnený: Podľa tvrdení Smurfit by vlnitá kartonáž, ktorá je používaná interne v rámci koncernu, išla v konečnom dôsledku na náklady predajov iných výrobcov na voľnom trhu, t. j. Progroup nebude už túto vlnitú kartonáž kupovať na voľnom trhu. Skutočné zvýšenie kapacity sa preto vypočíta z nových predajov spoločnosti Propapier na voľnom trhu plus z »uvoľnených« predajov iných výrobcov na voľnom trhu. Výsledkom toho je podľa Smurfit Kappa skutočná nová celková produkčná kapacita. |
| --- | --- |

(56)

Smurfit Kappa tvrdí, že »účinok presunu« (v zmysle definície v štúdii London Economics) musí byť zohľadnený: Podľa tvrdení Smurfit by vlnitá kartonáž, ktorá je používaná interne v rámci koncernu, išla v konečnom dôsledku na náklady predajov iných výrobcov na voľnom trhu, t. j. Progroup nebude už túto vlnitú kartonáž kupovať na voľnom trhu. Skutočné zvýšenie kapacity sa preto vypočíta z nových predajov spoločnosti Propapier na voľnom trhu plus z »uvoľnených« predajov iných výrobcov na voľnom trhu. Výsledkom toho je podľa Smurfit Kappa skutočná nová celková produkčná kapacita.

| (57) | Smurfit Kappa predložila tabuľku vytvorenú programom Excel z 30. júna 2008 (príloha A.10 žiadosti) a používa niektoré číselné údaje zo správy spoločnosti Henry Poole Consulting (16) z roku 2007. Táto tabuľka vykazuje, čo sa týka trhu s vlnitou kartonážou vyrobenou z recyklovaného papiera, pre spoločnosť Progroup v roku 2008 potrebu 2 40  000 ton ročne a pre rok 2010 (teda po investičnom projekte) odhaduje pre spoločnosť Propapier, že jej objem produkcie vlnitej kartonáže vyrobenej z recyklovaného papiera a predanej na trhu bude predstavovať 2 85  000 ton ročne. Smurfit Kappa je toho názoru, že súčet týchto dvoch hodnôt (5 25  000 ton ročne, vypočítaných z 2 85  000 ton ročne, ktoré nebudú použité interne v rámci koncernu, plus 2 40  000 ton ročne, ktoré už Progroup nemusí kupovať na voľnom trhu) predstavuje celkový vplyv podporovaného investičného projektu na voľnom trhu s vlnitou kartonážou, a preto musí byť použitý pre výpočet zvýšenia kapacity v zmysle bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(57)

Smurfit Kappa predložila tabuľku vytvorenú programom Excel z 30. júna 2008 (príloha A.10 žiadosti) a používa niektoré číselné údaje zo správy spoločnosti Henry Poole Consulting (16) z roku 2007. Táto tabuľka vykazuje, čo sa týka trhu s vlnitou kartonážou vyrobenou z recyklovaného papiera, pre spoločnosť Progroup v roku 2008 potrebu 2 40  000 ton ročne a pre rok 2010 (teda po investičnom projekte) odhaduje pre spoločnosť Propapier, že jej objem produkcie vlnitej kartonáže vyrobenej z recyklovaného papiera a predanej na trhu bude predstavovať 2 85  000 ton ročne. Smurfit Kappa je toho názoru, že súčet týchto dvoch hodnôt (5 25  000 ton ročne, vypočítaných z 2 85  000 ton ročne, ktoré nebudú použité interne v rámci koncernu, plus 2 40  000 ton ročne, ktoré už Progroup nemusí kupovať na voľnom trhu) predstavuje celkový vplyv podporovaného investičného projektu na voľnom trhu s vlnitou kartonážou, a preto musí byť použitý pre výpočet zvýšenia kapacity v zmysle bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc.

| (58) | Okrem toho Smurfit Kappa odmieta hodnotu 1 50  000 ton ročne uvádzanú spoločnosťou Propapier ako hodnotu zvýšenia kapacity vo vzťahu k vlnitej kartonáži na voľnom trhu. Smurfit Kappa uvádza, že novovybudovaný závod na vlnitú lepenku spoločnosti Progroup v meste Stryków (Poľsko) použije iba približne 1 00  000 ton zberného papiera ročne. Aj keby sa táto dodatočná potreba 6 50  000 ton ročne odpočítala, zvyšovala by celková kapacita 5 50  000 ton ročne. |
| --- | --- |

(58)

Okrem toho Smurfit Kappa odmieta hodnotu 1 50  000 ton ročne uvádzanú spoločnosťou Propapier ako hodnotu zvýšenia kapacity vo vzťahu k vlnitej kartonáži na voľnom trhu. Smurfit Kappa uvádza, že novovybudovaný závod na vlnitú lepenku spoločnosti Progroup v meste Stryków (Poľsko) použije iba približne 1 00  000 ton zberného papiera ročne. Aj keby sa táto dodatočná potreba 6 50  000 ton ročne odpočítala, zvyšovala by celková kapacita 5 50  000 ton ročne.

| (59) | Na základe uvedeného dochádza Smurfit Kappa k záveru, že zvýšenie kapacity vplyvom podporovaného investičného projektu spoločnosti Propapier prekračuje limit 5 % stanovený v bode 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc (v porovnaní s údajmi z roku 2006 pre voľný trh s vlnitou kartonážou). |
| --- | --- |

(59)

Na základe uvedeného dochádza Smurfit Kappa k záveru, že zvýšenie kapacity vplyvom podporovaného investičného projektu spoločnosti Propapier prekračuje limit 5 % stanovený v bode 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc (v porovnaní s údajmi z roku 2006 pre voľný trh s vlnitou kartonážou).

4.4.   NADMERNÁ KAPACITA

| (60) | Smurfit Kappa uvádza, že trh s vlnitou kartonážou bojoval v relevantnom časovom období rokov 2001 až 2006 s nadmernými štrukturálnymi kapacitami. Podľa tvrdení Smurfit Kappa sa trh vyznačoval chýbajúcim primeraným rastom dopytu, pričom nové kapacity boli posilňované v prvom rade prostredníctvom štátnej pomoci, čo nadmerné kapacity ešte posilnilo. V dôsledku toho museli iní výrobcovia papiera svoje výrobné závody zatvoriť, aby zostali konkurencieschopnými (Smurfit Kappa odstavila 14 papierenských strojov v období rokov 2001 až 2008). Smurfit Kappa sa odvoláva na štúdiu spoločnosti London Economics, z ktorej vyplýva, že nové kapacity (najmä tie, ktoré sú podporované formou štátnej pomoci) majú vážne negatívne účinky na hospodársku súťaž. Štúdia upozorňuje na veľké ťažkosti na európskom trhu s vlnitou kartonážou v období rokov 2002 až 2006 a odvoláva sa na vážne problémy s nadmernými kapacitami v tomto sektore. Číselné údaje vychádzajú z údajov spoločností Groupement Ondulé a Smurfit Kappa a vyplýva z nich miera využitia kapacít do 90 % pre obdobie rokov 2003 až 2005. Hodnoty pre roky 2006 a 2007 predstavujú viac ako 90 %, avšak štúdia zahŕňa pre tieto roky aj alternatívne číselné údaje, z ktorých vyplýva využitie kapacít do 90 %, »pokiaľ by nebolo došlo k znižovaniu kapacít.« |
| --- | --- |

(60)

Smurfit Kappa uvádza, že trh s vlnitou kartonážou bojoval v relevantnom časovom období rokov 2001 až 2006 s nadmernými štrukturálnymi kapacitami. Podľa tvrdení Smurfit Kappa sa trh vyznačoval chýbajúcim primeraným rastom dopytu, pričom nové kapacity boli posilňované v prvom rade prostredníctvom štátnej pomoci, čo nadmerné kapacity ešte posilnilo. V dôsledku toho museli iní výrobcovia papiera svoje výrobné závody zatvoriť, aby zostali konkurencieschopnými (Smurfit Kappa odstavila 14 papierenských strojov v období rokov 2001 až 2008). Smurfit Kappa sa odvoláva na štúdiu spoločnosti London Economics, z ktorej vyplýva, že nové kapacity (najmä tie, ktoré sú podporované formou štátnej pomoci) majú vážne negatívne účinky na hospodársku súťaž. Štúdia upozorňuje na veľké ťažkosti na európskom trhu s vlnitou kartonážou v období rokov 2002 až 2006 a odvoláva sa na vážne problémy s nadmernými kapacitami v tomto sektore. Číselné údaje vychádzajú z údajov spoločností Groupement Ondulé a Smurfit Kappa a vyplýva z nich miera využitia kapacít do 90 % pre obdobie rokov 2003 až 2005. Hodnoty pre roky 2006 a 2007 predstavujú viac ako 90 %, avšak štúdia zahŕňa pre tieto roky aj alternatívne číselné údaje, z ktorých vyplýva využitie kapacít do 90 %, »pokiaľ by nebolo došlo k znižovaniu kapacít.«

4.5.   PRÍNOS K REGIONÁLNEMU ROZVOJU A ZVÁŽENIE POZITÍVNYCH A NEGATÍVNYCH ÚČINKOV

| (61) | V súvislosti so zvážením pozitívnych a negatívnych účinkov pomoci so zreteľom na narušenie hospodárskej súťaže na trhu, ktorý sa vyznačuje nadmernými štrukturálnymi kapacitami, Smurfit Kappa uvádza, že k technologickému rozvoju územia samo o sebe neprispieva, ak je papierenský stroj niekde skonštruovaný a potom je prepravený na príslušné územie a tam nainštalovaný. Smurfit Kappa dodáva, že projekt, odhliadnuc od elektrárne a čističky odpadových vôd, ktoré sú obe súčasťou projektu Propapier, neprinesie pre oblasť žiadne doplňujúce investície a akumuláciou papierní nie je možné žiadne zvýšenie efektívnosti očakávať. Rozšírenie hodnotového reťazca nie je možné očakávať, pretože napríklad v danej oblasti nie sú žiadni zákazníci pre vlnitú lepenku, a preto nie je výstavba výrobne vlnitej lepenky opodstatnená. |
| --- | --- |

(61)

V súvislosti so zvážením pozitívnych a negatívnych účinkov pomoci so zreteľom na narušenie hospodárskej súťaže na trhu, ktorý sa vyznačuje nadmernými štrukturálnymi kapacitami, Smurfit Kappa uvádza, že k technologickému rozvoju územia samo o sebe neprispieva, ak je papierenský stroj niekde skonštruovaný a potom je prepravený na príslušné územie a tam nainštalovaný. Smurfit Kappa dodáva, že projekt, odhliadnuc od elektrárne a čističky odpadových vôd, ktoré sú obe súčasťou projektu Propapier, neprinesie pre oblasť žiadne doplňujúce investície a akumuláciou papierní nie je možné žiadne zvýšenie efektívnosti očakávať. Rozšírenie hodnotového reťazca nie je možné očakávať, pretože napríklad v danej oblasti nie sú žiadni zákazníci pre vlnitú lepenku, a preto nie je výstavba výrobne vlnitej lepenky opodstatnená.

| (62) | Smurfit Kappa ďalej uvádza, že už v roku 2007 bolo známe, že bez ohľadu na počet a kvalitu pracovných miest vytvorených investíciou spoločnosti Propapier, by bol počet inde stratených pracovných miest vyšší. |
| --- | --- |

(62)

Smurfit Kappa ďalej uvádza, že už v roku 2007 bolo známe, že bez ohľadu na počet a kvalitu pracovných miest vytvorených investíciou spoločnosti Propapier, by bol počet inde stratených pracovných miest vyšší.

| (63) | Na základe číselných údajov uvádzaných v rozhodnutí o začatí konania Smurfit Kappa vypočítala, že pomoc na každé vytvorené priame pracovné miesto predstavuje 3 50  000 EUR. Smurfit Kappa spochybňuje, či zostanú pracovné miesta v danom regióne trvalo udržateľné a či ich je možné klasifikovať ako kvalitné pracovné miesta. Okrem toho má Smurfit Kappa pochybnosti, či región z týchto pracovných miest skutočne profituje, keďže časť pracovníkov spoločnosti Propapier dochádza z iných oblastí. Smurfit Kappa spochybňuje, či je skutočnosť, že časť centrálneho produkčného tímu pochádza zo závodu spoločnosti Propapier v meste Burg (Sasko-Anhaltsko), možné hodnotiť ako výhodu, ktorá pomoc odôvodňuje. |
| --- | --- |

(63)

Na základe číselných údajov uvádzaných v rozhodnutí o začatí konania Smurfit Kappa vypočítala, že pomoc na každé vytvorené priame pracovné miesto predstavuje 3 50  000 EUR. Smurfit Kappa spochybňuje, či zostanú pracovné miesta v danom regióne trvalo udržateľné a či ich je možné klasifikovať ako kvalitné pracovné miesta. Okrem toho má Smurfit Kappa pochybnosti, či región z týchto pracovných miest skutočne profituje, keďže časť pracovníkov spoločnosti Propapier dochádza z iných oblastí. Smurfit Kappa spochybňuje, či je skutočnosť, že časť centrálneho produkčného tímu pochádza zo závodu spoločnosti Propapier v meste Burg (Sasko-Anhaltsko), možné hodnotiť ako výhodu, ktorá pomoc odôvodňuje.

| (64) | S ohľadom na 529 nepriamych pracovných miest sa Smurfit Kappa odvoláva na člena predstavenstva Propapier z roku 2010, podľa ktorého sa vytvorí iba 329 nepriamych pracovných miest, pričom z regiónu pochádza (iba) mierne nad 60 % pracovníkov. Smurfit Kappa je toho názoru, že sú potrebné podrobnejšie informácie (napr., či sú započítané pracovné miesta spojené s údržbovými prácami alebo projektami infraštruktúry a či sa v prípade nepriamych pracovných miest jedná o miesta na dobu neurčitú), aby bolo možné dostatočne posúdiť účinky pre región, a vyzýva Komisiu, aby to dôkladne preskúmala. |
| --- | --- |

(64)

S ohľadom na 529 nepriamych pracovných miest sa Smurfit Kappa odvoláva na člena predstavenstva Propapier z roku 2010, podľa ktorého sa vytvorí iba 329 nepriamych pracovných miest, pričom z regiónu pochádza (iba) mierne nad 60 % pracovníkov. Smurfit Kappa je toho názoru, že sú potrebné podrobnejšie informácie (napr., či sú započítané pracovné miesta spojené s údržbovými prácami alebo projektami infraštruktúry a či sa v prípade nepriamych pracovných miest jedná o miesta na dobu neurčitú), aby bolo možné dostatočne posúdiť účinky pre región, a vyzýva Komisiu, aby to dôkladne preskúmala.

4.6.   POMOC POSKYTNUTÁ NA INFRAŠTRUKTÚRU PRE PROPAPIER

| (65) | Smurfit Kappa poukazuje na autonómne rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania pomoci poskytnutej na infraštruktúru pre Propapier (vec SA.36147). Smurfit Kappa zároveň zastáva názor, že podpora na čističku odpadových vôd predstavuje investičnú pomoc, ktorú nemožno považovať za oddelenú voči platbe, ktorá je predmetom rozhodnutia o začatí konania SA.23827, a požaduje, aby Komisia preverila obe opatrenia v rámci toho istého konania príp. objasnila, prečo nemôžu byť za súčasti toho istého projektu považované. |
| --- | --- |

(65)

Smurfit Kappa poukazuje na autonómne rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania pomoci poskytnutej na infraštruktúru pre Propapier (vec SA.36147). Smurfit Kappa zároveň zastáva názor, že podpora na čističku odpadových vôd predstavuje investičnú pomoc, ktorú nemožno považovať za oddelenú voči platbe, ktorá je predmetom rozhodnutia o začatí konania SA.23827, a požaduje, aby Komisia preverila obe opatrenia v rámci toho istého konania príp. objasnila, prečo nemôžu byť za súčasti toho istého projektu považované.

5.   PRIPOMIENKY NEMECKA

5.1.   ÚVODNÉ PRIPOMIENKY

| (66) | Nemecko zastáva názor, že Komisia nemala po zrušení rozhodnutia N 582/2007 začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ; namiesto toho mala v rámci predbežného posúdenia prijať rozhodnutie v zmysle článku 4 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (17). Nemecko zdôrazňuje, že rozsudok Všeobecného súdu vo veci T-304/08 neustanovuje začatie konania Komisie vo veci formálneho zisťovania. Okrem toho Nemecko nerozumie, prečo Komisia teraz, bez predloženia nových skutočností, vyjadruje pochybnosti ohľadom otázky, či pred rokom 2008 vládli na trhu s vlnitou kartonážou nadmerné kapacity, keď predsa v zrušenom rozhodnutí rozhodla, že trh s nadmernými kapacitami nebojuje a limitná hodnota vo výške 5 % uvádzaná v bode 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc nebude prekročená; tento názor obhajovala Komisia aj pred súdom. |
| --- | --- |

(66)

Nemecko zastáva názor, že Komisia nemala po zrušení rozhodnutia N 582/2007 začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ; namiesto toho mala v rámci predbežného posúdenia prijať rozhodnutie v zmysle článku 4 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (17). Nemecko zdôrazňuje, že rozsudok Všeobecného súdu vo veci T-304/08 neustanovuje začatie konania Komisie vo veci formálneho zisťovania. Okrem toho Nemecko nerozumie, prečo Komisia teraz, bez predloženia nových skutočností, vyjadruje pochybnosti ohľadom otázky, či pred rokom 2008 vládli na trhu s vlnitou kartonážou nadmerné kapacity, keď predsa v zrušenom rozhodnutí rozhodla, že trh s nadmernými kapacitami nebojuje a limitná hodnota vo výške 5 % uvádzaná v bode 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc nebude prekročená; tento názor obhajovala Komisia aj pred súdom.

| (67) | Nemecko poznamenáva, že samotné vystúpenie sťažovateľa nezakladá pre Komisiu »závažné ťažkosti«, keď sa má stanoviť, či je pomoc na vnútornom trhu zlučiteľná, a vyhlasuje, že výber uplatňovaného konania nesmú určovať »tretí účastníci na trhu«. Podľa Nemecka sú tieto závery podporené tým, že príjemca nemá po danej investícii väčší vplyv na hospodársku súťaž než pred ňou (pretože nedisponuje väčším podielom na trhu). Nemecko pritom zdôrazňuje, že papiereň bola určená v prvom rade na pokrytie doplňujúcej internej potreby vlnitej kartonáže spoločnosti Progroup. |
| --- | --- |

(67)

Nemecko poznamenáva, že samotné vystúpenie sťažovateľa nezakladá pre Komisiu »závažné ťažkosti«, keď sa má stanoviť, či je pomoc na vnútornom trhu zlučiteľná, a vyhlasuje, že výber uplatňovaného konania nesmú určovať »tretí účastníci na trhu«. Podľa Nemecka sú tieto závery podporené tým, že príjemca nemá po danej investícii väčší vplyv na hospodársku súťaž než pred ňou (pretože nedisponuje väčším podielom na trhu). Nemecko pritom zdôrazňuje, že papiereň bola určená v prvom rade na pokrytie doplňujúcej internej potreby vlnitej kartonáže spoločnosti Progroup.

| (68) | Nemecko dodáva, že Komisia by mala, ak by sa rozhodla vykonať hĺbkové preskúmanie, zohľadniť skutočnosť, že limitné hodnoty podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc neboli prekročené, ako dôležitý indikátor toho, že pomoc má iba obmedzený vplyv na hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(68)

Nemecko dodáva, že Komisia by mala, ak by sa rozhodla vykonať hĺbkové preskúmanie, zohľadniť skutočnosť, že limitné hodnoty podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc neboli prekročené, ako dôležitý indikátor toho, že pomoc má iba obmedzený vplyv na hospodársku súťaž.

| (69) | Nemecko predložilo rôzne štúdie:






  a) | správu z roku 2013 o hospodárskej analýze investičnej pomoci pre Progroup (ďalej len »správa spoločnosti ECA«) (18), ktorú spoločnosť Progroup zadala na použitie v rámci štátnej pomoci SA.23827. Správa sa zakladá na informáciách spoločnosti Pöyry Management Consulting Oy (ďalej len »Pöyry«); |
| --- | --- | --- |

(69)

Nemecko predložilo rôzne štúdie:

a)

správu z roku 2013 o hospodárskej analýze investičnej pomoci pre Progroup (ďalej len »správa spoločnosti ECA«) (18), ktorú spoločnosť Progroup zadala na použitie v rámci štátnej pomoci SA.23827. Správa sa zakladá na informáciách spoločnosti Pöyry Management Consulting Oy (ďalej len »Pöyry«);

| b) | správu z roku 2013 spoločnosti Roland Berger Strategy Consultants (19) (ďalej len »správa spoločnosti Roland Berger«), ktorú zadala spoločnosť Progroup. Správa obsahuje porovnanie ex-post medzi rozhodnutou investičnou lokalitou v meste Eisenhüttenstadt a alternatívnou lokalitou ([...]); |
| --- | --- |

b)

správu z roku 2013 spoločnosti Roland Berger Strategy Consultants (19) (ďalej len »správa spoločnosti Roland Berger«), ktorú zadala spoločnosť Progroup. Správa obsahuje porovnanie ex-post medzi rozhodnutou investičnou lokalitou v meste Eisenhüttenstadt a alternatívnou lokalitou ([...]);

| c) | analytickú správu spoločnosti Deutsche Bank Research o spoločnosti Smurfit Kappa z roku 2007 (20) (ďalej len »štúdia spoločnosti Deutsche Bank«). |
| --- | --- |

c)

analytickú správu spoločnosti Deutsche Bank Research o spoločnosti Smurfit Kappa z roku 2007 (20) (ďalej len »štúdia spoločnosti Deutsche Bank«).

| (70) | Nemecko okrem tohto predložilo kópie vyjadrení a príloh vo veci T-304/08. |
| --- | --- |

(70)

Nemecko okrem tohto predložilo kópie vyjadrení a príloh vo veci T-304/08.

5.2.   VYMEDZENIE TRHU

5.2.1.   RELEVANTNÝ TRH PRE VLNITÚ KARTONÁŽ – VOĽNÝ TRH V POROVNANÍ SO SPOLOČNÝM TRHOM

| (71) | Nemecko vznieslo námietky proti vyjadreniam spoločnosti Smurfit Kappa, pretože stroj PM2 je síce optimalizovaný na výrobu gramatúr medzi 70 g/m2 a 130 g/m2, ale kedykoľvek je ho možné prestaviť na papiere s vyššou alebo nižšou gramatúrou. Z technického hľadiska dokáže stroj PM2 produkovať gramatúry do 150 g/m2. Propapier má okrem toho komerčný záujem na tom, aby vyrábal vyššie gramatúry, keď ich trhová cena stúpa. Nemecko dodáva, že argumentácia spoločnosti Smurfit Kappa odporuje stálej praxi rozhodovania Komisie (špecifikácie Smurfit Kappa nedosahujú ani najmenšiu segmentáciu trhu, ktorú Komisia používala v podobných oblastiach pre vymedzenia trhu. |
| --- | --- |

(71)

Nemecko vznieslo námietky proti vyjadreniam spoločnosti Smurfit Kappa, pretože stroj PM2 je síce optimalizovaný na výrobu gramatúr medzi 70 g/m2 a 130 g/m2, ale kedykoľvek je ho možné prestaviť na papiere s vyššou alebo nižšou gramatúrou. Z technického hľadiska dokáže stroj PM2 produkovať gramatúry do 150 g/m2. Propapier má okrem toho komerčný záujem na tom, aby vyrábal vyššie gramatúry, keď ich trhová cena stúpa. Nemecko dodáva, že argumentácia spoločnosti Smurfit Kappa odporuje stálej praxi rozhodovania Komisie (špecifikácie Smurfit Kappa nedosahujú ani najmenšiu segmentáciu trhu, ktorú Komisia používala v podobných oblastiach pre vymedzenia trhu.

| (72) | Nemecko vo svojom stanovisku okrem toho uvádza, že je irelevantné rozlišovať medzi voľných trhom a spoločným trhom. Voľný trh nie je vecne relevantným trhom, ale časťou spoločného trhu s vlnitou kartonážou. Nemecko tvrdí, že neexistujú žiadne nezávislé štatistické údaje pre voľný trh a účinky investičnej pomoci na hospodársku súťaž a obchod môžu byť hodnotené iba na základe spoločného trhu. |
| --- | --- |

(72)

Nemecko vo svojom stanovisku okrem toho uvádza, že je irelevantné rozlišovať medzi voľných trhom a spoločným trhom. Voľný trh nie je vecne relevantným trhom, ale časťou spoločného trhu s vlnitou kartonážou. Nemecko tvrdí, že neexistujú žiadne nezávislé štatistické údaje pre voľný trh a účinky investičnej pomoci na hospodársku súťaž a obchod môžu byť hodnotené iba na základe spoločného trhu.

| (73) | Nemecko okrem toho tvrdí, že rozlišovanie medzi vlnitou kartonážou, ktorá sa používa vo vertikálne integrovaných podnikoch, a vlnitou kartonážou, ktorá sa dodáva na voľný trh, sa javí ako umelo a svojvoľne vytvorené. Papier, ktorý je spracovávaný vo vertikálne integrovaných podnikoch, a papier, ktorý je ponúkaný na voľnom trhu, sú takmer úplne zameniteľné (identická surovina a rovnaké vlastnosti výrobku). Vertikálne integrovaní výrobcovia vystupujú na trhu ako predajcovia tak aj kupujúci (čo vedie k trhovému efektu ohľadom ceny a ponuky/dopytu na spoločnom trhu a v hodnotovom reťazci), teda neexistuje žiadny nezávislý voľný trh. Medzi vlnitou kartonážou spotrebovanou interne v rámci koncernu a ponúkanou na voľnom trhu závislosť existuje. Vertikálne integrovaní výrobcovia dodávajú vlnitú kartonáž aj priamo závodom na vlnitú lepenku konkurentov a tiež kupujú vlnitú kartonáž zo závodov iných konkurentov za účelom optimalizácie vlastnej produkcie a logistiky. Podľa Nemecka musia byť množstvá, ktoré sú predmetom takýchto obchodov optimalizácie, pripočítané do voľného trhu s vlnitou kartonážou, ak vôbec k rozlišovaniu dôjde. |
| --- | --- |

(73)

Nemecko okrem toho tvrdí, že rozlišovanie medzi vlnitou kartonážou, ktorá sa používa vo vertikálne integrovaných podnikoch, a vlnitou kartonážou, ktorá sa dodáva na voľný trh, sa javí ako umelo a svojvoľne vytvorené. Papier, ktorý je spracovávaný vo vertikálne integrovaných podnikoch, a papier, ktorý je ponúkaný na voľnom trhu, sú takmer úplne zameniteľné (identická surovina a rovnaké vlastnosti výrobku). Vertikálne integrovaní výrobcovia vystupujú na trhu ako predajcovia tak aj kupujúci (čo vedie k trhovému efektu ohľadom ceny a ponuky/dopytu na spoločnom trhu a v hodnotovom reťazci), teda neexistuje žiadny nezávislý voľný trh. Medzi vlnitou kartonážou spotrebovanou interne v rámci koncernu a ponúkanou na voľnom trhu závislosť existuje. Vertikálne integrovaní výrobcovia dodávajú vlnitú kartonáž aj priamo závodom na vlnitú lepenku konkurentov a tiež kupujú vlnitú kartonáž zo závodov iných konkurentov za účelom optimalizácie vlastnej produkcie a logistiky. Podľa Nemecka musia byť množstvá, ktoré sú predmetom takýchto obchodov optimalizácie, pripočítané do voľného trhu s vlnitou kartonážou, ak vôbec k rozlišovaniu dôjde.

| (74) | Nemecko okrem toho tvrdí, že existuje jednotný trh s vlnitou kartonážou, ktorý zahŕňa vlnitú kartonáž z recyklovaných a primárnych vlákien nezávisle od príslušnej gramatúry. Krycí papier a zvlnený papier z recyklovaných vlákien najednej strane a krycí papier a zvlnený papier z primárnych vlákien na strane druhej sú pre predávajúceho ako aj pre kupujúceho zameniteľné. Takmer každá papiereň je technicky schopná vyrábať pomocou rovnakého stroja vlnitú kartonáž z recyklovaných vlákien ako aj z primárnych vlákien. Aby mohla továreň v meste Eisenhüttenstadt používať primárne vlákna, postačovala aby investícia vo výške približne [...] miliónov EUR, čo zodpovedá nie viac ako [...] % celkovej investičnej sumy. |
| --- | --- |

(74)

Nemecko okrem toho tvrdí, že existuje jednotný trh s vlnitou kartonážou, ktorý zahŕňa vlnitú kartonáž z recyklovaných a primárnych vlákien nezávisle od príslušnej gramatúry. Krycí papier a zvlnený papier z recyklovaných vlákien najednej strane a krycí papier a zvlnený papier z primárnych vlákien na strane druhej sú pre predávajúceho ako aj pre kupujúceho zameniteľné. Takmer každá papiereň je technicky schopná vyrábať pomocou rovnakého stroja vlnitú kartonáž z recyklovaných vlákien ako aj z primárnych vlákien. Aby mohla továreň v meste Eisenhüttenstadt používať primárne vlákna, postačovala aby investícia vo výške približne [...] miliónov EUR, čo zodpovedá nie viac ako [...] % celkovej investičnej sumy.

| (75) | Výrobcovia okrem toho prestavujú svoje produkcie na nižšie alebo vyššie gramatúry, ak pre určité gramatúry zaznamenajú pokles cien; substitučné reťazce potom vedú k úpravám cien a množstiev. Na strane dopytu môžu zákazníci (podniky baliarenského priemyslu) v prípade podstatných rozdielov medzi vlnitou kartonážou s nižšou a vyššou gramatúrou nahradiť ťažšie gramatúry pomocou viacerých vrstiev výhodnejších ľahších gramatúr. |
| --- | --- |

(75)

Výrobcovia okrem toho prestavujú svoje produkcie na nižšie alebo vyššie gramatúry, ak pre určité gramatúry zaznamenajú pokles cien; substitučné reťazce potom vedú k úpravám cien a množstiev. Na strane dopytu môžu zákazníci (podniky baliarenského priemyslu) v prípade podstatných rozdielov medzi vlnitou kartonážou s nižšou a vyššou gramatúrou nahradiť ťažšie gramatúry pomocou viacerých vrstiev výhodnejších ľahších gramatúr.

| (76) | Okrem toho sú na strane ponuky krycie papiere a zvlnené papiere úplne zameniteľné: Stroje dokážu vyrábať oboje a bez problému sa prestaviť. |
| --- | --- |

(76)

Okrem toho sú na strane ponuky krycie papiere a zvlnené papiere úplne zameniteľné: Stroje dokážu vyrábať oboje a bez problému sa prestaviť.

| (77) | Vo vzťahu k príslušnému geografickému trhu Nemecko vyhlasuje, že viaceré znaky poukazujú na to, že trh presahuje EHP. Tak sa veľké množstvá vlnitej kartonáže do EHP dovážajú, napríklad z Číny, a z EHP vyvážajú, napríklad do Afriky, na Blízky Východ, do Ázie a Turecka (5 85  000 ton v roku 2005). Týmto spôsobom bolo približne [...] % vlnitej kartonáže nakúpenej spoločnosťou Progroup v roku 2007 dovezenej z krajín mimo EHP ([...] ton z [...]). |
| --- | --- |

(77)

Vo vzťahu k príslušnému geografickému trhu Nemecko vyhlasuje, že viaceré znaky poukazujú na to, že trh presahuje EHP. Tak sa veľké množstvá vlnitej kartonáže do EHP dovážajú, napríklad z Číny, a z EHP vyvážajú, napríklad do Afriky, na Blízky Východ, do Ázie a Turecka (5 85  000 ton v roku 2005). Týmto spôsobom bolo približne [...] % vlnitej kartonáže nakúpenej spoločnosťou Progroup v roku 2007 dovezenej z krajín mimo EHP ([...] ton z [...]).

| (78) | Nemecko na záver uviedlo, že pre vlnitú kartonáž existuje iba jeden relevantný trh, ktorý pokrýva prinajmenšom EHP a zahŕňa interné predaje v rámci koncernu, krycí papier a zvlnený papier, všetky gramatúry a vlnitú kartonáž z recyklovaných ako aj primárnych vlákien. Podľa Nemecka sa tento záver opiera o silnú koreláciu medzi cenami krycieho papiera z recyklovaných vlákien všetkých gramatúr a cenami krycieho papiera z recyklovaných a z primárnych vlákien (aj keď sa zohľadnia vstupné náklady na použité suroviny) (21). |
| --- | --- |

(78)

Nemecko na záver uviedlo, že pre vlnitú kartonáž existuje iba jeden relevantný trh, ktorý pokrýva prinajmenšom EHP a zahŕňa interné predaje v rámci koncernu, krycí papier a zvlnený papier, všetky gramatúry a vlnitú kartonáž z recyklovaných ako aj primárnych vlákien. Podľa Nemecka sa tento záver opiera o silnú koreláciu medzi cenami krycieho papiera z recyklovaných vlákien všetkých gramatúr a cenami krycieho papiera z recyklovaných a z primárnych vlákien (aj keď sa zohľadnia vstupné náklady na použité suroviny) (21).

5.2.2.   RELEVANTNÝ TRH PRE VLNITÚ LEPENKU

| (79) | Nemecko súhlasí s názorom Komisie uvádzaným v rozhodnutí o začatí konania, že vlnitá lepenka predstavuje samostatný relevantný trh s výrobkami (ako z pohľadu ponuky tak aj z pohľadu dopytu). |
| --- | --- |

(79)

Nemecko súhlasí s názorom Komisie uvádzaným v rozhodnutí o začatí konania, že vlnitá lepenka predstavuje samostatný relevantný trh s výrobkami (ako z pohľadu ponuky tak aj z pohľadu dopytu).

| (80) | Nemecko vo svojom stanovisku uvádza, že relevantný geografický trh s vlnitou lepenkou pokrýva EHP (ako to stanovuje aj bod 70 usmernení pre regionálnu pomoc): Neexistujú žiadne obchodné bariéry, technické rozdiely ani národné preferencie, vlnitá lepenka sa vyrába podľa jednotných štandardov a priemerné ceny v EHP nevykazujú takmer žiadne rozdiely. Nemecko uvádza, že najväčší závod spoločnosti Progroup (Burg) dováža viac ako [...] % svojej produkcie vlnitej lepenky (podľa objemu) do vzdialenosti presahujúcej 400 km, viac než [...] % do vzdialenosti presahujúcej 500 km a približne [...] % dokonca do vzdialenosti 700 až 1100 km. Zo všetkých svojich závodov dodala spoločnosť Progroup v roku 2007 podiel vo výške [...] % svojej produkcie odberateľom, ktorí sa nachádzajú vo vzdialenosti viac ako 400 km od závodov Progroup, pričom pritom bola spravidla prekročená minimálne jedna štátne hranica. Väčšina dodávateľských oblastí Progroup sa prekrýva a pokrýva väčšinu EHP. V prípade [...] % až [...] % dodávok vlnitej lepenky je prekročená minimálne jedna hranica, takže výsledkom vymedzenia relevantných geografických trhov podľa závodov sú dokonca nadnárodné trhy. |
| --- | --- |

(80)

Nemecko vo svojom stanovisku uvádza, že relevantný geografický trh s vlnitou lepenkou pokrýva EHP (ako to stanovuje aj bod 70 usmernení pre regionálnu pomoc): Neexistujú žiadne obchodné bariéry, technické rozdiely ani národné preferencie, vlnitá lepenka sa vyrába podľa jednotných štandardov a priemerné ceny v EHP nevykazujú takmer žiadne rozdiely. Nemecko uvádza, že najväčší závod spoločnosti Progroup (Burg) dováža viac ako [...] % svojej produkcie vlnitej lepenky (podľa objemu) do vzdialenosti presahujúcej 400 km, viac než [...] % do vzdialenosti presahujúcej 500 km a približne [...] % dokonca do vzdialenosti 700 až 1100 km. Zo všetkých svojich závodov dodala spoločnosť Progroup v roku 2007 podiel vo výške [...] % svojej produkcie odberateľom, ktorí sa nachádzajú vo vzdialenosti viac ako 400 km od závodov Progroup, pričom pritom bola spravidla prekročená minimálne jedna štátne hranica. Väčšina dodávateľských oblastí Progroup sa prekrýva a pokrýva väčšinu EHP. V prípade [...] % až [...] % dodávok vlnitej lepenky je prekročená minimálne jedna hranica, takže výsledkom vymedzenia relevantných geografických trhov podľa závodov sú dokonca nadnárodné trhy.

| (81) | Priemerné ceny vlnitej lepenky v zásobovaných krajinách EHP sa odlišujú o menej ako 10 %. Tento rozdiel je treba považovať za zanedbateľný, pretože v Nemecku sa v prípade jednotlivých druhov vlnitej lepenky môžu ceny v priemere odlišovať do výšky 20 %. |
| --- | --- |

(81)

Priemerné ceny vlnitej lepenky v zásobovaných krajinách EHP sa odlišujú o menej ako 10 %. Tento rozdiel je treba považovať za zanedbateľný, pretože v Nemecku sa v prípade jednotlivých druhov vlnitej lepenky môžu ceny v priemere odlišovať do výšky 20 %.

| (82) | Podiel nákladov na dopravu vlnitej lepenky v rámci celej spoločnosti Progroup predstavuje pri dodávkach do vzdialenosti 600 km v priemere menej ako [...] % celkového obratu. Tento podiel však výrazne závisí od prepravovanej kvality. |
| --- | --- |

(82)

Podiel nákladov na dopravu vlnitej lepenky v rámci celej spoločnosti Progroup predstavuje pri dodávkach do vzdialenosti 600 km v priemere menej ako [...] % celkového obratu. Tento podiel však výrazne závisí od prepravovanej kvality.

| (83) | Nemecko uvádza, že vzhľadom na prekrývanie sa lokálnych trhov dochádza k účinku substitučných reťazcov, ktorý ovplyvňuje ceny a podmienky hospodárskej súťaže v oblasti, ktorá je podstatne väčšia ako predajné spádové územie jedného stanovišťa: Ak jeden zo závodov svoje ceny zníži, vedie to k rozšíreniu oblasti dodávok smerom k najbližším konkurentom, ktorí opätovne reagujú na pokles dopytu po ich výrobku a klesajúce vyťaženie ich kapacít agresívnejšou cenovou politikou, pričom tá zasiahne aj oblasti, ktorých sa pôvodné rozšírenie oblasti dodávok netýkalo. Pôsobenie cien bude tým intenzívnejšie, čím výraznejšie je prekrývanie sa oblastí dodávok. Na trhu s vlnitou lepenkou je prekrývanie sa veľmi výrazné. |
| --- | --- |

(83)

Nemecko uvádza, že vzhľadom na prekrývanie sa lokálnych trhov dochádza k účinku substitučných reťazcov, ktorý ovplyvňuje ceny a podmienky hospodárskej súťaže v oblasti, ktorá je podstatne väčšia ako predajné spádové územie jedného stanovišťa: Ak jeden zo závodov svoje ceny zníži, vedie to k rozšíreniu oblasti dodávok smerom k najbližším konkurentom, ktorí opätovne reagujú na pokles dopytu po ich výrobku a klesajúce vyťaženie ich kapacít agresívnejšou cenovou politikou, pričom tá zasiahne aj oblasti, ktorých sa pôvodné rozšírenie oblasti dodávok netýkalo. Pôsobenie cien bude tým intenzívnejšie, čím výraznejšie je prekrývanie sa oblastí dodávok. Na trhu s vlnitou lepenkou je prekrývanie sa veľmi výrazné.

| (84) | Nemecko preto argumentuje, že nie je relevantné dodatočne zohľadňovať užší trh (v porovnaní s trhom sledovaným Komisiou vo svojom rozhodnutí o otvorení konania), ktorý zahŕňa iba hlavné dodávateľské krajiny spoločnosti Propapier PM2. |
| --- | --- |

(84)

Nemecko preto argumentuje, že nie je relevantné dodatočne zohľadňovať užší trh (v porovnaní s trhom sledovaným Komisiou vo svojom rozhodnutí o otvorení konania), ktorý zahŕňa iba hlavné dodávateľské krajiny spoločnosti Propapier PM2.

5.2.3.   PODIEL NA TRHU

| (85) | Na základe vymedzení trhu navrhnutých Nemeckom by boli trhové podiely spoločnosti Progroup na relevantných trhoch pred a po investícii výrazne pod 25 %. Nemecko predkladá (pre vlnitú kartonáž a vlnitú lepenku) rovnaké údaje o podieloch na trhu ako v rozhodnutí Komisie o začatí konania a pripája ďalšie číselné údaje pre vlnitú kartonáž za predpokladu, že relevantný geografický trh pokrýva EHP a susedné krajiny. Doplňujúce číselné údaje znázorňujú podiely na trhu pre rok 2011, ktoré sú mierne nižšie ako podiely v rozhodnutí Komisie o začatí konania. |
| --- | --- |

(85)

Na základe vymedzení trhu navrhnutých Nemeckom by boli trhové podiely spoločnosti Progroup na relevantných trhoch pred a po investícii výrazne pod 25 %. Nemecko predkladá (pre vlnitú kartonáž a vlnitú lepenku) rovnaké údaje o podieloch na trhu ako v rozhodnutí Komisie o začatí konania a pripája ďalšie číselné údaje pre vlnitú kartonáž za predpokladu, že relevantný geografický trh pokrýva EHP a susedné krajiny. Doplňujúce číselné údaje znázorňujú podiely na trhu pre rok 2011, ktoré sú mierne nižšie ako podiely v rozhodnutí Komisie o začatí konania.

5.3.   VÝPOČET ZVÝŠENIA KAPACITY

| (86) | Nemecko namieta voči hodnotám kapacity, ktoré predpokladá Smurfit Kappa, pri ktorých sa vychádza z vytvorenej kapacity 6 50  000 alebo dokonca do 7 50  000 ton ročne. Nemecko objasňuje, že hodnota, ktorú Smurfit Kappa predpokladá vo vzťahu ku kapacite spoločnosti Propapier vo výške 6 50  000 ton ročne, zodpovedá technicky možnej maximálnej kapacite a neodzrkadľuje skutočnú výrobnú kapacitu spoločnosti Propapier PM2, ktorá je nižšia, keďže papierenský stroj spoločnosti Propapier PM2 bude predbežne vyrábať hlavne vlnitú kartonáž nižších gramatúr (a preto bude vzhľadom na vyššiu komplexnosť produkovať nižšie množstvá). Nemecko uvádza, že množstvo vyrobené spoločnosťou Propapier PM2 v roku 2012 predstavuje [< 6 15  000] ton. |
| --- | --- |

(86)

Nemecko namieta voči hodnotám kapacity, ktoré predpokladá Smurfit Kappa, pri ktorých sa vychádza z vytvorenej kapacity 6 50  000 alebo dokonca do 7 50  000 ton ročne. Nemecko objasňuje, že hodnota, ktorú Smurfit Kappa predpokladá vo vzťahu ku kapacite spoločnosti Propapier vo výške 6 50  000 ton ročne, zodpovedá technicky možnej maximálnej kapacite a neodzrkadľuje skutočnú výrobnú kapacitu spoločnosti Propapier PM2, ktorá je nižšia, keďže papierenský stroj spoločnosti Propapier PM2 bude predbežne vyrábať hlavne vlnitú kartonáž nižších gramatúr (a preto bude vzhľadom na vyššiu komplexnosť produkovať nižšie množstvá). Nemecko uvádza, že množstvo vyrobené spoločnosťou Propapier PM2 v roku 2012 predstavuje [< 6 15  000] ton.

| (87) | Nemecko dodáva, že ani pri použití hodnoty 6 50  000 ton ročne by zvýšenie kapacity na trhu s vlnitou kartonážou neprekročilo hodnotu 5 %. Okrem toho Nemecko vyhlasuje, že v prípade kapacity 7 50  000 ton ročne, na ktorú sa Smurfit Kappa odvoláva, sa jedná o relevantnú teoretickú kapacitu v rámci schválenia podľa nemeckého spolkového zákona na ochranu pred imisiami. |
| --- | --- |

(87)

Nemecko dodáva, že ani pri použití hodnoty 6 50  000 ton ročne by zvýšenie kapacity na trhu s vlnitou kartonážou neprekročilo hodnotu 5 %. Okrem toho Nemecko vyhlasuje, že v prípade kapacity 7 50  000 ton ročne, na ktorú sa Smurfit Kappa odvoláva, sa jedná o relevantnú teoretickú kapacitu v rámci schválenia podľa nemeckého spolkového zákona na ochranu pred imisiami.

| (88) | Nemecko je toho názoru, že pri výpočte zvýšenia kapacity na voľnom trhu nesmie byť zohľadňovaná celková kapacita vo výške 6 15  000 ton ročne, keďže z tejto celkovej kapacity je [> 3 65  000] ton ročne predávaných interne a iba [< 2 50  000] ton ročne na voľnom trhu. Nemecko uvádza, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania správne vypočítala zvýšenie kapacity ako podiel celkového trhu (22) a že stanovenie zvýšenia kapacity podľa objemu voľného trhu nie je primerané. |
| --- | --- |

(88)

Nemecko je toho názoru, že pri výpočte zvýšenia kapacity na voľnom trhu nesmie byť zohľadňovaná celková kapacita vo výške 6 15  000 ton ročne, keďže z tejto celkovej kapacity je [> 3 65  000] ton ročne predávaných interne a iba [< 2 50  000] ton ročne na voľnom trhu. Nemecko uvádza, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania správne vypočítala zvýšenie kapacity ako podiel celkového trhu (22) a že stanovenie zvýšenia kapacity podľa objemu voľného trhu nie je primerané.

| (89) | Nemecko považuje hodnoty kapacity predpokladané spoločnosťou Smurfit Kappa za nesprávne, najmä 2 85  000 ton vlnitej kartonáže zo zberného papiera ročne, uvádzanú spoločnosťou Smurfit Kappa ako hodnotu, ktorú vraj spoločnosť Propapier vyrobila v roku 2010 ako prebytok určený na predaj na voľnom trhu. Nemecko uvádza, že tieto údaje sa zakladajú na neznámom zdroji. |
| --- | --- |

(89)

Nemecko považuje hodnoty kapacity predpokladané spoločnosťou Smurfit Kappa za nesprávne, najmä 2 85  000 ton vlnitej kartonáže zo zberného papiera ročne, uvádzanú spoločnosťou Smurfit Kappa ako hodnotu, ktorú vraj spoločnosť Propapier vyrobila v roku 2010 ako prebytok určený na predaj na voľnom trhu. Nemecko uvádza, že tieto údaje sa zakladajú na neznámom zdroji.

| (90) | Nemecko zamieta sťažovateľom navrhovanú metódu výpočtu zvýšenia kapacity na voľnom trhu, ktorá zohľadňuje »účinok presunu«. Nemecko argumentuje, že zvyšovanie kapacity na voľnom trhu a na spoločnom trhu zostáva rovnaké, nezávisle od toho, aký podiel spoločnosť Propapier na voľnom trhu skutočne predá, a takto vypočítané zvýšenie kapacity pre voľný trh sa nezmení ani vtedy, ak Propapier neponúkne na voľnom trhu vôbec žiadnu vlnitú kartonáž, ale všetku novú produkciu použije interne. Nemecko objasňuje, že kapacita Propapier PM2, ktorá sa použije interne, ponuku na voľnom trhu nezvýši, ale iba zníži uspokojovaný dopyt. Preto Nemecko zostáva pritom, že pri výpočte zvýšenia kapacity na voľnom trhu smie byť v čitateli zohľadnených iba [< 2 50  000] ton ročne predaných na voľnom trhu, pričom prenesený dopyt 2 40  000 ton ročne musí byť zohľadnený v menovateli, aby sa znížil celkový objem voľného trhu. |
| --- | --- |

(90)

Nemecko zamieta sťažovateľom navrhovanú metódu výpočtu zvýšenia kapacity na voľnom trhu, ktorá zohľadňuje »účinok presunu«. Nemecko argumentuje, že zvyšovanie kapacity na voľnom trhu a na spoločnom trhu zostáva rovnaké, nezávisle od toho, aký podiel spoločnosť Propapier na voľnom trhu skutočne predá, a takto vypočítané zvýšenie kapacity pre voľný trh sa nezmení ani vtedy, ak Propapier neponúkne na voľnom trhu vôbec žiadnu vlnitú kartonáž, ale všetku novú produkciu použije interne. Nemecko objasňuje, že kapacita Propapier PM2, ktorá sa použije interne, ponuku na voľnom trhu nezvýši, ale iba zníži uspokojovaný dopyt. Preto Nemecko zostáva pritom, že pri výpočte zvýšenia kapacity na voľnom trhu smie byť v čitateli zohľadnených iba [< 2 50  000] ton ročne predaných na voľnom trhu, pričom prenesený dopyt 2 40  000 ton ročne musí byť zohľadnený v menovateli, aby sa znížil celkový objem voľného trhu.

| (91) | Nemecko uvádza, že [< 2 50  000] ton ročne, ktoré sa predávajú externe, predstavuje reálnu hodnotu, ktorá bola Komisiou pri prijatí pôvodného rozhodnutia a v rozhodnutí o začatí konania akceptovaná. Vychádza sa z toho, že nová továreň na výrobu vlnitej lepenky spoločnosti Progroup v meste Stryków spotrebuje približne [1 00  000 – 2 00  000] ton vlnitej kartonáže ročne. Spoločnosť Progroup okrem toho plánuje zriadenie ďalších závodov vo Východnej Európe, ktoré by využívali doplňujúcu časť kapacity Propapier PM2 na interné použitie. |
| --- | --- |

(91)

Nemecko uvádza, že [< 2 50  000] ton ročne, ktoré sa predávajú externe, predstavuje reálnu hodnotu, ktorá bola Komisiou pri prijatí pôvodného rozhodnutia a v rozhodnutí o začatí konania akceptovaná. Vychádza sa z toho, že nová továreň na výrobu vlnitej lepenky spoločnosti Progroup v meste Stryków spotrebuje približne [1 00  000 – 2 00  000] ton vlnitej kartonáže ročne. Spoločnosť Progroup okrem toho plánuje zriadenie ďalších závodov vo Východnej Európe, ktoré by využívali doplňujúcu časť kapacity Propapier PM2 na interné použitie.

5.4.   RAST TRHU A NADMERNÁ KAPACITA

| (92) | Na účely kontroly podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc musia byť ročné miery rastu evidentnej spotreby príslušného výrobku zaznamenané počas posledných piatich rokov porovnané s priemernou ročnou mierou rastu hrubého domáceho produktu v EHP. |
| --- | --- |

(92)

Na účely kontroly podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc musia byť ročné miery rastu evidentnej spotreby príslušného výrobku zaznamenané počas posledných piatich rokov porovnané s priemernou ročnou mierou rastu hrubého domáceho produktu v EHP.

| (93) | Nemecko spochybňuje záver, ku ktorému dospela Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého trh pre vlnitú kartonáž v relevantnom časovom období rokov 2001 až 2006 vo vzťahu k objemu a reálnej miere rastu HDP v EHP vzrástol (miera rastu 2,15 % pre vlnitú kartonáž v porovnaní s mierou rastu 1,97 % HDP), pričom vo vzťahu k hodnote bol trh klesajúci (nominálna miera rastu 0,02 % trhu s vlnitou kartonážou v porovnaní s nominálnou mierou rastu 3,98 % HDP v EHP). |
| --- | --- |

(93)

Nemecko spochybňuje záver, ku ktorému dospela Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého trh pre vlnitú kartonáž v relevantnom časovom období rokov 2001 až 2006 vo vzťahu k objemu a reálnej miere rastu HDP v EHP vzrástol (miera rastu 2,15 % pre vlnitú kartonáž v porovnaní s mierou rastu 1,97 % HDP), pričom vo vzťahu k hodnote bol trh klesajúci (nominálna miera rastu 0,02 % trhu s vlnitou kartonážou v porovnaní s nominálnou mierou rastu 3,98 % HDP v EHP).

| (94) | Nemecko uvádza, že skutočný nárast dopytu na tomto trhu odráža iba rast trhu vo vzťahu k objemu. Nemecko vychádza z toho, že doplňujúce kapacity na trhu, na ktorom rastie dopyt rýchlejšie ako HDP, dokážu byť rýchlo absorbované, a tým majú zanedbateľný vplyv na hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(94)

Nemecko uvádza, že skutočný nárast dopytu na tomto trhu odráža iba rast trhu vo vzťahu k objemu. Nemecko vychádza z toho, že doplňujúce kapacity na trhu, na ktorom rastie dopyt rýchlejšie ako HDP, dokážu byť rýchlo absorbované, a tým majú zanedbateľný vplyv na hospodársku súťaž.

| (95) | Okrem toho Nemecko uvádza, že vyhlásenie Komisie v zdôvodnení 106ff rozhodnutia o začatí konania, podľa ktorého rastie HDP rýchlejšie ako celkový trh pre vlnitú kartonáž, podáva skreslený obraz, keďže porovnáva hodnotový rast trhu s rastom HDP vo vzťahu k aktuálnym cenám – teda s údajmi neupravenými podľa miery inflácie. Nemecko je toho názoru, že údaje týkajúce sa hodnoty odzrkadľujú faktory, ktoré zohrávajú úlohu pri určovaní cien, ale nemajú nič spoločné so skutočným dopytom (tak by napríklad nárast vstupných nákladov viedol k rastu, hoci skutočný dopyt zostáva rovnaký). Z poznámky pod čiarou č. 62 usmernení pre regionálnu pomoc, v ktorej sa uvádza, že evidentná spotreba sa vypočítava na základe »produkcie«, vyplýva, že výpočty pre kontrolu podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc by mali prebiehať na základe vyprodukovaného množstva ako výsledku investičného projektu (podľa objemu). |
| --- | --- |

(95)

Okrem toho Nemecko uvádza, že vyhlásenie Komisie v zdôvodnení 106ff rozhodnutia o začatí konania, podľa ktorého rastie HDP rýchlejšie ako celkový trh pre vlnitú kartonáž, podáva skreslený obraz, keďže porovnáva hodnotový rast trhu s rastom HDP vo vzťahu k aktuálnym cenám – teda s údajmi neupravenými podľa miery inflácie. Nemecko je toho názoru, že údaje týkajúce sa hodnoty odzrkadľujú faktory, ktoré zohrávajú úlohu pri určovaní cien, ale nemajú nič spoločné so skutočným dopytom (tak by napríklad nárast vstupných nákladov viedol k rastu, hoci skutočný dopyt zostáva rovnaký). Z poznámky pod čiarou č. 62 usmernení pre regionálnu pomoc, v ktorej sa uvádza, že evidentná spotreba sa vypočítava na základe »produkcie«, vyplýva, že výpočty pre kontrolu podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc by mali prebiehať na základe vyprodukovaného množstva ako výsledku investičného projektu (podľa objemu).

| (96) | Nemecko sa odvoláva na štúdiu Deutsche Bank z roku 2007, ktorá v súvislosti s kapacitou plánovaného zariadenia Propapier PM2 objasňuje, že nové kapacity neznamenajú žiadnu hrozbu, ale potrebu uspokojiť dopyt (23). Nemecko je toho názoru, že takáto jasná výpoveď znalcov daného odvetvia v roku 2007 dostatočne vyvracia obavy vo vzťahu k nadmerným štrukturálnym kapacitám. |
| --- | --- |

(96)

Nemecko sa odvoláva na štúdiu Deutsche Bank z roku 2007, ktorá v súvislosti s kapacitou plánovaného zariadenia Propapier PM2 objasňuje, že nové kapacity neznamenajú žiadnu hrozbu, ale potrebu uspokojiť dopyt (23). Nemecko je toho názoru, že takáto jasná výpoveď znalcov daného odvetvia v roku 2007 dostatočne vyvracia obavy vo vzťahu k nadmerným štrukturálnym kapacitám.

| (97) | Nemecko uvádza, že za odstavením kapacít v odvetví vlnitej kartonáže, na ktoré sa odvoláva Smurfit Kappa, nebola snaha o opätovné dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom na trhu, ale išlo hlavne o dôsledok starých a neefektívnych strojov. Dôvody boli medzi iným 1. vzrastajúca tendencia u zákazníkov smerom k ľahšej vlnitej kartonáži, ktorá sa staršími strojmi nedá vyrobiť; 2. nižšie úspory z rozsahu starších strojov na základe nižších produkčných kapacít a 3. zvyšujúca sa normalizácia pracovnej šírky strojov na vlnitú lepenku na 2,5/2,8 m, čo vedie pri nenormalizovaných strojoch k príliš vysokému plytvaniu papierom, ak je dodávaná vlnitá kartonáž s inou šírkou (24). Okrem toho Smurfit Kappa síce niektoré svoje továrne zatvorila, ale paralelne investuje do nových kapacít v EHP. V tejto súvislosti sa Nemecko odvoláva na štúdiu Deutsche Bank, ktorá označila konsolidáciu spoločnosti Smurfit Kappa (po fúzii so spoločnosťou Jefferson Smurfit Group v roku 2005) za pokus o zlepšenie kvality jej aktív (25). Nemecko dopĺňa, že Smurfit Kappa počas 8 rokov z 10, ktoré predchádzali roku 2007, ako aj počas celého obdobia, svoje kapacity v oblasti vlnitej kartonáže v EHP namiesto zväčšovania dokonca netto zväčšovala (26). |
| --- | --- |

(97)

Nemecko uvádza, že za odstavením kapacít v odvetví vlnitej kartonáže, na ktoré sa odvoláva Smurfit Kappa, nebola snaha o opätovné dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom na trhu, ale išlo hlavne o dôsledok starých a neefektívnych strojov. Dôvody boli medzi iným 1. vzrastajúca tendencia u zákazníkov smerom k ľahšej vlnitej kartonáži, ktorá sa staršími strojmi nedá vyrobiť; 2. nižšie úspory z rozsahu starších strojov na základe nižších produkčných kapacít a 3. zvyšujúca sa normalizácia pracovnej šírky strojov na vlnitú lepenku na 2,5/2,8 m, čo vedie pri nenormalizovaných strojoch k príliš vysokému plytvaniu papierom, ak je dodávaná vlnitá kartonáž s inou šírkou (24). Okrem toho Smurfit Kappa síce niektoré svoje továrne zatvorila, ale paralelne investuje do nových kapacít v EHP. V tejto súvislosti sa Nemecko odvoláva na štúdiu Deutsche Bank, ktorá označila konsolidáciu spoločnosti Smurfit Kappa (po fúzii so spoločnosťou Jefferson Smurfit Group v roku 2005) za pokus o zlepšenie kvality jej aktív (25). Nemecko dopĺňa, že Smurfit Kappa počas 8 rokov z 10, ktoré predchádzali roku 2007, ako aj počas celého obdobia, svoje kapacity v oblasti vlnitej kartonáže v EHP namiesto zväčšovania dokonca netto zväčšovala (26).

| (98) | Zo štúdie Deutsche Bank okrem toho vyplýva, že tri plánované rozšírenia kapacít v Európe (Progroup, Mondi a SAICA), ktoré sú známe pre rok 2007, boli potrebné na to, aby sa uspokojil očakávaný dopyt v období rokov 2009 až 2012 a že napriek tomuto rozšíreniu kapacít zostane vyťaženie vysoké. Nemecko poznamenáva, že Štúdia Deutsche Bank, ako aj údaje spoločnosti Pöyry pre časové obdobie rokov 2006-2008 uvádzajú hodnoty vyťaženia viac ako 90 %. Štúdia okrem toho uvádza rast HDP ako kľúčový faktor dopytu pre odvetvie vlnitej lepenky a vlnitej kartonáže a poukazuje na to, že odhadovaná miera rastu HDP 2,2 % (2007) a 2 % (2008) podporuje prijatú CAGR dopytu (27) vo výške 2,9 % pre obdobie rokov 2006 až 2009. Údaje spoločnosti Pöyry týkajúce sa objemu podľa odhadov z roku 2007 poukazujú vo vzťahu k vlnitej kartonáži pre časové obdobie rokov 2005 až 2015 v Západnej Európe na ročný rast 1,5 % a pre časové obdobie rokov 2005 až 2010 vo Východnej Európe na ročný rast 6,2 %, ktorý pre časové obdobie rokov 2010 až 2015 klesá na 3,8 %. Podľa názoru Nemecka sú obdobia s klesajúcimi cenami, dlhé obdobia budovania kapacít a kolísavý dopyt typické pre tieto cyklické odvetvia a takéto fenomény nemôžu byť hodnotené ako ukazovatele nadmernej štrukturálnej kapacity. |
| --- | --- |

(98)

Zo štúdie Deutsche Bank okrem toho vyplýva, že tri plánované rozšírenia kapacít v Európe (Progroup, Mondi a SAICA), ktoré sú známe pre rok 2007, boli potrebné na to, aby sa uspokojil očakávaný dopyt v období rokov 2009 až 2012 a že napriek tomuto rozšíreniu kapacít zostane vyťaženie vysoké. Nemecko poznamenáva, že Štúdia Deutsche Bank, ako aj údaje spoločnosti Pöyry pre časové obdobie rokov 2006-2008 uvádzajú hodnoty vyťaženia viac ako 90 %. Štúdia okrem toho uvádza rast HDP ako kľúčový faktor dopytu pre odvetvie vlnitej lepenky a vlnitej kartonáže a poukazuje na to, že odhadovaná miera rastu HDP 2,2 % (2007) a 2 % (2008) podporuje prijatú CAGR dopytu (27) vo výške 2,9 % pre obdobie rokov 2006 až 2009. Údaje spoločnosti Pöyry týkajúce sa objemu podľa odhadov z roku 2007 poukazujú vo vzťahu k vlnitej kartonáži pre časové obdobie rokov 2005 až 2015 v Západnej Európe na ročný rast 1,5 % a pre časové obdobie rokov 2005 až 2010 vo Východnej Európe na ročný rast 6,2 %, ktorý pre časové obdobie rokov 2010 až 2015 klesá na 3,8 %. Podľa názoru Nemecka sú obdobia s klesajúcimi cenami, dlhé obdobia budovania kapacít a kolísavý dopyt typické pre tieto cyklické odvetvia a takéto fenomény nemôžu byť hodnotené ako ukazovatele nadmernej štrukturálnej kapacity.

| (99) | Na záver Nemecko poznamenáva, že všetky dôkazy, ktoré boli k dispozícii v čase zrušeného rozhodnutia, poukazovali na pozitívny vývoj trhu s vlnitou kartonážou v čase investičného rozhodnutia, ako aj po roku 2007, a neexistovali žiadne náznaky nerovnováhy na trhu s vlnitou kartonážou. |
| --- | --- |

(99)

Na záver Nemecko poznamenáva, že všetky dôkazy, ktoré boli k dispozícii v čase zrušeného rozhodnutia, poukazovali na pozitívny vývoj trhu s vlnitou kartonážou v čase investičného rozhodnutia, ako aj po roku 2007, a neexistovali žiadne náznaky nerovnováhy na trhu s vlnitou kartonážou.

5.5.   STIMULAČNÝ ÚČINOK

| (100) | Nemecko je toho názoru, že nie je nutné podrobne skúmať, či pomoc disponuje stimulačným účinkom, keďže na základe číselných údajov Nemecka nebudú limitné hodnoty pre kapacitu podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc prekročené. Nemecko poukazuje na to, že tento stimulačný účinok bol v čase prijatia zrušeného rozhodnutia skúmaný iba na základe formálnych kritérií a že všetky dané formálne kritériá boli splnené. V danom čase nebolo nutné predložiť kompletný podnikateľský plán, aby sa tým dokázalo, že pomoc bola skutočne rozhodujúca pre rozhodnutie realizovať investíciu v podporovanej oblasti, preto spoločnosť Progroup v tom čase takýto podrobný plán nevypracovala. Nemecko však poukazuje na to, že predseda predstavenstva a vlastník Progroup potvrdil, že pomoc bola pre Progroup smerodajná pri výbere mesta Eisenhüttenstadt ako stanovišťa pre investičný projekt Propapier PM2 a inak by bolo ako miesto investície stanovené [...]. Preto Progroup poverila spoločnosť Roland Berger Strategy Consultants, aby porovnala hospodárske faktory stanovišťa v [...] s hospodárskymi faktormi stanovišťa v meste Eisenhüttenstadt. |
| --- | --- |

(100)

Nemecko je toho názoru, že nie je nutné podrobne skúmať, či pomoc disponuje stimulačným účinkom, keďže na základe číselných údajov Nemecka nebudú limitné hodnoty pre kapacitu podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc prekročené. Nemecko poukazuje na to, že tento stimulačný účinok bol v čase prijatia zrušeného rozhodnutia skúmaný iba na základe formálnych kritérií a že všetky dané formálne kritériá boli splnené. V danom čase nebolo nutné predložiť kompletný podnikateľský plán, aby sa tým dokázalo, že pomoc bola skutočne rozhodujúca pre rozhodnutie realizovať investíciu v podporovanej oblasti, preto spoločnosť Progroup v tom čase takýto podrobný plán nevypracovala. Nemecko však poukazuje na to, že predseda predstavenstva a vlastník Progroup potvrdil, že pomoc bola pre Progroup smerodajná pri výbere mesta Eisenhüttenstadt ako stanovišťa pre investičný projekt Propapier PM2 a inak by bolo ako miesto investície stanovené [...]. Preto Progroup poverila spoločnosť Roland Berger Strategy Consultants, aby porovnala hospodárske faktory stanovišťa v [...] s hospodárskymi faktormi stanovišťa v meste Eisenhüttenstadt.

| (101) | V správe spoločnosti Roland Berger z roku 2013 sa uvádza, že cieľom investície bolo zlepšenie [...] spoločnosti Progroup. [...] je považovaný za lepšie stanovište z dôvodu [...]. Ďalšími výhodami stanovišťa [...] sú: nižšie náklady na [...], nižšie náklady na [...] ako aj nižšie [...] a [...] (28). Podľa správy viedlo rozhodnutie pre Eisenhüttenstadt v porovnaní s [...] k ročným dodatočným nákladom vo výške [...] miliónov až [...] miliónov EUR. Diskontované dodatočné náklady predstavujú celkovo [...] miliónov až [...] miliónov EUR. Časť dodatočných nákladov bola vyrovnaná prostredníctvom pomoci a očakávaného [...]. Stanovište Eisenhüttenstadt okrem toho ponúkalo možnosť budúcej expanzie (nižšie náklady na pozemky, garantované zásobovanie čerstvou vodou, zásobovanie parou prostredníctvom plánovanej elektrárne). |
| --- | --- |

(101)

V správe spoločnosti Roland Berger z roku 2013 sa uvádza, že cieľom investície bolo zlepšenie [...] spoločnosti Progroup. [...] je považovaný za lepšie stanovište z dôvodu [...]. Ďalšími výhodami stanovišťa [...] sú: nižšie náklady na [...], nižšie náklady na [...] ako aj nižšie [...] a [...] (28). Podľa správy viedlo rozhodnutie pre Eisenhüttenstadt v porovnaní s [...] k ročným dodatočným nákladom vo výške [...] miliónov až [...] miliónov EUR. Diskontované dodatočné náklady predstavujú celkovo [...] miliónov až [...] miliónov EUR. Časť dodatočných nákladov bola vyrovnaná prostredníctvom pomoci a očakávaného [...]. Stanovište Eisenhüttenstadt okrem toho ponúkalo možnosť budúcej expanzie (nižšie náklady na pozemky, garantované zásobovanie čerstvou vodou, zásobovanie parou prostredníctvom plánovanej elektrárne).

| (102) | Nemecko uvádza, že investičná pomoc je v prípade úspechu celkovej stratégie [...] práve dostatočná na pokrytie nákladových nevýhod stanovišťa v znevýhodnenom regióne Brandenbursko-Nordost. Podľa Nemecka prijala spoločnosť Progroup na tomto základe podnikateľské rozhodnutie pre investíciu v meste Eisenhüttenstadt, a tým sa stala poskytnutá investičná pomoc pre Progroup potrebnou stimuláciou na to, aby vybrala pre Propapier PM2 ako stanovište Eisenhüttenstadt namiesto stanovišťa v [...]. |
| --- | --- |

(102)

Nemecko uvádza, že investičná pomoc je v prípade úspechu celkovej stratégie [...] práve dostatočná na pokrytie nákladových nevýhod stanovišťa v znevýhodnenom regióne Brandenbursko-Nordost. Podľa Nemecka prijala spoločnosť Progroup na tomto základe podnikateľské rozhodnutie pre investíciu v meste Eisenhüttenstadt, a tým sa stala poskytnutá investičná pomoc pre Progroup potrebnou stimuláciou na to, aby vybrala pre Propapier PM2 ako stanovište Eisenhüttenstadt namiesto stanovišťa v [...].

5.6.   PRÍNOS PRE REGIONÁLNY ROZVOJ

| (103) | Nemecko objasňuje, že investičný projekt Propapier PM2 sa začleňuje do stratégie odvetvia na podporu oblasti kompetencie papierenského odvetvia v spolkovej krajine Brandenbursko. Papierenské odvetvie je jednou z oblastí odborných kvalifikácií, ktoré boli stanovené v koaličnej zmluve pre 4. legislatívne obdobie rokov 2004 až 2009 v spolkovej krajine Brandenbursko (29). |
| --- | --- |

(103)

Nemecko objasňuje, že investičný projekt Propapier PM2 sa začleňuje do stratégie odvetvia na podporu oblasti kompetencie papierenského odvetvia v spolkovej krajine Brandenbursko. Papierenské odvetvie je jednou z oblastí odborných kvalifikácií, ktoré boli stanovené v koaličnej zmluve pre 4. legislatívne obdobie rokov 2004 až 2009 v spolkovej krajine Brandenbursko (29).

| (104) | V dokumente spoločnosti Pöyry z roku 2007 (30), ktorý bol vypracovaný z poverenia Ministerstva hospodárstva spolkovej krajiny Brandebursko, sa uvádza, že v čase prijatia zrušeného rozhodnutia bol očakávaný vo všeobecnosti pozitívny vývoj oblasti papierenského odvetvia. Neboli síce zistené žiadne konkrétne nové investičné plány pre papierenské odvetvie (okrem Propapier PM2), pre etablované firmy však pretrváva možnosť rozširovania kapacít, diverzifikácie alebo doplnenia ponuky produktov. |
| --- | --- |

(104)

V dokumente spoločnosti Pöyry z roku 2007 (30), ktorý bol vypracovaný z poverenia Ministerstva hospodárstva spolkovej krajiny Brandebursko, sa uvádza, že v čase prijatia zrušeného rozhodnutia bol očakávaný vo všeobecnosti pozitívny vývoj oblasti papierenského odvetvia. Neboli síce zistené žiadne konkrétne nové investičné plány pre papierenské odvetvie (okrem Propapier PM2), pre etablované firmy však pretrváva možnosť rozširovania kapacít, diverzifikácie alebo doplnenia ponuky produktov.

| (105) | Nemecko zdôrazňuje, že bola uskutočnená investícia vo výrazne znevýhodnenej oblasti: HDP na obyvateľa v roku 2004 predstavovalo 76,3 % priemeru EÚ-27 a miera nezamestnanosti v roku 2005 dosahovala 19,8 %, čo zodpovedá 220 % priemeru EÚ-27 a178 % priemeru v Nemecku. Eisenhüttenstadt je súčasťou Jadra regionálneho rozvoja (RWK) Frankfurt (Oder)/Eisenhüttenstadt, ktoré v roku 2006 zaznamenalo v porovnaní s rokom1998 pokles počtu zamestnancov povinných odvádzať príspevky na sociálne zabezpečenie o 15 % (čo zodpovedá 7  573 zamestnancom). |
| --- | --- |

(105)

Nemecko zdôrazňuje, že bola uskutočnená investícia vo výrazne znevýhodnenej oblasti: HDP na obyvateľa v roku 2004 predstavovalo 76,3 % priemeru EÚ-27 a miera nezamestnanosti v roku 2005 dosahovala 19,8 %, čo zodpovedá 220 % priemeru EÚ-27 a178 % priemeru v Nemecku. Eisenhüttenstadt je súčasťou Jadra regionálneho rozvoja (RWK) Frankfurt (Oder)/Eisenhüttenstadt, ktoré v roku 2006 zaznamenalo v porovnaní s rokom1998 pokles počtu zamestnancov povinných odvádzať príspevky na sociálne zabezpečenie o 15 % (čo zodpovedá 7  573 zamestnancom).

| (106) | Nemecko uvádza, že sa pred projektom spoločnosti Propapier zaviazalo k dôležitému príspevku k diverzifikácii hospodárskej monoštruktúry regiónu, ktorý je výrazne závislý na oceľovom priemysle ohrozovanom snahami o racionalizáciu (Arcelor). Nemecko poukazuje na stratu stoviek pracovných miest v oceliarskom priemysle v meste Eisenhüttenstadt od roku 2003. |
| --- | --- |

(106)

Nemecko uvádza, že sa pred projektom spoločnosti Propapier zaviazalo k dôležitému príspevku k diverzifikácii hospodárskej monoštruktúry regiónu, ktorý je výrazne závislý na oceľovom priemysle ohrozovanom snahami o racionalizáciu (Arcelor). Nemecko poukazuje na stratu stoviek pracovných miest v oceliarskom priemysle v meste Eisenhüttenstadt od roku 2003.

| (107) | Okrem toho Nemecko poukazuje na potenciálne výhody investičného projektu Propapier PM2 vo vzťahu k rozširovaniu hodnotového reťazca (napr. investície do závodov na výrobu vlnitej lepenky a baliarenského priemyslu). |
| --- | --- |

(107)

Okrem toho Nemecko poukazuje na potenciálne výhody investičného projektu Propapier PM2 vo vzťahu k rozširovaniu hodnotového reťazca (napr. investície do závodov na výrobu vlnitej lepenky a baliarenského priemyslu).

| (108) | Nemecko je toho názoru, že vytvorenie 150 kvalitných priamych pracovných miest (z toho 82 % usídlených v roku 2012) a približne 450 nepriamych pracovných miest výrazne prispeje k rozvoju silne znevýhodneného regiónu Brandenbursko. Okrem toho Nemecko poukazuje na rozsiahle vzdelávacie aktivity (31) pre miestnych zamestnancov a spoluprácu s Brandenburskou technickou univerzitou Cottbus. Vzdelávacie aktivity prispievajú k celkovej úrovni kvalifikácie zamestnancov v regióne, pre ktorý je charakteristický nedostatok technicky kvalifikovaného personálu, a tým priťahujú ďalších možných investorov. Nemecko dodáva, že potreba odborných síl tiež vedie k vytvoreniu špecifických vzdelávacích programov prostredníctvom regionálnych vzdelávacích zariadení. |
| --- | --- |

(108)

Nemecko je toho názoru, že vytvorenie 150 kvalitných priamych pracovných miest (z toho 82 % usídlených v roku 2012) a približne 450 nepriamych pracovných miest výrazne prispeje k rozvoju silne znevýhodneného regiónu Brandenbursko. Okrem toho Nemecko poukazuje na rozsiahle vzdelávacie aktivity (31) pre miestnych zamestnancov a spoluprácu s Brandenburskou technickou univerzitou Cottbus. Vzdelávacie aktivity prispievajú k celkovej úrovni kvalifikácie zamestnancov v regióne, pre ktorý je charakteristický nedostatok technicky kvalifikovaného personálu, a tým priťahujú ďalších možných investorov. Nemecko dodáva, že potreba odborných síl tiež vedie k vytvoreniu špecifických vzdelávacích programov prostredníctvom regionálnych vzdelávacích zariadení.

| (109) | Nemecko zdôrazňuje vysoko inovatívny charakter stroja Propapier PM2, v celom svete prvým, ktorý dokázal vyrábať hmotnostne mimoriadne ľahkú vlnitú kartonáž, takže región Eisenhüttenstadt sa stal v danom odvetví známym ako nositeľ know-how. |
| --- | --- |

(109)

Nemecko zdôrazňuje vysoko inovatívny charakter stroja Propapier PM2, v celom svete prvým, ktorý dokázal vyrábať hmotnostne mimoriadne ľahkú vlnitú kartonáž, takže región Eisenhüttenstadt sa stal v danom odvetví známym ako nositeľ know-how.

| (110) | Nemecko nesúhlasí s tvrdeniami Smurfit Kappa a objasňuje, že spoločnosť Progroup stav svojho personálu v súvislosti so zriadením papierenského závodu Propapier PM2 neznížila. Nemecko okrem toho ubezpečuje, že papierenský stroj bol montovaný v Eisenhüttenstadte a iba niektoré diely boli vyhotovené mimo Nemecka. |
| --- | --- |

(110)

Nemecko nesúhlasí s tvrdeniami Smurfit Kappa a objasňuje, že spoločnosť Progroup stav svojho personálu v súvislosti so zriadením papierenského závodu Propapier PM2 neznížila. Nemecko okrem toho ubezpečuje, že papierenský stroj bol montovaný v Eisenhüttenstadte a iba niektoré diely boli vyhotovené mimo Nemecka.

| (111) | Okrem toho Nemecko poukazuje na význam dlhého obdobia trvania investície za účelom dosiahnutia trvalo udržateľného rozvoja regiónu. Podľa Nemecka bol záväzok spoločnosti Progroup koncipovaný od prvých plánov ako dlhodobý projekt v rámci vertikálnej integrácie ako aj uskutočňovania stratégie Východnej Európy, takže investícia Propapier-PM2 zaručí aj dlhodobé pozitívne účinky. |
| --- | --- |

(111)

Okrem toho Nemecko poukazuje na význam dlhého obdobia trvania investície za účelom dosiahnutia trvalo udržateľného rozvoja regiónu. Podľa Nemecka bol záväzok spoločnosti Progroup koncipovaný od prvých plánov ako dlhodobý projekt v rámci vertikálnej integrácie ako aj uskutočňovania stratégie Východnej Európy, takže investícia Propapier-PM2 zaručí aj dlhodobé pozitívne účinky.

| (112) | Nemecko dodáva, že investícia Propapier-PM2 tiež prispeje k vyššiemu životnému štandardu v regióne: Mzdy vyplácané spoločnosťou Propapier v Brandenbursku sa nachádzali pravidelne nad výškou priemerných hrubých miezd a platov v Brandenbursku, ktoré v roku 2008 predstavovali 22  932 EUR. To vedie k rastu HDP na obyvateľa, a tým k pozitívnemu rozvoju regiónu. Nemecko okrem toho poznamenáva, že očakávaný obrat investície Propapier a vytvorenie pracovných miest vedie k vyšším daňovým príjmom v regióne, na základe čoho je možné uskutočňovať ďalšie verejné investície, ktoré zase prispievajú k sociálno-ekonomickému rozvoju regiónu. |
| --- | --- |

(112)

Nemecko dodáva, že investícia Propapier-PM2 tiež prispeje k vyššiemu životnému štandardu v regióne: Mzdy vyplácané spoločnosťou Propapier v Brandenbursku sa nachádzali pravidelne nad výškou priemerných hrubých miezd a platov v Brandenbursku, ktoré v roku 2008 predstavovali 22  932 EUR. To vedie k rastu HDP na obyvateľa, a tým k pozitívnemu rozvoju regiónu. Nemecko okrem toho poznamenáva, že očakávaný obrat investície Propapier a vytvorenie pracovných miest vedie k vyšším daňovým príjmom v regióne, na základe čoho je možné uskutočňovať ďalšie verejné investície, ktoré zase prispievajú k sociálno-ekonomickému rozvoju regiónu.

5.7.   NEGATÍVNE ÚČINKY

| (113) | Nemecko zdôrazňuje, že pomoc neviedla k nadmerným kapacitám v odvetví. Po prijatí zrušeného rozhodnutia schválila Komisia rad ďalších opatrení štátnej pomoci v papierenskom odvetví (32), pri ktorých musela zohľadniť kapacitu vytvorenú investíciou Propapier, aby posúdila zvýšenie kapacít na relevantnom trhu. Nemecko uvádza, že pokiaľ by sa odvetvie vyznačovalo výraznými nadmernými kapacitami, Komisia by toto opatrenie nebola povolila. |
| --- | --- |

(113)

Nemecko zdôrazňuje, že pomoc neviedla k nadmerným kapacitám v odvetví. Po prijatí zrušeného rozhodnutia schválila Komisia rad ďalších opatrení štátnej pomoci v papierenskom odvetví (32), pri ktorých musela zohľadniť kapacitu vytvorenú investíciou Propapier, aby posúdila zvýšenie kapacít na relevantnom trhu. Nemecko uvádza, že pokiaľ by sa odvetvie vyznačovalo výraznými nadmernými kapacitami, Komisia by toto opatrenie nebola povolila.

| (114) | Nemecko tvrdí, že nový závod by bol býval vybudovaný aj bez štátnej pomoci – ale na inom mieste. Keďže na relevantnom trhu (EHP) sa existujúca kapacita vo vzťahu k vlnitej kartonáži nebude meniť, Nemecko vychádza z toho, že pomoc nemôže mať na hospodársku súťaž negatívny vplyv. Pomoc preto nie je možné chápať ako dôvod znižovania pracovných miest na stanovištiach konkurentov, ako to tvrdí Smurfit Kappa, ale naopak ako dôvod vytvorenia nových miest v Brandenbursku. |
| --- | --- |

(114)

Nemecko tvrdí, že nový závod by bol býval vybudovaný aj bez štátnej pomoci – ale na inom mieste. Keďže na relevantnom trhu (EHP) sa existujúca kapacita vo vzťahu k vlnitej kartonáži nebude meniť, Nemecko vychádza z toho, že pomoc nemôže mať na hospodársku súťaž negatívny vplyv. Pomoc preto nie je možné chápať ako dôvod znižovania pracovných miest na stanovištiach konkurentov, ako to tvrdí Smurfit Kappa, ale naopak ako dôvod vytvorenia nových miest v Brandenbursku.

| (115) | Nemecko dodáva, že európsky trh s vlnitou kartonážou chrakterizuje dominantný konkurent (Smurfit Kappa), voči ktorému stojí množstvo menších poskytovateľov, medzi nimi Progroup. Smurfit Kappa je s výrazným odstupom najväčší účastník na trhu, ktorý je zameraný na agresívnu podnikateľskú politiku, ktorá sa prejavuje masívnou snahou o expanziu vo forme preberania množstva konkurentov. V protiklade voči tomu je Progroup malým účastníkom na trhu, ktorý sa zameriava na organický rast a nie na preberanie konkurentov. Následkom toho by podľa názoru Nemecka skutočnosť, že výrobky závodu Propapier PM2 by stáli v priamej hospodárskej súťaži s ponukami Smurfit Kappa, prispela investícia Propapier PM2 k tomu, aby sa redukovalo nadradené postavenie dominantného účastníka trhu, a tým sa celkovo posilnila hospodárska súťaž na trhu s vlnitou kartonážou. |
| --- | --- |

(115)

Nemecko dodáva, že európsky trh s vlnitou kartonážou chrakterizuje dominantný konkurent (Smurfit Kappa), voči ktorému stojí množstvo menších poskytovateľov, medzi nimi Progroup. Smurfit Kappa je s výrazným odstupom najväčší účastník na trhu, ktorý je zameraný na agresívnu podnikateľskú politiku, ktorá sa prejavuje masívnou snahou o expanziu vo forme preberania množstva konkurentov. V protiklade voči tomu je Progroup malým účastníkom na trhu, ktorý sa zameriava na organický rast a nie na preberanie konkurentov. Následkom toho by podľa názoru Nemecka skutočnosť, že výrobky závodu Propapier PM2 by stáli v priamej hospodárskej súťaži s ponukami Smurfit Kappa, prispela investícia Propapier PM2 k tomu, aby sa redukovalo nadradené postavenie dominantného účastníka trhu, a tým sa celkovo posilnila hospodárska súťaž na trhu s vlnitou kartonážou.

6.   POSÚDENIE OPATRENIA POMOCI

6.1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ

| (116) | Finančnú podporu v rámci opatrenia poskytlo Nemecko vo forme investičného príplatku a financovalo ju zo štátnych prostriedkov. Podporu je teda možné chápať ako štátnu podporu poskytnutú zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(116)

Finančnú podporu v rámci opatrenia poskytlo Nemecko vo forme investičného príplatku a financovalo ju zo štátnych prostriedkov. Podporu je teda možné chápať ako štátnu podporu poskytnutú zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (117) | Keďže pomoc bola v prospech iba jedného podniku, a síce Propapier, jedná sa o selektívne opatrenie. |
| --- | --- |

(117)

Keďže pomoc bola v prospech iba jedného podniku, a síce Propapier, jedná sa o selektívne opatrenie.

| (118) | Finančná podpora odbremenila Propapier od nákladov, ktoré by v bežnom prípade musel niesť samotný podnik, a tým mu poskytla hospodársku výhodu voči konkurentom. |
| --- | --- |

(118)

Finančná podpora odbremenila Propapier od nákladov, ktoré by v bežnom prípade musel niesť samotný podnik, a tým mu poskytla hospodársku výhodu voči konkurentom.

| (119) | Finančná podpora zo strany Nemecka sa týkala investície, ktorá má umožniť výrobu rôznych druhov vlnitej kartonáže. Keďže s týmito výrobkami vzájomne obchodujú členské štáty, mohla by táto podpora ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(119)

Finančná podpora zo strany Nemecka sa týkala investície, ktorá má umožniť výrobu rôznych druhov vlnitej kartonáže. Keďže s týmito výrobkami vzájomne obchodujú členské štáty, mohla by táto podpora ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž.

| (120) | Následne Komisia dochádza v danom predbežnom hodnotení k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc poskytnutú spoločnosti Propapier v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(120)

Následne Komisia dochádza v danom predbežnom hodnotení k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc poskytnutú spoločnosti Propapier v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

6.2.   OPRÁVNENOSŤ OPATRENIA POMOCI

| (121) | Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musia členské štáty notifikovať všetky opatrenia pomoci pred ich realizáciou, inak je to iba v prípade, ak sa na ne vzťahuje skupinová výnimka. Hoci bola pomoc poskytnutá v rámci vyčlenenej schémy pomoci XR 6/2007 (pozri odôvodnenia 35 a 36), nespadá do oblasti pôsobnosti relevantného nariadenia o skupinových výnimkách, v tomto prípade nariadenie (ES) č. 1628/2006 (33), pretože prekročila strop pre jednotlivé notifikácie (v tomto prípade 22,5 miliónov EUR). |
| --- | --- |

(121)

Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musia členské štáty notifikovať všetky opatrenia pomoci pred ich realizáciou, inak je to iba v prípade, ak sa na ne vzťahuje skupinová výnimka. Hoci bola pomoc poskytnutá v rámci vyčlenenej schémy pomoci XR 6/2007 (pozri odôvodnenia 35 a 36), nespadá do oblasti pôsobnosti relevantného nariadenia o skupinových výnimkách, v tomto prípade nariadenie (ES) č. 1628/2006 (33), pretože prekročila strop pre jednotlivé notifikácie (v tomto prípade 22,5 miliónov EUR).

| (122) | Notifikáciou opatrenia pomoci v roku 2007 si Nemecko splnilo povinnosť jednotlivej notifikácie podľa článku 7 písm. e) nariadenia (ES) č. 1628/2006. Vzhľadom na zrušenie pôvodného rozhodnutia Komisie a vzhľadom na to, že pomoc bola vyplatená pred vynesením rozsudku súdu o žalobe o neplatnosť podanej spoločnosťou Smurfit Kappa, musí byť pomoc považovaná za protiprávnu. |
| --- | --- |

(122)

Notifikáciou opatrenia pomoci v roku 2007 si Nemecko splnilo povinnosť jednotlivej notifikácie podľa článku 7 písm. e) nariadenia (ES) č. 1628/2006. Vzhľadom na zrušenie pôvodného rozhodnutia Komisie a vzhľadom na to, že pomoc bola vyplatená pred vynesením rozsudku súdu o žalobe o neplatnosť podanej spoločnosťou Smurfit Kappa, musí byť pomoc považovaná za protiprávnu.

| (123) | Keďže plánovaná pomoc prekračuje strop pre jednotlivé notifikácie podľa článku 7 písm. e) nariadenia (ES) č. 1628/2006, bude Komisia opatrenie posudzovať na základe usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(123)

Keďže plánovaná pomoc prekračuje strop pre jednotlivé notifikácie podľa článku 7 písm. e) nariadenia (ES) č. 1628/2006, bude Komisia opatrenie posudzovať na základe usmernení pre regionálnu pomoc.

6.3.   RELEVANTNÁ LEHOTA PRE ÚČELY POSÚDENIA A UPLATNITEĽNÝ POSTUP

| (124) | Ako to Komisia objasnila v odôvodneniach 47 až 50 rozhodnutia o začatí konania, musí svoje nové predbežné hodnotenie opatrení pomoci v zásade oprieť o skutkové okolnosti v čase vydania zrušeného rozhodnutia, aby vyhovela rozsudku Všeobecného súdu vo veci T-304/08. Keďže úloha Komisie spočíva v novom prijatí rozhodnutia, ktoré sa nebude vyznačovať nedostatočným odôvodnením zisteným súdom vo vyššie menovanom rozsudku, môže Komisia zohľadniť iba skutočnosti, správy a iné údaje, ktoré mala o zlučiteľnosti opatrenia pomoci k dispozícii pred prijatím pôvodného rozhodnutia (34). |
| --- | --- |

(124)

Ako to Komisia objasnila v odôvodneniach 47 až 50 rozhodnutia o začatí konania, musí svoje nové predbežné hodnotenie opatrení pomoci v zásade oprieť o skutkové okolnosti v čase vydania zrušeného rozhodnutia, aby vyhovela rozsudku Všeobecného súdu vo veci T-304/08. Keďže úloha Komisie spočíva v novom prijatí rozhodnutia, ktoré sa nebude vyznačovať nedostatočným odôvodnením zisteným súdom vo vyššie menovanom rozsudku, môže Komisia zohľadniť iba skutočnosti, správy a iné údaje, ktoré mala o zlučiteľnosti opatrenia pomoci k dispozícii pred prijatím pôvodného rozhodnutia (34).

| (125) | V predloženom prípade o štátnej pomoci bol rozsah investičného projektu po vydaní zrušeného rozhodnutia dňa 2. apríla 2008 zredukovaný, čím klesli aj oprávnené náklady; poskytnutá pomoc bola rovnako adekvátne znížená. Aj pokiaľ Komisia prijme rozhodnutie o opatrení pomoci, ako bolo zrealizované, a v ňom zohľadní skutočnosť, že ako oprávnené nároky, tak aj pomoc poskytnutá Nemeckom spoločnosti Propapier, boli nižšie než bolo pôvodne odhadované, bude musieť Komisia svoje hodnotenie oprieť o informácie, ktoré mala k dispozícii v čase prijatia zrušeného rozhodnutia a ktoré sa zakladali na v tom čase uplatniteľných právnych predpisoch. V prípade regionálnej pomoci v prospech veľkých investičných projektov musí Komisia bežne na základe prognóz a odhadovaných údajov o trhu prijať rozhodnutie predtým, než sa investícia skutočne kompletne zrealizuje. Schválená intenzita pomoci sa neskôr neupravuje, ani ak sa o niekoľko rokov neskôr ukáže, že sa trh vyvinul inak, ako sa v čase vydania rozhodnutia Komisiou predpokladalo. |
| --- | --- |

(125)

V predloženom prípade o štátnej pomoci bol rozsah investičného projektu po vydaní zrušeného rozhodnutia dňa 2. apríla 2008 zredukovaný, čím klesli aj oprávnené náklady; poskytnutá pomoc bola rovnako adekvátne znížená. Aj pokiaľ Komisia prijme rozhodnutie o opatrení pomoci, ako bolo zrealizované, a v ňom zohľadní skutočnosť, že ako oprávnené nároky, tak aj pomoc poskytnutá Nemeckom spoločnosti Propapier, boli nižšie než bolo pôvodne odhadované, bude musieť Komisia svoje hodnotenie oprieť o informácie, ktoré mala k dispozícii v čase prijatia zrušeného rozhodnutia a ktoré sa zakladali na v tom čase uplatniteľných právnych predpisoch. V prípade regionálnej pomoci v prospech veľkých investičných projektov musí Komisia bežne na základe prognóz a odhadovaných údajov o trhu prijať rozhodnutie predtým, než sa investícia skutočne kompletne zrealizuje. Schválená intenzita pomoci sa neskôr neupravuje, ani ak sa o niekoľko rokov neskôr ukáže, že sa trh vyvinul inak, ako sa v čase vydania rozhodnutia Komisiou predpokladalo.

| (126) | Postup prijímania nového rozhodnutia môže začať presne v tom bode, v ktorom nastúpila protiprávnosť (35). V súvislosti s disciplínou pomoci Súdny dvor skonštatoval, že ak bolo prešetrovanie Komisiou vo vzťahu k predchádzajúcemu rozhodnutiu úplné a viedlo k vyhláseniu zrušenia tohto rozhodnutia, konanie o náhrade tohto rozhodnutia môže byť obnovené v danom bode, a to tak, že sa znova zrealizuje už uskutočnené hodnotenie (36). |
| --- | --- |

(126)

Postup prijímania nového rozhodnutia môže začať presne v tom bode, v ktorom nastúpila protiprávnosť (35). V súvislosti s disciplínou pomoci Súdny dvor skonštatoval, že ak bolo prešetrovanie Komisiou vo vzťahu k predchádzajúcemu rozhodnutiu úplné a viedlo k vyhláseniu zrušenia tohto rozhodnutia, konanie o náhrade tohto rozhodnutia môže byť obnovené v danom bode, a to tak, že sa znova zrealizuje už uskutočnené hodnotenie (36).

6.4.   ZLUČITEĽNOSŤ SO VŠEOBECNÝMI USTANOVENIAMI USMERNENÍ PRE REGIONÁLNU POMOC

| (127) | V čase vydania zrušeného rozhodnutia v roku 2008 sa stal región Brandenbursko-Nordost podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ spôsobilým pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(127)

V čase vydania zrušeného rozhodnutia v roku 2008 sa stal región Brandenbursko-Nordost podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ spôsobilým pre regionálnu pomoc.

| (128) | Notifikovaná pomoc mala byť poskytnutá v zmysle definície v odseku 4.1 usmernení pre regionálnu pomoc a oprávnené náklady zahŕňajú v súlade s odsekom 4.2 usmernení pre regionálnu pomoc náklady na budovu a výrobné zariadenia (pozri odôvodnenie 30). Nemecko potvrdilo, že nehmotné aktíva budú spĺňať podmienky bodu 56 usmernení pre regionálnu pomoc (pozri odôvodnenie 31). |
| --- | --- |

(128)

Notifikovaná pomoc mala byť poskytnutá v zmysle definície v odseku 4.1 usmernení pre regionálnu pomoc a oprávnené náklady zahŕňajú v súlade s odsekom 4.2 usmernení pre regionálnu pomoc náklady na budovu a výrobné zariadenia (pozri odôvodnenie 30). Nemecko potvrdilo, že nehmotné aktíva budú spĺňať podmienky bodu 56 usmernení pre regionálnu pomoc (pozri odôvodnenie 31).

| (129) | Vlastný príspevok prijímateľa pomoci k oprávneným nákladom je nad limitnou hodnotou 25 %, ktorú predpisuje odsek 41 usmernení pre regionálnu pomoc (pozri odôvodnenie 34). |
| --- | --- |

(129)

Vlastný príspevok prijímateľa pomoci k oprávneným nákladom je nad limitnou hodnotou 25 %, ktorú predpisuje odsek 41 usmernení pre regionálnu pomoc (pozri odôvodnenie 34).

| (130) | Formálne ustanovenia stimulačného účinku podľa bodu 38 usmernení pre regionálnu pomoc boli dodržané: Vo vzťahu k pôvodnému plánovanému priamemu príspevku požadoval prijímateľ pomoc dňa 15. mája 2007 a Nemecko potvrdilo dňa 24. mája 2007 pred začiatkom opatrení projektu (december 2007) písomne, že projekt spĺňa s výhradou výsledku hĺbkovej kontroly podmienky spôsobilosti stanovené v predmetnej úprave. |
| --- | --- |

(130)

Formálne ustanovenia stimulačného účinku podľa bodu 38 usmernení pre regionálnu pomoc boli dodržané: Vo vzťahu k pôvodnému plánovanému priamemu príspevku požadoval prijímateľ pomoc dňa 15. mája 2007 a Nemecko potvrdilo dňa 24. mája 2007 pred začiatkom opatrení projektu (december 2007) písomne, že projekt spĺňa s výhradou výsledku hĺbkovej kontroly podmienky spôsobilosti stanovené v predmetnej úprave.

| (131) | Celková pomoc bola nakoniec poskytnutá vo forme investičného príspevku, ktorý sa vypláca automaticky, ak sú splnené objektívne kritériá predmetnej právnej úpravy (oslobodená schéma pomoci XR 6/2007). Pre tento investičný príspevok nie je potrebná predchádzajúca žiadosť ani písomné potvrdenie o tom, že projekt v zásade spĺňa kritériá oprávnenosti. Podľa poznámky pod čiarou 41 usmernení pre regionálnu pomoc nemusia členské štáty v prípadoch schválených programov daňovej pomoci, keď oslobodenie od dane alebo jej zníženie je udeľované automaticky na oprávnené výdavky bez uváženia správnych orgánov, pred začiatkom opatrení projektu písomne potvrdiť, že projekt v zásade spĺňa s výhradou výsledku hĺbkovej kontroly podmienky spôsobilosti stanovené v predmetnej úprave. |
| --- | --- |

(131)

Celková pomoc bola nakoniec poskytnutá vo forme investičného príspevku, ktorý sa vypláca automaticky, ak sú splnené objektívne kritériá predmetnej právnej úpravy (oslobodená schéma pomoci XR 6/2007). Pre tento investičný príspevok nie je potrebná predchádzajúca žiadosť ani písomné potvrdenie o tom, že projekt v zásade spĺňa kritériá oprávnenosti. Podľa poznámky pod čiarou 41 usmernení pre regionálnu pomoc nemusia členské štáty v prípadoch schválených programov daňovej pomoci, keď oslobodenie od dane alebo jej zníženie je udeľované automaticky na oprávnené výdavky bez uváženia správnych orgánov, pred začiatkom opatrení projektu písomne potvrdiť, že projekt v zásade spĺňa s výhradou výsledku hĺbkovej kontroly podmienky spôsobilosti stanovené v predmetnej úprave.

| (132) | Nemecko potvrdilo, že investícia musí zostať zachovaná v podporovanom regióne minimálne po dobu piatich rokov po ukončení projektu (odsek 41 usmernení pre regionálnu pomoc). |
| --- | --- |

(132)

Nemecko potvrdilo, že investícia musí zostať zachovaná v podporovanom regióne minimálne po dobu piatich rokov po ukončení projektu (odsek 41 usmernení pre regionálnu pomoc).

| (133) | Okrem toho Nemecko potvrdilo, že boli dodržané pravidlá kumulácie (odsek 44 usmernení pre regionálnu pomoc). |
| --- | --- |

(133)

Okrem toho Nemecko potvrdilo, že boli dodržané pravidlá kumulácie (odsek 44 usmernení pre regionálnu pomoc).

| (134) | Komisia je preto vzhľadom na informácie, ktoré jej boli predložené pred prijatím zrušeného rozhodnutia, názoru, že opatrenie pomoci spĺňa príslušné kritériá zlučiteľnosti usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(134)

Komisia je preto vzhľadom na informácie, ktoré jej boli predložené pred prijatím zrušeného rozhodnutia, názoru, že opatrenie pomoci spĺňa príslušné kritériá zlučiteľnosti usmernení pre regionálnu pomoc.

6.5.   ZLUČITEĽNOSŤ S USTANOVENIAMI USMERNENÍ PRE REGIONÁLNU POMOC PRE VEĽKÉ INVESTIČNÉ PROJEKTY

| (135) | Keďže regionálna pomoc bola poskytnutá pre veľký investičný projekt, Komisia musí posúdiť aj dodržanie špecifických podmienok poskytovania regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty podľa odseku 4.3 usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(135)

Keďže regionálna pomoc bola poskytnutá pre veľký investičný projekt, Komisia musí posúdiť aj dodržanie špecifických podmienok poskytovania regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty podľa odseku 4.3 usmernení pre regionálnu pomoc.

6.5.1.   INTENZITA POMOCI (BOD 67 USMERNENÍ PRE REGIONÁLNU POMOC)

| (136) | Keďže notifikované diskontované oprávnené výdavky predstavujú 58 6 7 22  900 EUR a pre región Brandenbursko-Nordost sa uplatňuje štandardná maximálna miera pre regionálnu pomoc vo výške 30 % GGE, maximálna prípustná intenzita pomoci podľa bodu 67 usmernení pre regionálnu pomoc je 12,30 % GGE. |
| --- | --- |

(136)

Keďže notifikované diskontované oprávnené výdavky predstavujú 58 6 7 22  900 EUR a pre región Brandenbursko-Nordost sa uplatňuje štandardná maximálna miera pre regionálnu pomoc vo výške 30 % GGE, maximálna prípustná intenzita pomoci podľa bodu 67 usmernení pre regionálnu pomoc je 12,30 % GGE.

| (137) | Nemecko po prijatí zrušeného rozhodnutia Komisiu informovalo, že oprávnené náklady sa po vylúčení elektrárne z dotovaného projektu adekvátne znížili. Ak by sa boli ustanovenia o znížení stanovené v bode 67 usmernení pre regionálnu pomoc uplatnili na nižšie oprávnené náklady, bolo by to viedlo k vyššej intenzite pomoci. Prijímateľ pomoci však s opatreniami projektu začal podľa scenára, že Komisii bola nahlásená intenzita pomoci 12,30 % GGE a neskôr ňou bola schválená. Preto je možné vyvodiť záver, že pôvodne schválená intenzita pomoci bola ako stimul pre investičné rozhodnutie dostatočná a vyššia intenzita pomoci by ďalší stimulačný efekt nebola priniesla (37). |
| --- | --- |

(137)

Nemecko po prijatí zrušeného rozhodnutia Komisiu informovalo, že oprávnené náklady sa po vylúčení elektrárne z dotovaného projektu adekvátne znížili. Ak by sa boli ustanovenia o znížení stanovené v bode 67 usmernení pre regionálnu pomoc uplatnili na nižšie oprávnené náklady, bolo by to viedlo k vyššej intenzite pomoci. Prijímateľ pomoci však s opatreniami projektu začal podľa scenára, že Komisii bola nahlásená intenzita pomoci 12,30 % GGE a neskôr ňou bola schválená. Preto je možné vyvodiť záver, že pôvodne schválená intenzita pomoci bola ako stimul pre investičné rozhodnutie dostatočná a vyššia intenzita pomoci by ďalší stimulačný efekt nebola priniesla (37).

| (138) | Spoločnosti Propapier bola na znížený investičný projekt vyplatená pomoc vo výške 5 0 5 59  153 EUR (nominálna hodnota) resp. 4 4 1 72  973 EUR (súčasná hodnota). To zodpovedá intenzite pomoci vo výške 12,51 % GGE, čo je viac ako maximálna prípustná intenzita pomoci 12,30 %. Nemecko však potvrdilo, že spoločnosť Propapier navyše vyplatenú sumu pomoci v celkovej výške 1 0 99  539 EUR vrátane úrokov vrátila. Tým pomoc zostávajúca príjemcovi neprekračuje sumu vo výške 4 3 4 15  903 EUR, ktorá zodpovedá intenzite pomoci 12,30 % GGE redukovaných oprávnených nákladov investičného projektu. Na tomto základe je možné dôjsť k záveru, že suma poskytnutej pomoci je v súlade s bodom 67 usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(138)

Spoločnosti Propapier bola na znížený investičný projekt vyplatená pomoc vo výške 5 0 5 59  153 EUR (nominálna hodnota) resp. 4 4 1 72  973 EUR (súčasná hodnota). To zodpovedá intenzite pomoci vo výške 12,51 % GGE, čo je viac ako maximálna prípustná intenzita pomoci 12,30 %. Nemecko však potvrdilo, že spoločnosť Propapier navyše vyplatenú sumu pomoci v celkovej výške 1 0 99  539 EUR vrátane úrokov vrátila. Tým pomoc zostávajúca príjemcovi neprekračuje sumu vo výške 4 3 4 15  903 EUR, ktorá zodpovedá intenzite pomoci 12,30 % GGE redukovaných oprávnených nákladov investičného projektu. Na tomto základe je možné dôjsť k záveru, že suma poskytnutej pomoci je v súlade s bodom 67 usmernení pre regionálnu pomoc.

| (139) | V rozhodnutí o začatí konania vo veci SA.36147 (C 30/2010) (38) vyjadrila Komisia obavy, že by investícia do papierenského závodu spoločnosti Propapier a viaceré ďalšie opatrenia infraštruktúry verejnoprávnych orgánov pre priemyselnú oblasť, v ktorej sa nachádza papierenský závod plánovaný spoločnosťou Propapier, mohli spolu predstavovať jednu investíciu v zmysle bodu 60 usmernení pre regionálnu pomoc. Preto Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci regionálnej investičnej pomoci SA.23827 (2013/C) – Nemecko – LIP – Propapier PM 2 GmbH, uviedla, že ak by Komisia po formálnom zisťovaní vo veci SA.36147 (C 30/2010) – Nemecko – Údajná pomoc poskytnutá na infraštruktúru pre Propapier PM2, došla k záveru, že iné dotované investície tvoria spolu s investíciou do papierenského závodu spoločnosti Propapier jednu investíciu alebo že Propapier získal ďalšiu pomoc vo forme opatrení infraštruktúry, musí byť preskúmaný celý balík podpôr z hľadiska jeho zlučiteľnosti s bodom 67 usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(139)

V rozhodnutí o začatí konania vo veci SA.36147 (C 30/2010) (38) vyjadrila Komisia obavy, že by investícia do papierenského závodu spoločnosti Propapier a viaceré ďalšie opatrenia infraštruktúry verejnoprávnych orgánov pre priemyselnú oblasť, v ktorej sa nachádza papierenský závod plánovaný spoločnosťou Propapier, mohli spolu predstavovať jednu investíciu v zmysle bodu 60 usmernení pre regionálnu pomoc. Preto Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci regionálnej investičnej pomoci SA.23827 (2013/C) – Nemecko – LIP – Propapier PM 2 GmbH, uviedla, že ak by Komisia po formálnom zisťovaní vo veci SA.36147 (C 30/2010) – Nemecko – Údajná pomoc poskytnutá na infraštruktúru pre Propapier PM2, došla k záveru, že iné dotované investície tvoria spolu s investíciou do papierenského závodu spoločnosti Propapier jednu investíciu alebo že Propapier získal ďalšiu pomoc vo forme opatrení infraštruktúry, musí byť preskúmaný celý balík podpôr z hľadiska jeho zlučiteľnosti s bodom 67 usmernení pre regionálnu pomoc.

| (140) | Keď bude Komisia prijímať rozhodnutie vo veci SA.36147 (C 30/2010) (39), pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrení pomoci pre infraštruktúru zohľadní regionálnu pomoc poskytnutú spoločnosti Propapier. |
| --- | --- |

(140)

Keď bude Komisia prijímať rozhodnutie vo veci SA.36147 (C 30/2010) (39), pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrení pomoci pre infraštruktúru zohľadní regionálnu pomoc poskytnutú spoločnosti Propapier.

6.5.2.   UPLATNENIE KONTROL UVÁDZANÝCH V BODE 68 PÍSM. A) A B) USMERNENÍ PRE REGIONÁLNU POMOC

| (141) | Keďže celková suma pomoci zo všetkých zdrojov je vyššia ako platný strop pre jednotlivé notifikácie, musí Komisia vykonať kontroly podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(141)

Keďže celková suma pomoci zo všetkých zdrojov je vyššia ako platný strop pre jednotlivé notifikácie, musí Komisia vykonať kontroly podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc.

| (142) | Pomoc pre veľké investičné projekty, ktoré spadajú pod bod 68 usmernení pre regionálnu pomoc a pri ktorých:






  — | je príjemca pomoci pred alebo po investícii zodpovedný za viac ako 25 % predaja príslušného výrobku, alebo |
| --- | --- | --- |

(142)

Pomoc pre veľké investičné projekty, ktoré spadajú pod bod 68 usmernení pre regionálnu pomoc a pri ktorých:

—

je príjemca pomoci pred alebo po investícii zodpovedný za viac ako 25 % predaja príslušného výrobku, alebo

| — | kapacita vytvorená investičným projektom pokrýva viac než 5 % trhu, pri použití údajov o evidentnej spotrebe, ak priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby za posledných päť rokov nie je vyššia než priemerná ročná miera rastu hrubého domáceho produktu Európskeho hospodárskeho priestoru, |
| --- | --- |

—

kapacita vytvorená investičným projektom pokrýva viac než 5 % trhu, pri použití údajov o evidentnej spotrebe, ak priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby za posledných päť rokov nie je vyššia než priemerná ročná miera rastu hrubého domáceho produktu Európskeho hospodárskeho priestoru,

môžu byť schválené iba vtedy, ak bolo po začatí formálneho zisťovania podľa článku 108 odsek 2 ZFEÚ hĺbkovo preverené, či je pomoc potrebná ako investičný impulz a či prínos opatrenia pomoci preváži narušenie hospodárskej súťaže.

| (143) | Aby bolo možné vykonať kontroly podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc, musí Komisia najskôr definovať relevantný tovarový a relevantný geografický trh. |
| --- | --- |

(143)

Aby bolo možné vykonať kontroly podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc, musí Komisia najskôr definovať relevantný tovarový a relevantný geografický trh.

6.5.2.1.   Predmetné výrobky

| (144) | Hoci Progroup pravdepodobne plánovala stroj Propapier PM2 na výrobu krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou 70/110 g/m2 a zvlneného papiera s hmotnosťou 70/130 g/m2 (ako tvrdí Smurfit Kappa), Komisia zastáva názor, že vymedzenie trhu by sa malo zakladať na skutočnej potenciálnej výrobnej kapacite stroja. Komisia preto potvrdzuje, že investičný projekt, ako to uvádza Nemecko a ako je to popísané v odôvodnení 25, sa priamo vzťahuje na dva druhy vlnitej kartonáže: Krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier z recyklovaných vlákien. |
| --- | --- |

(144)

Hoci Progroup pravdepodobne plánovala stroj Propapier PM2 na výrobu krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou 70/110 g/m2 a zvlneného papiera s hmotnosťou 70/130 g/m2 (ako tvrdí Smurfit Kappa), Komisia zastáva názor, že vymedzenie trhu by sa malo zakladať na skutočnej potenciálnej výrobnej kapacite stroja. Komisia preto potvrdzuje, že investičný projekt, ako to uvádza Nemecko a ako je to popísané v odôvodnení 25, sa priamo vzťahuje na dva druhy vlnitej kartonáže: Krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier z recyklovaných vlákien.

| (145) | Keďže odhadom by sa malo 75 % vlnitej kartonáže vyrobenej v dotovanom zariadení použiť v rámci spoločnosti Progroup na výrobu nadväzujúceho výrobku, Komisia zastáva názor, že nadväzujúci výrobok, vlnitá lepenka, je podľa bodu 69 usmernení pre regionálnu pomoc taktiež príslušným výrobkom investičného projektu. |
| --- | --- |

(145)

Keďže odhadom by sa malo 75 % vlnitej kartonáže vyrobenej v dotovanom zariadení použiť v rámci spoločnosti Progroup na výrobu nadväzujúceho výrobku, Komisia zastáva názor, že nadväzujúci výrobok, vlnitá lepenka, je podľa bodu 69 usmernení pre regionálnu pomoc taktiež príslušným výrobkom investičného projektu.

6.5.2.2.   Relevantný tovarový trh

| (146) | V bode 69 usmernení pre regionálnu pomoc sa stanovuje, že relevantný tovarový trh (príp. príslušný trh výrobkov) zahŕňa dotknutý výrobok a výrobky, ktoré odberateľ (z dôvodu vlastností výrobku, jeho ceny a účelu použitia) alebo výrobca (prostredníctvom flexibility výrobných zariadení) považuje za jeho náhrady. |
| --- | --- |

(146)

V bode 69 usmernení pre regionálnu pomoc sa stanovuje, že relevantný tovarový trh (príp. príslušný trh výrobkov) zahŕňa dotknutý výrobok a výrobky, ktoré odberateľ (z dôvodu vlastností výrobku, jeho ceny a účelu použitia) alebo výrobca (prostredníctvom flexibility výrobných zariadení) považuje za jeho náhrady.

Relevantný tovarový trh pre vlnitú kartonáž

| (147) | Nemecko uviedlo, že oba druhy vlnitej kartonáže, ktoré by sa mali vyrábať v dotovanom závode, patria do rovnakého spoločného trhu, ktorý okrem týchto dvoch druhov, krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlneného papiera z recyklovaných vlákien, zahŕňa aj krycí papier z primárnych vlákien a zvlnený papier z primárnych vlákien, nezávisle od ich hmotnosti. Nemecko tento názor podložilo odkazom na zastupiteľnosť týchto výrobkov. |
| --- | --- |

(147)

Nemecko uviedlo, že oba druhy vlnitej kartonáže, ktoré by sa mali vyrábať v dotovanom závode, patria do rovnakého spoločného trhu, ktorý okrem týchto dvoch druhov, krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlneného papiera z recyklovaných vlákien, zahŕňa aj krycí papier z primárnych vlákien a zvlnený papier z primárnych vlákien, nezávisle od ich hmotnosti. Nemecko tento názor podložilo odkazom na zastupiteľnosť týchto výrobkov.

| (148) | Aj podľa názoru Komisie sú zvlnený papier z recyklovaných vlákien a zvlnený papier z primárnych vlákien z pohľadu poskytovateľov navzájom zameniteľné. V zariadení na výrobu zvlneného papiera z recyklovaných vlákien je možné vyrábať aj zvlnený papier z primárnych vlákien, prestavenie zariadenia je potrebné iba na úpravu suroviny (s jednorazovou investíciou vo výške [...] miliónov EUR, čo predstavuje menej ako [...] % celkových investičných nákladov). Okrem toho sa v praxi vyrába zvlnený papier z primárnych vlákien zo zmesi primárnych a recyklovaných vlákien, ktorá obsahuje do 40 – 50 % recyklovaných vlákien. |
| --- | --- |

(148)

Aj podľa názoru Komisie sú zvlnený papier z recyklovaných vlákien a zvlnený papier z primárnych vlákien z pohľadu poskytovateľov navzájom zameniteľné. V zariadení na výrobu zvlneného papiera z recyklovaných vlákien je možné vyrábať aj zvlnený papier z primárnych vlákien, prestavenie zariadenia je potrebné iba na úpravu suroviny (s jednorazovou investíciou vo výške [...] miliónov EUR, čo predstavuje menej ako [...] % celkových investičných nákladov). Okrem toho sa v praxi vyrába zvlnený papier z primárnych vlákien zo zmesi primárnych a recyklovaných vlákien, ktorá obsahuje do 40 – 50 % recyklovaných vlákien.

| (149) | Zvlnený papier z primárnych vlákien je približne o 15 % drahší ako zvlnený papier z čistých recyklovaných vlákien. Z hľadiska odberateľa zvlneného papiera majú oba produkty v podstate rovnaké vlastnosti a slúžia na rovnaký účel použitia. Odberatelia môžu zvlnený papier z recyklovaných vlákien s vyššou hmotnosťou (napr. 140 g/m2) nahradiť ľahším zvlneným papierom z primárnych vlákien (napr. 127 g/m2). Cenové rozdiely strácajú význam tým, že namiesto zvlneného papiera z recyklovaných vlákien je možné použiť aj ľahší zvlnený papier z primárnych vlákien. Preto sú podľa názoru Komisie z pohľadu záujemcov oba výrobky navzájom zameniteľné. |
| --- | --- |

(149)

Zvlnený papier z primárnych vlákien je približne o 15 % drahší ako zvlnený papier z čistých recyklovaných vlákien. Z hľadiska odberateľa zvlneného papiera majú oba produkty v podstate rovnaké vlastnosti a slúžia na rovnaký účel použitia. Odberatelia môžu zvlnený papier z recyklovaných vlákien s vyššou hmotnosťou (napr. 140 g/m2) nahradiť ľahším zvlneným papierom z primárnych vlákien (napr. 127 g/m2). Cenové rozdiely strácajú význam tým, že namiesto zvlneného papiera z recyklovaných vlákien je možné použiť aj ľahší zvlnený papier z primárnych vlákien. Preto sú podľa názoru Komisie z pohľadu záujemcov oba výrobky navzájom zameniteľné.

| (150) | Vo vzťahu k zastupiteľnosti krycieho papiera z recyklovaných vlákien a krycieho papiera z primárnych vlákien na strane dopytu platí to isté: Oba slúžia rovnakému účelu použitia a vyššia cena krycieho papiera z primárnych vlákien sa vyrovnáva tým, že krycí papier z recyklovaných vlákien s vyššou hmotnosťou je možné nahradiť ľahším krycím papierom z primárnych vlákien. |
| --- | --- |

(150)

Vo vzťahu k zastupiteľnosti krycieho papiera z recyklovaných vlákien a krycieho papiera z primárnych vlákien na strane dopytu platí to isté: Oba slúžia rovnakému účelu použitia a vyššia cena krycieho papiera z primárnych vlákien sa vyrovnáva tým, že krycí papier z recyklovaných vlákien s vyššou hmotnosťou je možné nahradiť ľahším krycím papierom z primárnych vlákien.

| (151) | Zvlnený papier (z primárnych ako aj recyklovaných vlákien), krycí papier z recyklovaných a krycí papier z primárnych vlákien sú z pohľadu poskytovateľov úplne zastupiteľné, pretože každý moderný papierenský stroj, vrátane stroja príjemcu pomoci, dokáže vyrábať oboje. |
| --- | --- |

(151)

Zvlnený papier (z primárnych ako aj recyklovaných vlákien), krycí papier z recyklovaných a krycí papier z primárnych vlákien sú z pohľadu poskytovateľov úplne zastupiteľné, pretože každý moderný papierenský stroj, vrátane stroja príjemcu pomoci, dokáže vyrábať oboje.

| (152) | Aj vlnité kartonáže rôznej hmotností (t. j. menej a viac ako 150 g/m2) patria do rovnakého relevantného trhu, pretože sú z pohľadu odberateľov zameniteľné: Odberateľ dokáže jednotlivú vrstvu z ťažšej vlnitej kartonáže nahradiť viacerými vrstvami z výhodnejšej, ľahšej vlnitej kartonáže. |
| --- | --- |

(152)

Aj vlnité kartonáže rôznej hmotností (t. j. menej a viac ako 150 g/m2) patria do rovnakého relevantného trhu, pretože sú z pohľadu odberateľov zameniteľné: Odberateľ dokáže jednotlivú vrstvu z ťažšej vlnitej kartonáže nahradiť viacerými vrstvami z výhodnejšej, ľahšej vlnitej kartonáže.

| (153) | Na základe vyššie objasnených dôvodov je možné dôjsť k záveru, že relevantný tovarový trh pre vlnitú kartonáž zodpovedá celkovému trhu s vlnitou kartonážou. Komisia však v predchádzajúcich koncentrovaných rozhodnutiach (40) nechala otázku relevantného tovarového trhu a najmä rozdelenia na výrobky z primárnych vlákien a výrobky z recyklovaných vlákien otvorenú. Komisia poznamenáva, že Nemecko predložilo aj údaje na čo najužšiu definíciu relevantného tovarového trhu (trh pre krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier z recyklovaných vlákien). |
| --- | --- |

(153)

Na základe vyššie objasnených dôvodov je možné dôjsť k záveru, že relevantný tovarový trh pre vlnitú kartonáž zodpovedá celkovému trhu s vlnitou kartonážou. Komisia však v predchádzajúcich koncentrovaných rozhodnutiach (40) nechala otázku relevantného tovarového trhu a najmä rozdelenia na výrobky z primárnych vlákien a výrobky z recyklovaných vlákien otvorenú. Komisia poznamenáva, že Nemecko predložilo aj údaje na čo najužšiu definíciu relevantného tovarového trhu (trh pre krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier z recyklovaných vlákien).

| (154) | Progroup je vertikálne integrovaným výrobcom papiera, ktorý pôsobí v hospodárskej súťaži na celkovom trhu pre vlnitú kartonáž, na ktorom sa môže každý integrovaný výrobca rozhodnúť, že bude z dôvodu lepších podmienok odoberať určité výrobky od spoločnosti Progroup, namiesto toho, aby ich sám vyrábal. Nemeckom predložené podrobné analýzy ukázali, že dokonca vertikálne integrovaní výrobcovia, ktorí si pre svoju produkciu vlnitej lepenky potrebné množstvá vlnitej kartonáže (merané v tonách) sami vyrábajú, vlnitú kartonáž od konkurentov kupujú príp. im ju predávajú, aby vyhoveli konkrétnej potrebe určitých druhov vlnitej kartonáže a logistickým požiadavkám. Na základe dominantného postavenia vertikálne integrovaných výrobcov na trhu nie je možné nutne zrovnávať vysoké podiely na voľnom trhu (t. j. iba za dodávky tretím stranám) s trhovou silou. Na tomto základe Nemecko dospelo k záveru, že relevantným tovarovým trhom je celkový trh pre vlnitú kartonáž a zahŕňa interné dodávky vlnitej kartonáže ako aj dodávky tretím stranám (= celkový trh). Nemecko však poskytlo k dispozícii tiež iba informácie o voľnom trhu. |
| --- | --- |

(154)

Progroup je vertikálne integrovaným výrobcom papiera, ktorý pôsobí v hospodárskej súťaži na celkovom trhu pre vlnitú kartonáž, na ktorom sa môže každý integrovaný výrobca rozhodnúť, že bude z dôvodu lepších podmienok odoberať určité výrobky od spoločnosti Progroup, namiesto toho, aby ich sám vyrábal. Nemeckom predložené podrobné analýzy ukázali, že dokonca vertikálne integrovaní výrobcovia, ktorí si pre svoju produkciu vlnitej lepenky potrebné množstvá vlnitej kartonáže (merané v tonách) sami vyrábajú, vlnitú kartonáž od konkurentov kupujú príp. im ju predávajú, aby vyhoveli konkrétnej potrebe určitých druhov vlnitej kartonáže a logistickým požiadavkám. Na základe dominantného postavenia vertikálne integrovaných výrobcov na trhu nie je možné nutne zrovnávať vysoké podiely na voľnom trhu (t. j. iba za dodávky tretím stranám) s trhovou silou. Na tomto základe Nemecko dospelo k záveru, že relevantným tovarovým trhom je celkový trh pre vlnitú kartonáž a zahŕňa interné dodávky vlnitej kartonáže ako aj dodávky tretím stranám (= celkový trh). Nemecko však poskytlo k dispozícii tiež iba informácie o voľnom trhu.

| (155) | Komisia nevidí žiadny dôvod na to, aby sa odchýlila od svojej praxe pri predchádzajúcich rozhodnutiach vo veciach pomoci (41) a kontroly fúzií (42) v papierenskom odvetví (pri ktorých Komisia rozlišovala buď medzi trhmi pre všetku vlnitú kartonáž a výlučne z recyklovaného papiera vyrobenú vlnitú kartonáž alebo nechala vymedzenie otvorené a rozlišovala buď medzi celkovým trhom/voľným trhom alebo nechala vymedzenie otvorené alebo definovala trh ako celkový trh pre vlnitú kartonáž, ale vypočítala oba scenáre). Berúc do úvahy informácie, ktoré boli Komisii predložené pred prijatím zrušeného rozhodnutia, ako aj stanoviská prijaté po rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa vzťahujú na faktickú situáciu pred prijatím zrušeného rozhodnutia, sa Komisia rozhodla vykonať kontroly v súlade s bodom 68 usmernení pre regionálnu pomoc na úrovni trhu pre všetku vlnitú kartonáž a trhu pre krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier z recyklovaných vlákien, a to ako na celkovom trhu, tak aj na voľnom trhu. |
| --- | --- |

(155)

Komisia nevidí žiadny dôvod na to, aby sa odchýlila od svojej praxe pri predchádzajúcich rozhodnutiach vo veciach pomoci (41) a kontroly fúzií (42) v papierenskom odvetví (pri ktorých Komisia rozlišovala buď medzi trhmi pre všetku vlnitú kartonáž a výlučne z recyklovaného papiera vyrobenú vlnitú kartonáž alebo nechala vymedzenie otvorené a rozlišovala buď medzi celkovým trhom/voľným trhom alebo nechala vymedzenie otvorené alebo definovala trh ako celkový trh pre vlnitú kartonáž, ale vypočítala oba scenáre). Berúc do úvahy informácie, ktoré boli Komisii predložené pred prijatím zrušeného rozhodnutia, ako aj stanoviská prijaté po rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa vzťahujú na faktickú situáciu pred prijatím zrušeného rozhodnutia, sa Komisia rozhodla vykonať kontroly v súlade s bodom 68 usmernení pre regionálnu pomoc na úrovni trhu pre všetku vlnitú kartonáž a trhu pre krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier z recyklovaných vlákien, a to ako na celkovom trhu, tak aj na voľnom trhu.

Relevantný tovarový trh pre vlnitú lepenku

| (156) | Vlnitá lepenka sa nevyrába v dotovanej továrni, ale je nadväzujúcim výrobkom, na ktorý sa investičný projekt vzťahuje. |
| --- | --- |

(156)

Vlnitá lepenka sa nevyrába v dotovanej továrni, ale je nadväzujúcim výrobkom, na ktorý sa investičný projekt vzťahuje.

| (157) | Nemecko uviedlo, že vlnitá lepenka predstavuje z hľadiska poskytovateľov samostatný trh, keďže zariadenia na výrobu vlnitej lepenky nemôžu byť ani pomocou výrazných nákladov prestavané na výrobu iných výrobkov. |
| --- | --- |

(157)

Nemecko uviedlo, že vlnitá lepenka predstavuje z hľadiska poskytovateľov samostatný trh, keďže zariadenia na výrobu vlnitej lepenky nemôžu byť ani pomocou výrazných nákladov prestavané na výrobu iných výrobkov.

| (158) | Na strane dopytu je vlnitá lepenka najbližšie porovnateľná s obalmi z kartónu, hoci obaly z vlnitej lepenky sú ľahšie, stabilnejšie a lacnejšie. Odberatelia vlnitej lepenky – výrobcovia obalov – nemôžu teda pri väčšine druhov obalov nahradiť vlnitú lepenku inými výrobkami. |
| --- | --- |

(158)

Na strane dopytu je vlnitá lepenka najbližšie porovnateľná s obalmi z kartónu, hoci obaly z vlnitej lepenky sú ľahšie, stabilnejšie a lacnejšie. Odberatelia vlnitej lepenky – výrobcovia obalov – nemôžu teda pri väčšine druhov obalov nahradiť vlnitú lepenku inými výrobkami.

| (159) | Keďže k tomuto bodu žiadne stanoviská predložené neboli, Komisia sa od svojej doterajšej praxe pri vyššie uvádzaných rozhodnutiach o kontrole fúzií neodchyľuje a potvrdzuje svoj názor, ktorý obhajovala aj v zrušenom rozhodnutí a v rozhodnutí o začatí konania: Vlnitá lepenka je osobitným relevantným tovarovým trhom. |
| --- | --- |

(159)

Keďže k tomuto bodu žiadne stanoviská predložené neboli, Komisia sa od svojej doterajšej praxe pri vyššie uvádzaných rozhodnutiach o kontrole fúzií neodchyľuje a potvrdzuje svoj názor, ktorý obhajovala aj v zrušenom rozhodnutí a v rozhodnutí o začatí konania: Vlnitá lepenka je osobitným relevantným tovarovým trhom.

6.5.2.3.   Relevantný geografický trh

| (160) | V bode 70 usmernení pre regionálnu pomoc sa vo vzťahu ku kontrolám vykonávaným podľa bodu 68 písm. a) a b) uvádza: »Na účely uplatnenia písmen a) a b) budú predaj a evidentná spotreba definované na vhodnej úrovni klasifikácie PRODCOM, obvykle v rámci EHP alebo, ak tieto údaje nie sú dostupné alebo relevantné, na základe akejkoľvek ďalšej všeobecne prijatej segmentácie trhu, v prípade ktorej sú štatistické údaje ľahko dostupné.« |
| --- | --- |

(160)

V bode 70 usmernení pre regionálnu pomoc sa vo vzťahu ku kontrolám vykonávaným podľa bodu 68 písm. a) a b) uvádza: »Na účely uplatnenia písmen a) a b) budú predaj a evidentná spotreba definované na vhodnej úrovni klasifikácie PRODCOM, obvykle v rámci EHP alebo, ak tieto údaje nie sú dostupné alebo relevantné, na základe akejkoľvek ďalšej všeobecne prijatej segmentácie trhu, v prípade ktorej sú štatistické údaje ľahko dostupné.«

Relevantný geografický trh pre vlnitú kartonáž

| (161) | Nemecko zastáva názor, že relevantný geografický trh pre vlnitú kartonáž pokrýva prinajmenšom celý EHP a EHP dokonca presahuje (vrátane susediacich oblastí EHP). Komisia však nevidí dôvod k tomu, aby sa odchýlila od svojej praxe pri vyššie uvádzaných rozhodnutiach o kontrole pomoci a fúzií, pri ktorých bol považovaný EHP za relevantný geografický trh pre vlnitú kartonáž, a preto uplatní kontrolu trhu v zmysle bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc na základe všeobecne akceptovanej segmentácie relevantného geografického trhu pre vlnitú kartonáž a vlnitú kartonáž z recyklovaného papiera, pre ktorú už údaje dostupné sú, v tomto prípade sa jedná o EHP. |
| --- | --- |

(161)

Nemecko zastáva názor, že relevantný geografický trh pre vlnitú kartonáž pokrýva prinajmenšom celý EHP a EHP dokonca presahuje (vrátane susediacich oblastí EHP). Komisia však nevidí dôvod k tomu, aby sa odchýlila od svojej praxe pri vyššie uvádzaných rozhodnutiach o kontrole pomoci a fúzií, pri ktorých bol považovaný EHP za relevantný geografický trh pre vlnitú kartonáž, a preto uplatní kontrolu trhu v zmysle bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc na základe všeobecne akceptovanej segmentácie relevantného geografického trhu pre vlnitú kartonáž a vlnitú kartonáž z recyklovaného papiera, pre ktorú už údaje dostupné sú, v tomto prípade sa jedná o EHP.

Relevantný geografický trh pre vlnitú lepenku

| (162) | Vlnitá lepenka sa vyrába na iných podnikových stanovištiach spoločnosti Progroup z vlnitej kartonáže vyrobenej v závode Eisenhüttenstadt. V čase notifikácie bolo plánované, že Propapier bude dodávať vlnitú kartonáž závodom Progroup v Nemecku, Francúzsku a v Českej republike a v budúcnosti závodu v meste Stryków (Poľsko) po jeho zriadení v roku 2008. V týchto závodoch by sa potom vyrábal nadväzujúci výrobok, vlnitá lepenka. |
| --- | --- |

(162)

Vlnitá lepenka sa vyrába na iných podnikových stanovištiach spoločnosti Progroup z vlnitej kartonáže vyrobenej v závode Eisenhüttenstadt. V čase notifikácie bolo plánované, že Propapier bude dodávať vlnitú kartonáž závodom Progroup v Nemecku, Francúzsku a v Českej republike a v budúcnosti závodu v meste Stryków (Poľsko) po jeho zriadení v roku 2008. V týchto závodoch by sa potom vyrábal nadväzujúci výrobok, vlnitá lepenka.

| (163) | Nemecko uvádza, že relevantný geografický trh pre vlnitú lepenku nie je vymedzený užšie ako EHP, napriek tomu však predložilo aj údaje pre oblasť, ktorá zahŕňa najdôležitejšie krajiny určenia pre dodávky Progroup (t. j. Česká republika, Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Holandsko a Poľsko). S ohľadom na najhorší scenár a znalosti z predchádzajúcich rozhodnutí vo veci kontroly fúzií (43), z ktorých vyplynulo, že dodávky vlnitej lepenky do vzdialenosti 400 km od závodu na výrobu vlnitej lepenky sú hospodárne, necháva Komisia otázku definovania relevantného geografického trhu pre vlnitú lepenku otvorenú a vypočíta podiely na trhu na úrovni EHP a tiež pre oblasť, ktorá zahŕňa iba najdôležitejšie krajiny určenia spoločnosti Progroup. |
| --- | --- |

(163)

Nemecko uvádza, že relevantný geografický trh pre vlnitú lepenku nie je vymedzený užšie ako EHP, napriek tomu však predložilo aj údaje pre oblasť, ktorá zahŕňa najdôležitejšie krajiny určenia pre dodávky Progroup (t. j. Česká republika, Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Holandsko a Poľsko). S ohľadom na najhorší scenár a znalosti z predchádzajúcich rozhodnutí vo veci kontroly fúzií (43), z ktorých vyplynulo, že dodávky vlnitej lepenky do vzdialenosti 400 km od závodu na výrobu vlnitej lepenky sú hospodárne, necháva Komisia otázku definovania relevantného geografického trhu pre vlnitú lepenku otvorenú a vypočíta podiely na trhu na úrovni EHP a tiež pre oblasť, ktorá zahŕňa iba najdôležitejšie krajiny určenia spoločnosti Progroup.

6.5.2.4.   Podiely na trhu

| (164) | Aby sa zistilo, či nebola prekročená limitná hodnota stanovená v bode 68 písm. a) usmernení pre regionálnu pomoc, musí Komisia analyzovať podiel príjemcu pomoci na trhu na úrovni koncernu pred a po investícii. Investičný projekt prijatý v roku 2007 bol ukončený do polovice roka 2010; úplná výrobná kapacita by však mala byť dosiahnutá až v roku 2015. Nemecko v čase notifikácie poukázalo na to, že neboli k dispozícii údaje nezávislých orgánov o evidentnej spotrebe na relevantných trhoch v roku nasledujúcom po roku, v ktorom má byť dosiahnutá plná výrobná kapacita (t. j. v roku 2016). Komisia sa teda rozhodla preskúmať podiely na trhu v roku 2011 (v roku po ukončení investície), pre ktorý už prognózy nezávislých orgánov k dispozícii boli. To je prijateľná iterácia, keďže dovtedy by malo byť k dispozícii už 92 % kapacít, ktoré by mali byť vytvorené prostredníctvom projektu. |
| --- | --- |

(164)

Aby sa zistilo, či nebola prekročená limitná hodnota stanovená v bode 68 písm. a) usmernení pre regionálnu pomoc, musí Komisia analyzovať podiel príjemcu pomoci na trhu na úrovni koncernu pred a po investícii. Investičný projekt prijatý v roku 2007 bol ukončený do polovice roka 2010; úplná výrobná kapacita by však mala byť dosiahnutá až v roku 2015. Nemecko v čase notifikácie poukázalo na to, že neboli k dispozícii údaje nezávislých orgánov o evidentnej spotrebe na relevantných trhoch v roku nasledujúcom po roku, v ktorom má byť dosiahnutá plná výrobná kapacita (t. j. v roku 2016). Komisia sa teda rozhodla preskúmať podiely na trhu v roku 2011 (v roku po ukončení investície), pre ktorý už prognózy nezávislých orgánov k dispozícii boli. To je prijateľná iterácia, keďže dovtedy by malo byť k dispozícii už 92 % kapacít, ktoré by mali byť vytvorené prostredníctvom projektu.

| (165) | Na stanovenie trhového podielu Progroup na úrovni koncernu porovnala Komisia objem a hodnotu všetkých jej dodávok (tretím stranám aj v rámci koncernu) vo vybranom roku s evidentnou spotrebou na relevantných trhoch. Ďalej boli osobitne vypočítané trhové podiely pre voľný trh pre vlnitú kartonáž [t. j. pri výlučnom zohľadnení neviazaných predajov Progroup (44)] a celkový objem trhu pre dodávky tretím osobám. |
| --- | --- |

(165)

Na stanovenie trhového podielu Progroup na úrovni koncernu porovnala Komisia objem a hodnotu všetkých jej dodávok (tretím stranám aj v rámci koncernu) vo vybranom roku s evidentnou spotrebou na relevantných trhoch. Ďalej boli osobitne vypočítané trhové podiely pre voľný trh pre vlnitú kartonáž [t. j. pri výlučnom zohľadnení neviazaných predajov Progroup (44)] a celkový objem trhu pre dodávky tretím osobám.

| (166) | Údaje o objeme a hodnote celkovej evidentnej spotreby v EHP na trhoch pre vlnitú kartonáž, pre krycí papier z recykovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberného papiera ako aj vlnitú lepenku zhromaždila za účelom notifikácie na základe iniciatívy príjemcu inžinierska a konzultantská spoločnosť Pöyry s celosvetovou pôsobnosťou, ktorá sa špecializovala na oblasti energie, lesného hospodárstva ako aj infraštruktúry a životného prostredia. Spoločnosť Pöyry sa pri zbere údajov oprela o svoju vlastnú databázu ako aj o verejne prístupné údaje (napr. z odborných časopisov a medziodvetvových organizácií). |
| --- | --- |

(166)

Údaje o objeme a hodnote celkovej evidentnej spotreby v EHP na trhoch pre vlnitú kartonáž, pre krycí papier z recykovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberného papiera ako aj vlnitú lepenku zhromaždila za účelom notifikácie na základe iniciatívy príjemcu inžinierska a konzultantská spoločnosť Pöyry s celosvetovou pôsobnosťou, ktorá sa špecializovala na oblasti energie, lesného hospodárstva ako aj infraštruktúry a životného prostredia. Spoločnosť Pöyry sa pri zbere údajov oprela o svoju vlastnú databázu ako aj o verejne prístupné údaje (napr. z odborných časopisov a medziodvetvových organizácií).

| (167) | Keďže neexistovali žiadne údaje o objeme voľného trhu z nezávislých zdrojov, použilo Nemecko ako základ pre odhad objemu trhu údaje o kapacite spoločnosti Pöyry pre rok 2006 a potom pri každom integrovanom výrobcovi porovnalo výrobnú kapacitu pre vlnitú kartonáž s jeho výrobnou kapacitou pre vlnitú lepenku. Ak je výrobná kapacita pre vlnitú lepenku vyššia ako výrobná kapacita pre vlnitú kartonáž, teoreticky to vedie k zodpovedajúcemu dopytu po tejto surovine na voľnom trhu. K tomuto doplňujúcemu dopytu po vlnitej kartonáži integrovaných výrobcov sa pridáva dopyt po vlnitej kartonáži neintegrovaných výrobcov vlnitej lepenky na voľnom trhu. Z výpočtu vyplynulo, že objem voľného trhu s vlnitou kartonážou zodpovedá približne 37 % celkového trhu s vlnitou kartonážou. Tento pomer bol základom aj pre odhad objemu voľného trhu v roku 2011 (45). |
| --- | --- |

(167)

Keďže neexistovali žiadne údaje o objeme voľného trhu z nezávislých zdrojov, použilo Nemecko ako základ pre odhad objemu trhu údaje o kapacite spoločnosti Pöyry pre rok 2006 a potom pri každom integrovanom výrobcovi porovnalo výrobnú kapacitu pre vlnitú kartonáž s jeho výrobnou kapacitou pre vlnitú lepenku. Ak je výrobná kapacita pre vlnitú lepenku vyššia ako výrobná kapacita pre vlnitú kartonáž, teoreticky to vedie k zodpovedajúcemu dopytu po tejto surovine na voľnom trhu. K tomuto doplňujúcemu dopytu po vlnitej kartonáži integrovaných výrobcov sa pridáva dopyt po vlnitej kartonáži neintegrovaných výrobcov vlnitej lepenky na voľnom trhu. Z výpočtu vyplynulo, že objem voľného trhu s vlnitou kartonážou zodpovedá približne 37 % celkového trhu s vlnitou kartonážou. Tento pomer bol základom aj pre odhad objemu voľného trhu v roku 2011 (45).

| (168) | Keďže pre produkčné kapacity pre vlnitú kartonáž zo zberového papiera a z primárnych vlákien nie sú k dispozícii vlastné údaje, nie je možné použiť túto metódu na odhad objemu voľného trhu pre krycí papier z recyklovaných vlákien a zvlnený papier zo zberového papiera. Vlnitá kartonáž vyrobená zo zberového papiera však predstavuje približne 70 – 80 % celkového trhu pre vlnitú kartonáž, takže tento vysoký podiel platí s najvyššou pravdepodobnosťou aj pre voľný trh, čo znamená, že trhové podiely spoločnosti Progroup na voľnom trhu pre vlnitú kartonáž z recyklovaných vlákien sú iba nepatrne vyššie ako na voľnom trhu pre všetky druhy vlnitej kartonáže. |
| --- | --- |

(168)

Keďže pre produkčné kapacity pre vlnitú kartonáž zo zberového papiera a z primárnych vlákien nie sú k dispozícii vlastné údaje, nie je možné použiť túto metódu na odhad objemu voľného trhu pre krycí papier z recyklovaných vlákien a zvlnený papier zo zberového papiera. Vlnitá kartonáž vyrobená zo zberového papiera však predstavuje približne 70 – 80 % celkového trhu pre vlnitú kartonáž, takže tento vysoký podiel platí s najvyššou pravdepodobnosťou aj pre voľný trh, čo znamená, že trhové podiely spoločnosti Progroup na voľnom trhu pre vlnitú kartonáž z recyklovaných vlákien sú iba nepatrne vyššie ako na voľnom trhu pre všetky druhy vlnitej kartonáže.

| (169) | Údaje o objeme trhu pre vlnitú lepenku v hlavnej dodávateľskej oblasti spoločnosti Progroup (Česká republika, Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Holandsko a Poľsko) boli zhromaždené na základe štatistiky FEFCO (46), ktorá bola poskytnutá pred prijatím zrušeného rozhodnutia a podľa ktorej predstavuje táto oblasť 58 % celkového trhu EHP. |
| --- | --- |

(169)

Údaje o objeme trhu pre vlnitú lepenku v hlavnej dodávateľskej oblasti spoločnosti Progroup (Česká republika, Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Holandsko a Poľsko) boli zhromaždené na základe štatistiky FEFCO (46), ktorá bola poskytnutá pred prijatím zrušeného rozhodnutia a podľa ktorej predstavuje táto oblasť 58 % celkového trhu EHP.

| (170) | Trhové podiely spoločnosti Progroup na relevantných trhoch v roku pred a v roku po investícii, ktoré boli vypočítané na základe údajov poskytnutých Nemeckom (na základe údajov spoločnosti Pöyry a FEFCO), sú uvedené v tabuľke 1.

  Tabuľka 1


  Trhové podiely spoločnosti Progroup na úrovni koncernu na relevantných trhoch










  Trhové podiely (v %) | 2006 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| Objem | Hodnota | Objem | Hodnota |
| Vlnitá kartonáž (celkový trh – EHP) | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] |
| Iba vlnitá kartonáž zo zberového papiera (krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberového papiera) (celkový trh – EHP) | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] |
| Vlnitá kartonáž (voľný trh – EHP) | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] |
| Vlnitá lepenka (EHP) | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] |
| Vlnitá lepenka (hlavné dodávateľské krajiny) | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] |

(170)

Trhové podiely spoločnosti Progroup na relevantných trhoch v roku pred a v roku po investícii, ktoré boli vypočítané na základe údajov poskytnutých Nemeckom (na základe údajov spoločnosti Pöyry a FEFCO), sú uvedené v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Trhové podiely spoločnosti Progroup na úrovni koncernu na relevantných trhoch

Trhové podiely (v %)

2006

2011

Objem

Hodnota

Objem

Hodnota

Vlnitá kartonáž (celkový trh – EHP)

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

Iba vlnitá kartonáž zo zberového papiera (krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberového papiera) (celkový trh – EHP)

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

Vlnitá kartonáž (voľný trh – EHP)

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

Vlnitá lepenka (EHP)

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

Vlnitá lepenka (hlavné dodávateľské krajiny)

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

| (171) | Pri všetkých zohľadnených vymedzeniach trhu zostáva trhový podiel spoločnosti Progroup výrazne nižší ako limitná hodnota vo výške 25 % stanovená v bode 68 písm. a) usmernení pre regionálnu pomoc. Aj pri ďalšej segmentácii na základe gramatúry do 130 g/m2 by limitná hodnota vo výške 25 % nebola pre relevantný trhový podiel prekročená. |
| --- | --- |

(171)

Pri všetkých zohľadnených vymedzeniach trhu zostáva trhový podiel spoločnosti Progroup výrazne nižší ako limitná hodnota vo výške 25 % stanovená v bode 68 písm. a) usmernení pre regionálnu pomoc. Aj pri ďalšej segmentácii na základe gramatúry do 130 g/m2 by limitná hodnota vo výške 25 % nebola pre relevantný trhový podiel prekročená.

| (172) | Komisia preto zastáva názor, že posudzovaná pomoc neprekračuje limitnú hodnotu menovanú v bode 68 písm. a) usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(172)

Komisia preto zastáva názor, že posudzovaná pomoc neprekračuje limitnú hodnotu menovanú v bode 68 písm. a) usmernení pre regionálnu pomoc.

6.5.2.5.   Zvýšenie kapacity a trhová výkonnosť

| (173) | Komisia musí prejednávanú pomoc skontrolovať aj z hľadiska bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc. Musí sa skontrolovať, či je kapacita vytvorená v rámci investičného projektu, meraná pomocou údajov o zdanlivej spotrebe príslušného výrobku, menšia než 5 % veľkosti trhu, v prípade ak priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby za posledných päť rokov nie je vyššia než priemerná ročná miera rastu hrubého domáceho produktu EHP. |
| --- | --- |

(173)

Komisia musí prejednávanú pomoc skontrolovať aj z hľadiska bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc. Musí sa skontrolovať, či je kapacita vytvorená v rámci investičného projektu, meraná pomocou údajov o zdanlivej spotrebe príslušného výrobku, menšia než 5 % veľkosti trhu, v prípade ak priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby za posledných päť rokov nie je vyššia než priemerná ročná miera rastu hrubého domáceho produktu EHP.

| (174) | Najskôr musí Komisia na základe priemernej ročnej miery rastu zjavnej spotreby príslušného výrobku stanoviť, či trh pre vlnitú kartonáž v EHP zaznamenáva pokles (47). |
| --- | --- |

(174)

Najskôr musí Komisia na základe priemernej ročnej miery rastu zjavnej spotreby príslušného výrobku stanoviť, či trh pre vlnitú kartonáž v EHP zaznamenáva pokles (47).

| (175) | Posledné dostupné číselné údaje v čase notifikácie sa vzťahovali na obdobie rokov 2001 až 2006. Podľa týchto údajov bola priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby na celom trhu pre vlnitú kartonáž v EHP v období rokov 2001 až 2006 vo výške 2,15 % (objem) resp. 0,02 % (hodnota). Priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a vlnitej lepenky zo zberného papiera v EHP v tom istom období dosahovala 3,25 % (objem) a 1,22 % (hodnota). |
| --- | --- |

(175)

Posledné dostupné číselné údaje v čase notifikácie sa vzťahovali na obdobie rokov 2001 až 2006. Podľa týchto údajov bola priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby na celom trhu pre vlnitú kartonáž v EHP v období rokov 2001 až 2006 vo výške 2,15 % (objem) resp. 0,02 % (hodnota). Priemerná ročná miera rastu zjavnej spotreby krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a vlnitej lepenky zo zberného papiera v EHP v tom istom období dosahovala 3,25 % (objem) a 1,22 % (hodnota).

| (176) | Keďže priemerná ročná miera rastu HDP (48) v EHP v období rokov 2001 až 2006 predstavovala 1,97 % v stálych cenách (objem) resp. 3,98 % v bežných cenách (hodnota), bola priemerná ročná miera rastu spotrebiteľa vlnitej kartonáže ako aj krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a vlnitej lepenky zo zberného papiera podľa objemu vyššia, ale podľa hodnoty nižšia. |
| --- | --- |

(176)

Keďže priemerná ročná miera rastu HDP (48) v EHP v období rokov 2001 až 2006 predstavovala 1,97 % v stálych cenách (objem) resp. 3,98 % v bežných cenách (hodnota), bola priemerná ročná miera rastu spotrebiteľa vlnitej kartonáže ako aj krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a vlnitej lepenky zo zberného papiera podľa objemu vyššia, ale podľa hodnoty nižšia.

Objem a/alebo hodnota

| (177) | Komisia nesúhlasí s poznámkou Nemecka, že priemerná ročná miera rastu by mala byť vypočítaná iba na základe objemu a nie na základe hodnoty (pozri odôvodnenia 93 a 94). Je síce pravda, že v predloženom prípade je iba na základe výpočtu hodnoty potrebné vypočítať, či je prekročená limitná hodnota vo výške 5 % uvádzaná v bode 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc, avšak všeobecné odmietnutie výpočtov hodnoty by bolo v rozpore s doterajšou praxou Komisie a oslabilo by účinnosť kontroly vo vzťahu k zisťovaniu nadmerných kapacít, napr. ak rast ponuky prekračuje už vysoký rast dopytu a priemerné variabilné náklady sú relatívne nízke. Komisia preto skontroluje, či kapacita vytvorená investičným projektom prekračuje 5 % veľkosti relevantného trhu. |
| --- | --- |

(177)

Komisia nesúhlasí s poznámkou Nemecka, že priemerná ročná miera rastu by mala byť vypočítaná iba na základe objemu a nie na základe hodnoty (pozri odôvodnenia 93 a 94). Je síce pravda, že v predloženom prípade je iba na základe výpočtu hodnoty potrebné vypočítať, či je prekročená limitná hodnota vo výške 5 % uvádzaná v bode 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc, avšak všeobecné odmietnutie výpočtov hodnoty by bolo v rozpore s doterajšou praxou Komisie a oslabilo by účinnosť kontroly vo vzťahu k zisťovaniu nadmerných kapacít, napr. ak rast ponuky prekračuje už vysoký rast dopytu a priemerné variabilné náklady sú relatívne nízke. Komisia preto skontroluje, či kapacita vytvorená investičným projektom prekračuje 5 % veľkosti relevantného trhu.

Kontrola kapacity a výpočet zvýšenia kapacity

| (178) | Zvýšenie kapacity sa vypočíta podľa ustanovení bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc ako časť zjavnej spotreby príslušného výrobku, ktorá v zmysle definície zahŕňa dodávky tretím stranám ako aj interné dodávky vlnitej kartonáže. |
| --- | --- |

(178)

Zvýšenie kapacity sa vypočíta podľa ustanovení bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc ako časť zjavnej spotreby príslušného výrobku, ktorá v zmysle definície zahŕňa dodávky tretím stranám ako aj interné dodávky vlnitej kartonáže.

| (179) | Cieľom kontroly kapacity [bod 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc] je zabrániť tomu, aby malo výrazné zvýšenie kapacity (tzn. zvýšenie o viac ako 5 %), ktoré nekorešponduje so zodpovedajúcim zvýšením dopytu (tzn. zvýšenie dopytu je nižšie ako miera rastu HDP v EHP), najmä kvôli vplyvu na ceny negatívne dôsledky pre konkurentov. Čo sa považuje za výrazné zvýšenie kapacity, je stanovené vo vzťahu k objemu trhu. V prípade vlnitej kartonáže závisí objem trhu v konečnom dôsledku od objemu trhu nadväzujúceho výrobku, nezávisle od toho, či je vyrábaný interne podnikom alebo tretími stranami. Preto sa neodporúča merať vytvorenú kapacitu výlučne na základe objemu voľného trhu pre vlnitú kartonáž. Ďalej, ako je to vyššie opísané, by z dôvodu interakcie medzi celkovým trhom a voľným trhom pokles cien na voľnom trhu ovplyvnil rozhodnutie integrovaných výrobcov, či majú interne vyrábať alebo kupovať, a bezprostredne by viedol k nárastu dopytu na voľnom trhu. Komisia preto zvyčajne kontroluje zvýšenie kapacity vo vzťahu k celkovému trhu (49). |
| --- | --- |

(179)

Cieľom kontroly kapacity [bod 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc] je zabrániť tomu, aby malo výrazné zvýšenie kapacity (tzn. zvýšenie o viac ako 5 %), ktoré nekorešponduje so zodpovedajúcim zvýšením dopytu (tzn. zvýšenie dopytu je nižšie ako miera rastu HDP v EHP), najmä kvôli vplyvu na ceny negatívne dôsledky pre konkurentov. Čo sa považuje za výrazné zvýšenie kapacity, je stanovené vo vzťahu k objemu trhu. V prípade vlnitej kartonáže závisí objem trhu v konečnom dôsledku od objemu trhu nadväzujúceho výrobku, nezávisle od toho, či je vyrábaný interne podnikom alebo tretími stranami. Preto sa neodporúča merať vytvorenú kapacitu výlučne na základe objemu voľného trhu pre vlnitú kartonáž. Ďalej, ako je to vyššie opísané, by z dôvodu interakcie medzi celkovým trhom a voľným trhom pokles cien na voľnom trhu ovplyvnil rozhodnutie integrovaných výrobcov, či majú interne vyrábať alebo kupovať, a bezprostredne by viedol k nárastu dopytu na voľnom trhu. Komisia preto zvyčajne kontroluje zvýšenie kapacity vo vzťahu k celkovému trhu (49).

| (180) | Nemecko vyhlásilo, že v rámci projektu má byť vytvorená kapacita v celkovej výške 6 15  000 ton vlnitej kartonáže ročne (krycí papier z recyklovaných vlákien a zvlnený papier zo zberného papiera), čo zodpovedá hodnote [...] miliónov EUR. Zjavná spotreba vlnitej kartonáže v EHP bola podľa Nemecka v roku 2006 vo výške 23,363 miliónov ton (hodnota: 9  409,76 miliónov EUR). Zjavná spotreba krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlneného papiera zo zberného papiera bola v tom istom roku v EHP vo výške 18,281 miliónov ton (hodnota: 6  752,698 miliónov EUR). |
| --- | --- |

(180)

Nemecko vyhlásilo, že v rámci projektu má byť vytvorená kapacita v celkovej výške 6 15  000 ton vlnitej kartonáže ročne (krycí papier z recyklovaných vlákien a zvlnený papier zo zberného papiera), čo zodpovedá hodnote [...] miliónov EUR. Zjavná spotreba vlnitej kartonáže v EHP bola podľa Nemecka v roku 2006 vo výške 23,363 miliónov ton (hodnota: 9  409,76 miliónov EUR). Zjavná spotreba krycieho papiera z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlneného papiera zo zberného papiera bola v tom istom roku v EHP vo výške 18,281 miliónov ton (hodnota: 6  752,698 miliónov EUR).

| (181) | Na základe vyššie uvádzaných údajov bude prostredníctvom projektu Propapier v Eisenhüttenstadte vytvorená kapacita, ktorá zodpovedá 2,6 % celkového trhu pre vlnitú kartonáž (hodnota: [< 3]%) resp. 3,4 % kombinovaného trhu pre krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberného papiera (hodnota: [< 5] %). Z toho vyplýva, že kapacita vytvorená prostredníctvom projektu je nižšia ako 5 % príslušnej zjavnej spotreby (na úrovni EHP). |
| --- | --- |

(181)

Na základe vyššie uvádzaných údajov bude prostredníctvom projektu Propapier v Eisenhüttenstadte vytvorená kapacita, ktorá zodpovedá 2,6 % celkového trhu pre vlnitú kartonáž (hodnota: [< 3]%) resp. 3,4 % kombinovaného trhu pre krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberného papiera (hodnota: [< 5] %). Z toho vyplýva, že kapacita vytvorená prostredníctvom projektu je nižšia ako 5 % príslušnej zjavnej spotreby (na úrovni EHP).

| (182) | Aj pokiaľ budú ako prípad najhoršieho scenára použité vyššie číselné údaje o zvýšení kapacity predpokladané spoločnosťou Smurfit Kappa (6 50  000 ton ročne resp. 7 50  000 ton ročne) limitná hodnota vo výške 5 % pre celkový trh s vlnitou kartonážou nebude prekročená (pozri tabuľku 2).

  Tabuľka 2


  Zvýšenie kapacity na celkovom trhu s vlnitou kartonážou (EHP)








  Príslušný trh
  (EHP) | Celkový trh s vlnitou kartonážou | Celkový trh s vlnitou kartonážou zo zberného papiera (krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberného papiera |
| --- | --- | --- | --- |
| Objem v roku 2006 (v 1  000 tonách) | 23  363 | 18  281 |
| Hodnota v roku 2006 (v 1  000 tonách) | 9 4 09  760 | 6 7 52  698 |
| Zvýšenie kapacity podľa objemu (6 15  000 ton ročne) | 2,6 % | 3,4 % |
| Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (6 15  000 ton ročne) | [< 3] % | [< 5] % |
| Zvýšenie kapacity podľa objemu (6 50  000 ton ročne) | 2,8 % | 3,6 % |
| Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (6 50  000 ton ročne) | [< 3] % | [< 5] % |
| Zvýšenie kapacity podľa objemu (7 50  000 ton ročne) | 3,2 % | 4,1 % |
| Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (7 50  000 ton ročne) | [< 3] % | [< 5] % |

(182)

Aj pokiaľ budú ako prípad najhoršieho scenára použité vyššie číselné údaje o zvýšení kapacity predpokladané spoločnosťou Smurfit Kappa (6 50  000 ton ročne resp. 7 50  000 ton ročne) limitná hodnota vo výške 5 % pre celkový trh s vlnitou kartonážou nebude prekročená (pozri tabuľku 2).

Tabuľka 2

Zvýšenie kapacity na celkovom trhu s vlnitou kartonážou (EHP)

Príslušný trh

(EHP)

Celkový trh s vlnitou kartonážou

Celkový trh s vlnitou kartonážou zo zberného papiera (krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberného papiera

Objem v roku 2006 (v 1  000 tonách)

23  363

18  281

Hodnota v roku 2006 (v 1  000 tonách)

9 4 09  760

6 7 52  698

Zvýšenie kapacity podľa objemu (6 15  000 ton ročne)

2,6 %

3,4 %

Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (6 15  000 ton ročne)

[< 3] %

[< 5] %

Zvýšenie kapacity podľa objemu (6 50  000 ton ročne)

2,8 %

3,6 %

Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (6 50  000 ton ročne)

[< 3] %

[< 5] %

Zvýšenie kapacity podľa objemu (7 50  000 ton ročne)

3,2 %

4,1 %

Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (7 50  000 ton ročne)

[< 3] %

[< 5] %

| (183) | Za účelom zohľadnenia konceptu najhoršieho možného scenára Komisia okrem toho vypočítala zvýšenie kapacity ako podiel predaja vlnitej kartonáže na voľnom trhu. V tomto prípade má byť zohľadnená iba tá časť celkovej kapacity vytvorenej investíciou, ktorá je určená pre výrobu predávanú na voľnom trhu. Podľa Nemecka to bolo [< 2 50  000] ton ročne. Zostávajúca časť vytvorenej kapacity, tzn. [> 3 65  000] ton ročne (ktorú by musela Progroup nadobudnúť bez investície tretích strán a teda by v skutočnosti predstavovala dopyt na voľnom trhu), by bola použitá v rámci koncernu na ďalšie spracovanie na vlnitú lepenku, a preto musí byť z objemu voľného trhu odpočítaná. |
| --- | --- |

(183)

Za účelom zohľadnenia konceptu najhoršieho možného scenára Komisia okrem toho vypočítala zvýšenie kapacity ako podiel predaja vlnitej kartonáže na voľnom trhu. V tomto prípade má byť zohľadnená iba tá časť celkovej kapacity vytvorenej investíciou, ktorá je určená pre výrobu predávanú na voľnom trhu. Podľa Nemecka to bolo [< 2 50  000] ton ročne. Zostávajúca časť vytvorenej kapacity, tzn. [> 3 65  000] ton ročne (ktorú by musela Progroup nadobudnúť bez investície tretích strán a teda by v skutočnosti predstavovala dopyt na voľnom trhu), by bola použitá v rámci koncernu na ďalšie spracovanie na vlnitú lepenku, a preto musí byť z objemu voľného trhu odpočítaná.

| (184) | Keďže objem voľného trhu s vlnitou kartonážou v EHP bol odhadnutý na 8,644 miliónov ton v roku 2006 (50), kapacita vytvorená projektom ako časť objemu voľného trhu s vlnitou kartonážou by predstavovala iba [< 3] % vo vzťahu k objemu (51) (pozri tabuľku 3). |
| --- | --- |

(184)

Keďže objem voľného trhu s vlnitou kartonážou v EHP bol odhadnutý na 8,644 miliónov ton v roku 2006 (50), kapacita vytvorená projektom ako časť objemu voľného trhu s vlnitou kartonážou by predstavovala iba [< 3] % vo vzťahu k objemu (51) (pozri tabuľku 3).

| (185) | V čase pôvodnej notifikácie nemohlo Nemecko predložiť odhad výlučne k voľnému trhu za vlnitú kartonáž vyrobenú zo zberového papiera (tzn. krycí papier z recyklovaných vlákien a zvlnený papier zo zberového papiera). V jeho stanovisku k rozhodnutiu o začatí konania Nemecko vyhlásilo, že objem tohto trhu je možné odhadnúť na základe historických údajov spoločnosti Pöyry na 6,5 miliónov ton v roku 2006. To by znamenalo, že zvýšenie kapacity na voľnom trhu pre vlnitú kartonáž vyrobenú zo zberného papiera predstavuje vo vzťahu k objemu [< 3] % (pozri tabuľku 3). |
| --- | --- |

(185)

V čase pôvodnej notifikácie nemohlo Nemecko predložiť odhad výlučne k voľnému trhu za vlnitú kartonáž vyrobenú zo zberového papiera (tzn. krycí papier z recyklovaných vlákien a zvlnený papier zo zberového papiera). V jeho stanovisku k rozhodnutiu o začatí konania Nemecko vyhlásilo, že objem tohto trhu je možné odhadnúť na základe historických údajov spoločnosti Pöyry na 6,5 miliónov ton v roku 2006. To by znamenalo, že zvýšenie kapacity na voľnom trhu pre vlnitú kartonáž vyrobenú zo zberného papiera predstavuje vo vzťahu k objemu [< 3] % (pozri tabuľku 3).

| (186) | Okrem toho Komisia uskutočnila výpočty vo vzťahu k hodnote, pričom je potrebné poznamenať, že podľa scenára najhoršieho možného prípadu sa zakladajú na kapacite dodatočne vytvorenej projektom Propapier PM2 na voľnom trhu vo výške 2 85  000 ton ročne (hodnota predpokladaná spoločnosťou Smurfit Kappa). Pri všetkých scenároch by nebola prekročená limitná hodnota vo výške 5 % pre voľný trh s vlnitou kartonážou (pozri tabuľku 3).

  Tabuľka 3


  Zvýšenie kapacity na voľnom trhu s vlnitou kartonážou (EHP)








  Príslušný trh
  (EHP) | Voľný trh s vlnitou kartonážou | Voľný trh s vlnitou kartonážou zo zberného papiera (krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberného papiera) |
| --- | --- | --- | --- |
| Objem v roku 2006 (v 1  000 tonách) | 8  644 | 6  500 |
| Hodnota v roku 2006 (v 1  000 tonách) | 3 4 81  611 | 2 4 00  990 |
| Zvýšenie kapacity podľa objemu (1 50  000 ton ročne) | [< 3] % | [< 3] % |
| Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (1 50  000 ton ročne) | [< 3] % | [< 3] % |
| Zvýšenie kapacity podľa objemu (2 85  000 ton ročne) | [< 5] % | [< 5] % |
| Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (2 85  000 ton ročne) | [< 3] % | [< 5] % |

(186)

Okrem toho Komisia uskutočnila výpočty vo vzťahu k hodnote, pričom je potrebné poznamenať, že podľa scenára najhoršieho možného prípadu sa zakladajú na kapacite dodatočne vytvorenej projektom Propapier PM2 na voľnom trhu vo výške 2 85  000 ton ročne (hodnota predpokladaná spoločnosťou Smurfit Kappa). Pri všetkých scenároch by nebola prekročená limitná hodnota vo výške 5 % pre voľný trh s vlnitou kartonážou (pozri tabuľku 3).

Tabuľka 3

Zvýšenie kapacity na voľnom trhu s vlnitou kartonážou (EHP)

Príslušný trh

(EHP)

Voľný trh s vlnitou kartonážou

Voľný trh s vlnitou kartonážou zo zberného papiera (krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberného papiera)

Objem v roku 2006 (v 1  000 tonách)

8  644

6  500

Hodnota v roku 2006 (v 1  000 tonách)

3 4 81  611

2 4 00  990

Zvýšenie kapacity podľa objemu (1 50  000 ton ročne)

[< 3] %

[< 3] %

Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (1 50  000 ton ročne)

[< 3] %

[< 3] %

Zvýšenie kapacity podľa objemu (2 85  000 ton ročne)

[< 5] %

[< 5] %

Zvýšenie kapacity podľa hodnoty (2 85  000 ton ročne)

[< 3] %

[< 5] %

| (187) | Komisia zamieta teóriu »účinku presunu« vznesenú sťažovateľom (pozri odôvodnenia 56 a 57), podľa ktorej sa má »uvoľnená kapacita«, tzn. kapacita, ktorú si Progroup nezaobstaráva na voľnom trhu, pripočítať k množstvu výroby vlnitej kartonáže predanej spoločnosťou Progroup na voľnom trhu, aby bolo možné vypočítať kapacitu, ktorá sa na voľnom trhu vytvorí prostredníctvom investície spoločnosti Propapier. Takýto scenár by síce viedol (pri použití zvýšenia kapacity 5 25  000 ton ročne) k zvýšeniu kapacity viac ako 5 %, avšak takýto prístup, ako to už objasnilo aj Nemecko, by viedol k záveru, že zvýšenie kapacity na voľnom trhu a na celkovom trhu je rovnaké. Zvýšenie by bolo rovnaké dokonca ja vtedy, keby Propapier neponúkala na voľnom trhu vôbec žiadnu vlnitú kartonáž a celú svoju novú produkciu by využívala interne. V posledom uvedenom prípade by nemusel byť trh s vlnitou kartonážou za účelom kontrol podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc vôbec zohľadnený, pretože žiadna vlnitá kartonáž by sa na trhu nepredávala, ale iba nadväzujúci výrobok (vlnitá lepenka). |
| --- | --- |

(187)

Komisia zamieta teóriu »účinku presunu« vznesenú sťažovateľom (pozri odôvodnenia 56 a 57), podľa ktorej sa má »uvoľnená kapacita«, tzn. kapacita, ktorú si Progroup nezaobstaráva na voľnom trhu, pripočítať k množstvu výroby vlnitej kartonáže predanej spoločnosťou Progroup na voľnom trhu, aby bolo možné vypočítať kapacitu, ktorá sa na voľnom trhu vytvorí prostredníctvom investície spoločnosti Propapier. Takýto scenár by síce viedol (pri použití zvýšenia kapacity 5 25  000 ton ročne) k zvýšeniu kapacity viac ako 5 %, avšak takýto prístup, ako to už objasnilo aj Nemecko, by viedol k záveru, že zvýšenie kapacity na voľnom trhu a na celkovom trhu je rovnaké. Zvýšenie by bolo rovnaké dokonca ja vtedy, keby Propapier neponúkala na voľnom trhu vôbec žiadnu vlnitú kartonáž a celú svoju novú produkciu by využívala interne. V posledom uvedenom prípade by nemusel byť trh s vlnitou kartonážou za účelom kontrol podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc vôbec zohľadnený, pretože žiadna vlnitá kartonáž by sa na trhu nepredávala, ale iba nadväzujúci výrobok (vlnitá lepenka).

| (188) | Okrem toho, súbor XLS, ktorý poskytla spoločnosť Smurfit Kappa, pochádza z júna 2008, avšak Komisia smie použiť iba skutočnosti, správy a iné údaje, ktoré jej mohli byť k dispozícii pred dátumom schválenia zrušeného rozhodnutia, teda pred 2. aprílom 2008. Hoci dokument obsahuje niektoré údaje zo štúdie z roku 2007 (Henry Poole Consulting, pozri poznámku pod čiarou č. 15), výpočty sa zakladajú na predpokladoch a ďalších údajoch, ktoré nepochádzajú priamo z tejto štúdie. |
| --- | --- |

(188)

Okrem toho, súbor XLS, ktorý poskytla spoločnosť Smurfit Kappa, pochádza z júna 2008, avšak Komisia smie použiť iba skutočnosti, správy a iné údaje, ktoré jej mohli byť k dispozícii pred dátumom schválenia zrušeného rozhodnutia, teda pred 2. aprílom 2008. Hoci dokument obsahuje niektoré údaje zo štúdie z roku 2007 (Henry Poole Consulting, pozri poznámku pod čiarou č. 15), výpočty sa zakladajú na predpokladoch a ďalších údajoch, ktoré nepochádzajú priamo z tejto štúdie.

| (189) | Vo vzťahu k nadväzujúcemu výrobku (vlnitá lepenka) nie je projektom vytvorená žiadna výrobná kapacita; zameriava sa výlučne na výrobu vlnitej kartonáže (zvýšenie kapacity pre vlnitú lepenku: 0 %). Preto nebude v prípade vlnitej lepenky prekročený limit 5 % podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(189)

Vo vzťahu k nadväzujúcemu výrobku (vlnitá lepenka) nie je projektom vytvorená žiadna výrobná kapacita; zameriava sa výlučne na výrobu vlnitej kartonáže (zvýšenie kapacity pre vlnitú lepenku: 0 %). Preto nebude v prípade vlnitej lepenky prekročený limit 5 % podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc.

| (190) | Všeobecne možno uzavrieť, že Komisia je na základe predchádzajúcich vysvetlení názoru, že kapacita vytvorená projektom Propapier PM2 predstavuje menej ako 5 % príslušných relevantných trhov a vzhľadom k tomu kontrolovaná pomoc nevytvára situáciu, v ktorej by bola prekračovaná prahová hodnota pre príslušné výrobky zakotvená v bode 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(190)

Všeobecne možno uzavrieť, že Komisia je na základe predchádzajúcich vysvetlení názoru, že kapacita vytvorená projektom Propapier PM2 predstavuje menej ako 5 % príslušných relevantných trhov a vzhľadom k tomu kontrolovaná pomoc nevytvára situáciu, v ktorej by bola prekračovaná prahová hodnota pre príslušné výrobky zakotvená v bode 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc.

Nadmerná štrukturálna kapacita

| (191) | Ako sa uvádza v odôvodnení 60, spoločnosť Smurfit Kappa zastáva názor, že trh s vlnitou kartonážou bojoval v období rokov 2001 až 2006 s nadmernou štrukturálnou kapacitou a štátna pomoc pre nové investície v odvetví túto nadmernú kapacitu ešte zhoršila. Komisia tieto argumenty preverí, hoci výsledky kontroly podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc poukazujú na to, že žiadne významné zvýšenie kapacity trhu s nadmernými štrukturálnymi kapacitami nevzniká. |
| --- | --- |

(191)

Ako sa uvádza v odôvodnení 60, spoločnosť Smurfit Kappa zastáva názor, že trh s vlnitou kartonážou bojoval v období rokov 2001 až 2006 s nadmernou štrukturálnou kapacitou a štátna pomoc pre nové investície v odvetví túto nadmernú kapacitu ešte zhoršila. Komisia tieto argumenty preverí, hoci výsledky kontroly podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc poukazujú na to, že žiadne významné zvýšenie kapacity trhu s nadmernými štrukturálnymi kapacitami nevzniká.

| (192) | Spoločnosť Smurfit Kappa postavila svoju argumentáciu na štúdii London Economics z roku 2007, ktorá vykazuje pre obdobie rokov 2003 až 2005 využitie kapacity menej ako 90 % a tvrdí, že hodnota pre obdobie rokov 2006 až 2007 by zostala menej ako 90 % aj vtedy, keby neboli v odvetví odstavené žiadne kapacity. Nemecko však tvrdí, že odstavenia sa týkali hlavne starých a neefektívnych strojov. (52) V správe spoločnosti ECA sa uvádza, že odstavenia boli spôsobené vo väčšine prípadov na základe prirodzených zmien dopytu a technických štandardov ako aj snahy o vyššie úspory z rozsahu; potreba nahradenia strojov pramení z nasledovných skutočností 1. zmeny vo výrobných technológiách; 2. zdokonaľovanie procesov štandardizácie v odvetví a 3. potenciálne úspory nákladov vyplývajúce z úspor z rozsahu väčších strojov. Preto Nemecko zamietlo tvrdenie spoločnosti Smurfit Kappa, že odstávky boli vedomým rozhodnutím odvetvia za účelom znovunastolenia rovnováhy medzi ponukou a dopytom na trhu. |
| --- | --- |

(192)

Spoločnosť Smurfit Kappa postavila svoju argumentáciu na štúdii London Economics z roku 2007, ktorá vykazuje pre obdobie rokov 2003 až 2005 využitie kapacity menej ako 90 % a tvrdí, že hodnota pre obdobie rokov 2006 až 2007 by zostala menej ako 90 % aj vtedy, keby neboli v odvetví odstavené žiadne kapacity. Nemecko však tvrdí, že odstavenia sa týkali hlavne starých a neefektívnych strojov. (52) V správe spoločnosti ECA sa uvádza, že odstavenia boli spôsobené vo väčšine prípadov na základe prirodzených zmien dopytu a technických štandardov ako aj snahy o vyššie úspory z rozsahu; potreba nahradenia strojov pramení z nasledovných skutočností 1. zmeny vo výrobných technológiách; 2. zdokonaľovanie procesov štandardizácie v odvetví a 3. potenciálne úspory nákladov vyplývajúce z úspor z rozsahu väčších strojov. Preto Nemecko zamietlo tvrdenie spoločnosti Smurfit Kappa, že odstávky boli vedomým rozhodnutím odvetvia za účelom znovunastolenia rovnováhy medzi ponukou a dopytom na trhu.

| (193) | Komisia poznamenáva, že z nezávislej štúdii z roku 2007 (štúdia Deutsche Bank) skutočne vyplynulo, že cieľom odstávky závodov na výrobu vlnitej kartonáže spoločnosti Smurfit Kappa bolo zlepšenie kvality majetkovej základne. Táto štúdia ďalej poukazuje na to, že nové kapacity sú potrebné na pokrytie dopytu pre obdobie rokov 2009 až 2012 (s odkazom na nové investície spoločností Mondi, Progroup a SAICA) a že hodnoty vyťaženia zostanú napriek zvýšeniu kapacity v roku 2009 na zdravej úrovni (53). |
| --- | --- |

(193)

Komisia poznamenáva, že z nezávislej štúdii z roku 2007 (štúdia Deutsche Bank) skutočne vyplynulo, že cieľom odstávky závodov na výrobu vlnitej kartonáže spoločnosti Smurfit Kappa bolo zlepšenie kvality majetkovej základne. Táto štúdia ďalej poukazuje na to, že nové kapacity sú potrebné na pokrytie dopytu pre obdobie rokov 2009 až 2012 (s odkazom na nové investície spoločností Mondi, Progroup a SAICA) a že hodnoty vyťaženia zostanú napriek zvýšeniu kapacity v roku 2009 na zdravej úrovni (53).

| (194) | Komisia preto zastáva názor, že neexistujú žiadne presvedčivé dôkazy o tom, že pomoc poskytnutá spoločnosti Propapier by zhoršila existujúce nadmerné štrukturálne kapacity na trhu s vlnitou kartonážou. Číselné údaje predložené spoločnosťou Smurfit Kappa ohľadom nadmerných kapacít sa vzťahujú najmä na časové obdobie pred investíciou, pričom prognózy, ktoré boli k dispozícii v čase zrušeného rozhodnutia, medzi iným aj nezávislá štúdia (Deutsche Bank), poukazujú na rastúci dopyt od roku 2007. V každom prípade Komisia zohľadnila relatívny (hodnotovo vyjadrený) pokles dopytu v období rokov 2001 až 2006 tým, že vypočítala podiel novovytvorenej kapacity na príslušnom trhu podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(194)

Komisia preto zastáva názor, že neexistujú žiadne presvedčivé dôkazy o tom, že pomoc poskytnutá spoločnosti Propapier by zhoršila existujúce nadmerné štrukturálne kapacity na trhu s vlnitou kartonážou. Číselné údaje predložené spoločnosťou Smurfit Kappa ohľadom nadmerných kapacít sa vzťahujú najmä na časové obdobie pred investíciou, pričom prognózy, ktoré boli k dispozícii v čase zrušeného rozhodnutia, medzi iným aj nezávislá štúdia (Deutsche Bank), poukazujú na rastúci dopyt od roku 2007. V každom prípade Komisia zohľadnila relatívny (hodnotovo vyjadrený) pokles dopytu v období rokov 2001 až 2006 tým, že vypočítala podiel novovytvorenej kapacity na príslušnom trhu podľa bodu 68 písm. b) usmernení pre regionálnu pomoc.

6.5.3.   VYVODENIE ZÁVERU, ČI JE POTREBNÁ HĹBKOVÁ KONTROLA PODĽA IDAC

| (195) | Usmernenia pre regionálnu pomoc stanovujú, že v prípadoch, v ktorých sú limitné hodnoty podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc prekročené, schváli Komisia regionálnu investičnú pomoc až potom, keď po začatí konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy ES hĺbkovo skontrolovala, že pomoc je potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu a že prínos opatrenia pomoci prevažuje vyplývajúce narušenie súťaže a vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi. Komisia poznamenáva, že limitné hodnoty podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc v predmetnej veci nebudú prekročené, tzn. že nie je potrebná hĺbková kontrola pri uplatnení oznámenia Komisii týkajúceho sa kritérií pre hĺbkovú kontrolu štátnych pomocí s regionálnym zameraním na podporu veľkých investičných projektov (54) (ďalej iba »IDAC«). Jednako musí Komisia preukázať, že príspevok pomoci pre regionálne investície preváži možné negatívne účinky na obchod a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(195)

Usmernenia pre regionálnu pomoc stanovujú, že v prípadoch, v ktorých sú limitné hodnoty podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc prekročené, schváli Komisia regionálnu investičnú pomoc až potom, keď po začatí konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy ES hĺbkovo skontrolovala, že pomoc je potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu a že prínos opatrenia pomoci prevažuje vyplývajúce narušenie súťaže a vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi. Komisia poznamenáva, že limitné hodnoty podľa bodu 68 usmernení pre regionálnu pomoc v predmetnej veci nebudú prekročené, tzn. že nie je potrebná hĺbková kontrola pri uplatnení oznámenia Komisii týkajúceho sa kritérií pre hĺbkovú kontrolu štátnych pomocí s regionálnym zameraním na podporu veľkých investičných projektov (54) (ďalej iba »IDAC«). Jednako musí Komisia preukázať, že príspevok pomoci pre regionálne investície preváži možné negatívne účinky na obchod a hospodársku súťaž.

6.5.4.   ZVÁŽENIE POZITÍVNYCH A NEGATÍVNYCH ÚČINKOV POMOCI

| (196) | Komisia konštatuje, že požiadavky na stimulačný účinok podľa bodu 38 usmernení pre regionálnu pomoc sú splnené. Okrem toho Komisia konštatuje, že súd potvrdil, že Komisia môže ako na základ svojho hodnotenia stimulačného účinku poukázať na časový priebeh (55). Preto Komisia zastáva názor, že pomoc mala stimulačný účinok na investíciu a vyvolala jej pozitívny vplyv na rozvoj príslušnej podporovanej oblasti. |
| --- | --- |

(196)

Komisia konštatuje, že požiadavky na stimulačný účinok podľa bodu 38 usmernení pre regionálnu pomoc sú splnené. Okrem toho Komisia konštatuje, že súd potvrdil, že Komisia môže ako na základ svojho hodnotenia stimulačného účinku poukázať na časový priebeh (55). Preto Komisia zastáva názor, že pomoc mala stimulačný účinok na investíciu a vyvolala jej pozitívny vplyv na rozvoj príslušnej podporovanej oblasti.

| (197) | V usmerneniach pre regionálnu pomoc sa stanovuje, že regionálna pomoc môže byť účinná iba vtedy, ak sa uplatní primerane a podľa zásad proporcionality a bude sústredená na najviac znevýhodnené oblasti Európskej únie. Predovšetkým by mali prípustné stropy pomoci odzrkadľovať relatívnu závažnosť problémov rozvoja v príslušnej oblasti. Okrem toho musia výhody, ktoré pomoc ponúka vo vzťahu k rozvoju znevýhodnenej oblasti, prevážiť z toho vyplývajúce narušenia hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(197)

V usmerneniach pre regionálnu pomoc sa stanovuje, že regionálna pomoc môže byť účinná iba vtedy, ak sa uplatní primerane a podľa zásad proporcionality a bude sústredená na najviac znevýhodnené oblasti Európskej únie. Predovšetkým by mali prípustné stropy pomoci odzrkadľovať relatívnu závažnosť problémov rozvoja v príslušnej oblasti. Okrem toho musia výhody, ktoré pomoc ponúka vo vzťahu k rozvoju znevýhodnenej oblasti, prevážiť z toho vyplývajúce narušenia hospodárskej súťaže.

| (198) | Podľa ZFEÚ môže Komisia narušenia hospodárskej súťaže a obchodu prijať, aby zvýhodnila regionálny rozvoj podporovaných oblastí podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Význam, ktorý je pripisovaný pozitívnym účinkom podporovanej investície, je v prípade mimoriadne znevýhodnených oblastí v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ vyšší ako v oblastiach, ktoré spadajú pod článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(198)

Podľa ZFEÚ môže Komisia narušenia hospodárskej súťaže a obchodu prijať, aby zvýhodnila regionálny rozvoj podporovaných oblastí podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Význam, ktorý je pripisovaný pozitívnym účinkom podporovanej investície, je v prípade mimoriadne znevýhodnených oblastí v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ vyšší ako v oblastiach, ktoré spadajú pod článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (199) | Maximálna intenzita pomoci uplatniteľná na projekt vo výške 12,30 % GGE podliehala požiadavkám na znižovanie štandardných stropov regionálnej štátnej pomoci podľa bodu 67 usmernení pre regionálnu pomoc a neprekračuje platný regionálny strop pomoci. Preto je ju možné chápať ako primeranú vo vzťahu k riešeným nedostatkom v regióne Brandebursko, ktorý bol v rozhodujúcom období oprávnený na regionálnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(199)

Maximálna intenzita pomoci uplatniteľná na projekt vo výške 12,30 % GGE podliehala požiadavkám na znižovanie štandardných stropov regionálnej štátnej pomoci podľa bodu 67 usmernení pre regionálnu pomoc a neprekračuje platný regionálny strop pomoci. Preto je ju možné chápať ako primeranú vo vzťahu k riešeným nedostatkom v regióne Brandebursko, ktorý bol v rozhodujúcom období oprávnený na regionálnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ.

| (200) | Po zistení, že pomoc poskytuje stimul pre investíciu v príslušnom regióne a je primeraná, je potrebné zvážiť pozitívne a negatívne účinky pomoci. |
| --- | --- |

(200)

Po zistení, že pomoc poskytuje stimul pre investíciu v príslušnom regióne a je primeraná, je potrebné zvážiť pozitívne a negatívne účinky pomoci.

| (201) | Vytvorením 150 priamych a 450 nepriamych pracovných miest, ako aj rozšírením priemyselnej základne v príslušnej oblasti prispieva podporovaná investícia k regionálnemu rozvoju oblasti, ktorá je oprávnená na regionálnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Komisia konštatuje, že výška pomoci na vytvorené pracovné miesto (približne 3 00  000 EUR na každé vytvorené priame pracovné miesto, ale iba 75  000 EUR na každé vytvorené priame a nepriame pracovné miesto) nie je neúmerná v porovnaní s podobnými prípadmi regionálnej štátnej pomoci pre kapitálovo náročné investície v papierenskom odvetví, kde platil rovnaký štandardný strop (30 %) pre regionálnu štátnu pomoc (56). |
| --- | --- |

(201)

Vytvorením 150 priamych a 450 nepriamych pracovných miest, ako aj rozšírením priemyselnej základne v príslušnej oblasti prispieva podporovaná investícia k regionálnemu rozvoju oblasti, ktorá je oprávnená na regionálnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Komisia konštatuje, že výška pomoci na vytvorené pracovné miesto (približne 3 00  000 EUR na každé vytvorené priame pracovné miesto, ale iba 75  000 EUR na každé vytvorené priame a nepriame pracovné miesto) nie je neúmerná v porovnaní s podobnými prípadmi regionálnej štátnej pomoci pre kapitálovo náročné investície v papierenskom odvetví, kde platil rovnaký štandardný strop (30 %) pre regionálnu štátnu pomoc (56).

| (202) | Pomoc nevedie k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia príjemcu pomoci a účinky kapacity vytvorenej investíciou na relevantný tovarový trh sú obmedzené. V čase rozhodnutí o investícii a poskytnutí pomoci nebolo možné stanoviť alebo očakávať, že tieto trhy budú musieť v čase ukončenia investície bojovať s nadmernou štrukturálnou kapacitou. |
| --- | --- |

(202)

Pomoc nevedie k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia príjemcu pomoci a účinky kapacity vytvorenej investíciou na relevantný tovarový trh sú obmedzené. V čase rozhodnutí o investícii a poskytnutí pomoci nebolo možné stanoviť alebo očakávať, že tieto trhy budú musieť v čase ukončenia investície bojovať s nadmernou štrukturálnou kapacitou.

| (203) | Keďže pomoc dodržiava maximálnu sadzbu zníženej intenzity pomoci pre veľké investičné projekty v súlade s usmerneniami pre regionálnu pomoc a so schválenou mapou regionálnej pomoci pre Nemecko na obdobie rokov 2007 až 2013, zastáva Komisia názor, že pomoc nepoškodzuje nadmerne obchod spôsobom, ktorý by bol nezlučiteľný s vnútorným trhom. Komisia najmä poznamenáva, že v stanoviskách, ktoré boli predložené v rámci formálneho zisťovania, nebolo poukázané na to, že by bol investičný projekt bez pomoci zrealizovaný v nejakej inej oblasti Európskej únie, v ktorej by bola uplatniteľná vyššia alebo rovnocenná maximálna intenzita pomoci. Okrem toho nič nenaznačuje tomu, že by pomoc viedla spoločnosť Propapier k tomu, aby premiestnila svoju obchodnú činnosť do iných oblastí alebo znížila miesta v iných oblastiach, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej alebo horšej sociálno-ekonomickej situácii ako podporovaná oblasť, v ktorej Propapier investíciu zrealizoval. |
| --- | --- |

(203)

Keďže pomoc dodržiava maximálnu sadzbu zníženej intenzity pomoci pre veľké investičné projekty v súlade s usmerneniami pre regionálnu pomoc a so schválenou mapou regionálnej pomoci pre Nemecko na obdobie rokov 2007 až 2013, zastáva Komisia názor, že pomoc nepoškodzuje nadmerne obchod spôsobom, ktorý by bol nezlučiteľný s vnútorným trhom. Komisia najmä poznamenáva, že v stanoviskách, ktoré boli predložené v rámci formálneho zisťovania, nebolo poukázané na to, že by bol investičný projekt bez pomoci zrealizovaný v nejakej inej oblasti Európskej únie, v ktorej by bola uplatniteľná vyššia alebo rovnocenná maximálna intenzita pomoci. Okrem toho nič nenaznačuje tomu, že by pomoc viedla spoločnosť Propapier k tomu, aby premiestnila svoju obchodnú činnosť do iných oblastí alebo znížila miesta v iných oblastiach, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej alebo horšej sociálno-ekonomickej situácii ako podporovaná oblasť, v ktorej Propapier investíciu zrealizoval.

| (204) | Na záver Komisia poznamenáva, že Nemecko preukázalo, že projekt Propapier PM2 prispieva k dosiahnutiu kohézneho cieľa, cieľa vo všeobecnom záujme, a bol vykonaný v rámci jednotnej stratégie regionálneho rozvoja. Podporovaná investícia významne prispieva k zlepšeniu sociálno-ekonomickej situácie a rozvoju príslušnej oblasti, najmä vzhľadom na jej vplyv na zamestnanosť, vytváranie príjmov a rozširovanie priemyselnej základne. Vzhľadom na druh a veľkosť projektu zastáva Komisia názor, že pomoc nevedie k neprijateľnému narúšaniu hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod. |
| --- | --- |

(204)

Na záver Komisia poznamenáva, že Nemecko preukázalo, že projekt Propapier PM2 prispieva k dosiahnutiu kohézneho cieľa, cieľa vo všeobecnom záujme, a bol vykonaný v rámci jednotnej stratégie regionálneho rozvoja. Podporovaná investícia významne prispieva k zlepšeniu sociálno-ekonomickej situácie a rozvoju príslušnej oblasti, najmä vzhľadom na jej vplyv na zamestnanosť, vytváranie príjmov a rozširovanie priemyselnej základne. Vzhľadom na druh a veľkosť projektu zastáva Komisia názor, že pomoc nevedie k neprijateľnému narúšaniu hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod.

| (205) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že výhody opatrení pomoci prevažujú vyplývajúce narušenie súťaže a vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(205)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že výhody opatrení pomoci prevažujú vyplývajúce narušenie súťaže a vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi.

7.   ZÁVER

Komisia konštatuje, že Nemecko neoprávnene poskytlo pomoc v prospech spoločnosti Propapier PM2 GmbH v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Komisia však dospela k záveru, že pomoc spĺňa štandardné kritériá usmernení pre regionálnu pomoc a nevytvára situáciu, v ktorej by boli prekročené limitné hodnoty podľa bodu 68 písm. a) a b) usmernení pre regionálnu pomoc pre príslušné výrobky, disponuje stimulačným účinkom a je primeraná vo vzťahu k regionálnym nevýhodám, ktoré je potrebné riešiť. Okrem toho Komisia zastáva názor, že výhody opatrení pomoci prevažujú vyplývajúce narušenie súťaže a vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi. Komisia preto dospela k záveru, že pomoc v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ je zlučiteľná s vnútorným trhom,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc Nemecka v prospech spoločnosti Propapier PM2 GmbH vo výške 4 3 4 15  903 EUR (diskontovaná čiastka) je podľa článku 107 ods. 3 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 1. októbra 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

Podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Patrili medzi ne formálne sťažnosti nasledujúcich združení: Swedish Forest Industries Federation a Finnish Forest Industry Federation, 20. decembra 2007 (zaregistrovaná pod číslom dokumentu CP 365/07), Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken, 3. januára 2008 (zaregistrovaná pod číslom dokumentu CP 3/08) a Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose, 22. februára 2008 (zaregistrovaná pod číslom dokumentu CP 47/08).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 131, 29.5.2008, s. 6.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 7, 12.1.2011, s. 10.

4

(5)  Pozri rozhodnutie Komisie z 23. marca 2011 vo veci C 28/05 pre spoločnosť Glunz AG (Ú. v. EÚ L 228, 3.9.2011, s. 22) a rozhodnutie Komisie z 11. mája 2012 vo veci SA.28855 (N 373/09) (ex C 10/09, ex N 528/08) pre spoločnosť ING – Restructuring aid (Ú. v. EÚ C 260, 29.8.2012, s. 1).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 230, 8.8.2013, s. 39.

6

(7)  Štátna pomoc N 459/06 (Ú. v. EÚ C 295, 5.12.2006, s. 6).

7

(8)  Podlieha služobnému tajomstvu.

8

(9)  Za účelom tohto rozhodnutia sú oprávnené výdavky a sumy pomoci pri uplatnení referenčného úroku platného v čase notifikácie, t. j. v danom prípade 5,42 % (pozri bod 41 usmernení pre regionálnu pomoc) diskontované na rok pôvodnej notifikácie.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 41, 24.2.2007, s. 9. Národná úprava vykonávaná podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1628/2006 z 24. októbra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na národnú regionálnu investičnú pomoc (nariadenie o skupinovom oslobodení regionálnej investičnej pomoci) (Ú. v. EÚ L 302, 1.11.2006, s. 29).

10

(11)  Ú. v. EÚ C 102, 5.5.2007, s. 11. Režim pomoci sa vykonáva podľa nariadenia o skupinovom oslobodení regionálnej investičnej pomoci (pozri poznámku pod čiarou č. 9).

11

(12)  Merané v štandarde kúpnej sily.

12

(13)  Po prijatí zrušeného rozhodnutia Nemecko oznámilo, že projektom vzniklo v regióne celkovo 675 pracovných miest (z toho 36 v elektrárni). Samotná spoločnosť Propapier zamestnáva 123 manuálnych a 23 nemanuálnych pracovníkov. Okrem toho spoločnosť Propapier vytvorila 11 miest odbornej prípravy.

13

(14)  Pozri odsek 88 rozsudku Všeobecného súdu vo veci T-304/08.

14

(15)  Economic analysis of State aid given to Progroup AG, London Economics, 9. novembra 2007.

15

(16)  Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (03/07).

16

(17)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1), v znení zmien a doplnení.

17

(18)  Economic analysis of investment aid to Progroup, Report for Federal Republic of Germany, 11. júl 2013.

18

(19)  Investičný príplatok Propapier PM2, diskusný materiál, Roland Berger Strategy Consultants, 15. júl 2013.

19

(20)  Deutsche Bank AG Global Markets Research Division, Smurfit Kappa analysis report, 24. apríl 2007.

20

(21)  Správa spoločnosti ECA, s. 19.

21

(22)  Rovnako Komisia postupovala aj v prípadoch štátnej pomoci N 203/08 LIP – DE – Pomoc pre papierenský závod Hamburger Spremberg GmbH & Co KG a SA.32063 (2011/NN) Poľsko – LIP – Mondi Świecie.

22

(23)  Štúdia Deutsche Bank, s. 21.

23

(24)  Správa spoločnosti ECA, s. 9.

24

(25)  Štúdia Deutsche Bank, s. 12.

25

(26)  Správa spoločnosti ECA, s. 10.

26

(27)  CAGR (kumulovaná ročná miera rastu).

27

(28)  Rozdiel v mzdách na základe nákladov na vzdelanie a ďalších výdajov, napr. príplatky na nájom a mobilitu, na základe porovnania medzi existujúcimi stanovišťami Prowell v [...].

28

(29)  Krajinský zväz SPD Brandenbursko a Krajinský zväz CDU Brandenbursko, Dohoda o spolupráci s vládnou koalíciou pre 4. volebné obdobie Brandeburského krajinského parlamentu 2004 až 2009, Potsdam, október 2004.

29

(30)  Pöyry, Stratégia papierenského odvetvia Brandenbursko (zhrnutie) v poverení Ministerstva hospodárstva Spolkovej krajiny Brandenbursko z novembra 2007.

30

(31)  Napríklad semináre a praktiká v Nemecku a v zahraničí, odborné vzdelávanie v oblasti hydrauliky a pneumatiky, špecifické školenia pre obslužný personál stroja Propapier PM2.

31

(32)  Prípady N 203/08 LIP – DE – Pomoc pre papierenský závod Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/2006 LIP – DE – Pomoc pre Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH a SA.32063 (2011/NN) Poľsko – LIP – Mondi Świecie.

32

(33)  Nariadenie o skupinových výnimkách pre regionálnu investičnú pomoc (pozri poznámku pod čiarou č. 9).

33

(34)  Pozri prípady pomoci C 28/2005 Glunz AG; C 54/1996 Alitalia [rozhodnutie Komisie 2001/723/ES, (Ú. v. ES L 271, 12.10.2001, s. 28)], SA.23839 (C 44/2007) FagorBrandt [rozhodnutie Komisie 2013/283/EÚ (Ú. v. EÚ L 166, 18.6.2013, s. 1)] a SA.28855(2012/C) ING – Restructuring aid.

34

(35)  Vec 34/86, Rada/Parlament, Zb. 1986, s. 2155, bod 47; vec C-415/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1998, s. I-6993, bod 31; vec C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques/Rada, Zb. 2000, s. I-8147, bod 82.

35

(36)  Vec C-415/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1998, s. I-6993, bod 34.

36

(37)  Porovnaj rozhodnutie Komisie 2006/262/ES z 21. septembra 2005 o štátnej pomoci C 5/2004 (ex N 609/2003), ktorú chce Nemecko poskytnúť v prospech Kronoply (Ú. v. EÚ. L 94, 1.4.2006, s. 50).

37

(38)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

38

(39)  Pozri odôvodnenie 3.

39

(40)  Okrem iného COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa (10. november 2005); COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän (10. máj 2001); COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV (22. december 2000); COMP/M.2020 – Metsä-Serla/MODO (4. august 2000).

40

(41)  Prípady N 203/08 LIP – DE – Pomoc pre papierenský závod Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/06 LIP – DE – Pomoc pre Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH a SA.32063 (2011/NN) Poľsko – LIP – Mondi Świecie.

41

(42)  Pozri poznámku pod čiarou č. 38.

42

(43)  Napr. COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa; COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän.

43

(44)  V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že Progroup predáva na voľnom trhu iba vlnitú kartonáž vyrobenú z recyklovaného papiera, t. j. krycí papier z recyklovaných vlákien s hmotnosťou do 150 g/m2 a zvlnený papier zo zberového papiera.

44

2

(45)  Keďže integrovaní výrobcovia, ako je to objasnené vyššie, nepôsobia na trhu iba na základe nedostatočných kapacít, ale aj na základe logistických požiadaviek, pri tejto metóde, v závislosti od konkrétneho dopytu podľa rôznych druhov vlnitej kartonáže, sa objem na voľnom trhu podhodnocuje, takže zvázorňuje najhorší možný scenár.

45

(46)  FEFCO je Európskou federáciou výrobcov vlnitej lepenky.

46

(47)  V poznámke pod čiarou č. 62 usmernení pre regionálnu pomoc je »zjavná spotreba príslušného výrobku« definovaná ako »výroba plus dovoz mínus vývoz«. Údaje o zjavnej spotrebe zisťovala za účelom notifikácie spoločnosť Pöyry.

47

(48)  Na základe údajov EU-27.

48

(49)  Na základe tej istej argumentácie prišla Komisia v nasledujúcich prípadoch štátnej pomoci ohľadom iných investícií v papierenskom odvetví počas rovnakého časového obdobia k tomu istému záveru: Prípady štátnej pomoci N 203/08 LIP – DE – Pomoc pre papierenský závod Hamburger Spremberg GmbH & Co KG a SA.32063 (2011/NN) Poľsko – LIP – Mondi Świecie.

49

(50)  Vychádzajúc z konceptu najhoršieho možného scenára objasneného v odôvodnení 167 tohto rozhodnutia.

50

(51)  Táto hodnota bola vypočítaná nasledovne: [< 2 50  000] ton ročne/(8 6 00  000 ton ročne – [> 3 65  000] ton ročne).

51

(52)  V správe spoločnosti ECA sa uvádza, že papierenské stroje, ktoré boli v Európe v období rokov 2000 až 2007 odstavené, mali v priemere 51 rokov (s. 55 a dodatok 2).

52

(53)  »Hodnoty vyťaženia odvetvia sú dôležitým meradlom toho, ako zdravé sú podmienky na trhu a poskytujú prehľad o smerovaní cien výrobkov. V poslednom roku predstavovalo vyťaženie v Európe 92 % a očakáva sa, že v priebehu ďalších dvoch rokov bude stúpať [...]. Zdravý rast dopytu v spojení s obmedzenou novou ponukou bude trh zefektívňovať.« (štúdia Deutsche Bank, s. 19).

53

(54)  Ú. v. EÚ C 223, 16.9.2009, s. 3.

54

(55)  Rozsudok Súdu prvého stupňa zo 14. januára 2009, T-162/06, Kronoply/Komisia, Zb. 2009, bod 80.

55

(56)  Porovnaj prípady pomoci N 203/08 LIP – DE – Pomoc pre papierenský závod Hamburger Spremberg GmbH & Co KG (pomoc vo výške približne 1 83  000 EUR na vytvorené priame pracovné miesto; 200 priamych pracovných miest; počet nepriamych pracovných miest sa neuvádza) a N 865/06 LIP – DE – Pomoc pre projektovú spoločnosť Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH (pomoc vo výške približne 3 67  000 EUR na vytvorené priame pracovné miesto; 100 priamych a 100 nepriamych pracovných miest).

56

---

| 8.7.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 179/83 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 179/83

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1073

z 9. januára 2015

o štátnej pomoci SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) poskytnutej Cyprom v prospech spoločnosti Cyprus Airways (Public) Ltd

[oznámené pod číslom C(2014) 9362]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   PRVÉ FORMÁLNE VYŠETROVACIE KONANIE (SA.35888)

| (1) | Útvary Komisie sa vo februári 2012 dozvedeli z tlače, že cyperská vláda uvažovala o intervencii v prospech spoločnosti Cyprus Airways (Public) Ltd (ďalej len „Cyprus Airways“ alebo „spoločnosť“). Komisia otvorila prípad ex officio, aby objasnila prípadné otázky týkajúce sa štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(1)

Útvary Komisie sa vo februári 2012 dozvedeli z tlače, že cyperská vláda uvažovala o intervencii v prospech spoločnosti Cyprus Airways (Public) Ltd (ďalej len „Cyprus Airways“ alebo „spoločnosť“). Komisia otvorila prípad ex officio, aby objasnila prípadné otázky týkajúce sa štátnej pomoci.

| (2) | Listami z 20. februára 2012, 15. júna 2012 a 23. augusta 2012 Komisia požiadala o informácie. Cyperské orgány odpovedali 6. apríla 2012 a 30. augusta 2012. Dňa 4. októbra 2012 sa v Bruseli uskutočnilo stretnutie Komisie, predstaviteľov cyperských orgánov a spoločnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(2)

Listami z 20. februára 2012, 15. júna 2012 a 23. augusta 2012 Komisia požiadala o informácie. Cyperské orgány odpovedali 6. apríla 2012 a 30. augusta 2012. Dňa 4. októbra 2012 sa v Bruseli uskutočnilo stretnutie Komisie, predstaviteľov cyperských orgánov a spoločnosti Cyprus Airways.

| (3) | Cyperské orgány 13. decembra 2012 notifikovali Komisii štátnu pomoc na záchranu spoločnosti Cyprus Airways (SA.35888). Listom z 19. decembra 2012 Komisia požiadala o poskytnutie ďalších informácií. Cyperské orgány odpovedali 4. januára 2013. |
| --- | --- |

(3)

Cyperské orgány 13. decembra 2012 notifikovali Komisii štátnu pomoc na záchranu spoločnosti Cyprus Airways (SA.35888). Listom z 19. decembra 2012 Komisia požiadala o poskytnutie ďalších informácií. Cyperské orgány odpovedali 4. januára 2013.

| (4) | Listom zo 6. marca 2013 („rozhodnutie zo 6. marca 2013“) Komisia informovala Cyprus, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), pokiaľ ide o určité štátne opatrenia opísané ďalej v oddiele 3.2.1 („prvé formálne vyšetrovacie konanie“). |
| --- | --- |

(4)

Listom zo 6. marca 2013 („rozhodnutie zo 6. marca 2013“) Komisia informovala Cyprus, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), pokiaľ ide o určité štátne opatrenia opísané ďalej v oddiele 3.2.1 („prvé formálne vyšetrovacie konanie“).

| (5) | Rozhodnutie Komisie zo 6. marca 2013 o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala cyperské orgány a zainteresované strany, aby k údajným opatreniam pomoci predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Komisie zo 6. marca 2013 o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala cyperské orgány a zainteresované strany, aby k údajným opatreniam pomoci predložili svoje pripomienky.

| (6) | Komisia dostala 31. mája 2013 pripomienky od cyperských orgánov. Komisia dostala v období od 4. apríla do 3. júla 2013 pripomienky od piatich zainteresovaných strán. Komisia dostala 10. septembra 2013 pripomienky cyperských orgánov k pripomienkam zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(6)

Komisia dostala 31. mája 2013 pripomienky od cyperských orgánov. Komisia dostala v období od 4. apríla do 3. júla 2013 pripomienky od piatich zainteresovaných strán. Komisia dostala 10. septembra 2013 pripomienky cyperských orgánov k pripomienkam zainteresovaných strán.

1.2.   DRUHÉ FORMÁLNE VYŠETROVACIE KONANIE (SA.37220 a SA.38225)

| (7) | Prostredníctvom predbežnej notifikácie z 22. júla 2013 cyperské orgány oznámili Komisii návrh reštrukturalizačného plánu a 23. októbra 2013 notifikovali aktualizovanú verziu tohto plánu („reštrukturalizačný plán z roku 2013“) (SA.37220). Listom z 15. novembra 2013 Komisia požiadala o poskytnutie ďalších informácií. Cyperské orgány naň odpovedali 10. januára 2014. |
| --- | --- |

(7)

Prostredníctvom predbežnej notifikácie z 22. júla 2013 cyperské orgány oznámili Komisii návrh reštrukturalizačného plánu a 23. októbra 2013 notifikovali aktualizovanú verziu tohto plánu („reštrukturalizačný plán z roku 2013“) (SA.37220). Listom z 15. novembra 2013 Komisia požiadala o poskytnutie ďalších informácií. Cyperské orgány naň odpovedali 10. januára 2014.

| (8) | V kontexte pravidelného monitorovania schválených schém alebo schém, na ktoré sa vzťahujú skupinové výnimky, útvary Komisie posúdili uplatňovanie cyperskej schémy pomoci na podporu vzdelávania (3). Komisia okrem iného požiadala o informácie týkajúce sa pomoci na podporu vzdelávania pre Cyprus Airways (SA.38225) listami z 3. decembra 2012, 15. februára 2013 a 6. mája 2013. Cyperské orgány na ne odpovedali 19. decembra 2012, 14. marca 2013 a 30. mája 2013. |
| --- | --- |

(8)

V kontexte pravidelného monitorovania schválených schém alebo schém, na ktoré sa vzťahujú skupinové výnimky, útvary Komisie posúdili uplatňovanie cyperskej schémy pomoci na podporu vzdelávania (3). Komisia okrem iného požiadala o informácie týkajúce sa pomoci na podporu vzdelávania pre Cyprus Airways (SA.38225) listami z 3. decembra 2012, 15. februára 2013 a 6. mája 2013. Cyperské orgány na ne odpovedali 19. decembra 2012, 14. marca 2013 a 30. mája 2013.

| (9) | Listom zo 4. februára 2014 (ďalej len „rozhodnutie zo 4. februára 2014“) Komisia informovala Cyprus, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o štátne opatrenia opísané v oddiele 3.2.2 („druhé formálne vyšetrovacie konanie“). |
| --- | --- |

(9)

Listom zo 4. februára 2014 (ďalej len „rozhodnutie zo 4. februára 2014“) Komisia informovala Cyprus, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o štátne opatrenia opísané v oddiele 3.2.2 („druhé formálne vyšetrovacie konanie“).

| (10) | Rozhodnutie Komisie zo 4. februára 2013 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala cyperské orgány a zainteresované strany, aby k údajným opatreniam pomoci predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutie Komisie zo 4. februára 2013 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4). Komisia vyzvala cyperské orgány a zainteresované strany, aby k údajným opatreniam pomoci predložili svoje pripomienky.

| (11) | Komisia dostala 31. marca 2014 pripomienky od cyperských orgánov. Dňa 16. marca 2014 dostala pripomienky od troch zainteresovaných strán. Dňa 26. júna 2014 dostala pripomienky cyperských orgánov k pripomienkam zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(11)

Komisia dostala 31. marca 2014 pripomienky od cyperských orgánov. Dňa 16. marca 2014 dostala pripomienky od troch zainteresovaných strán. Dňa 26. júna 2014 dostala pripomienky cyperských orgánov k pripomienkam zainteresovaných strán.

| (12) | Komisia požiadala o ďalšie informácie listami z 11. apríla 2014 a 2. júla 2014. Cyperské orgány na ne odpovedali 11. mája 2014 a 8. augusta 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komisia požiadala o ďalšie informácie listami z 11. apríla 2014 a 2. júla 2014. Cyperské orgány na ne odpovedali 11. mája 2014 a 8. augusta 2014.

| (13) | Listom zo 14. novembra 2014 Cyprus súhlasil s tým, že sa vzdá svojich práv, ktoré mu vyplývajú z článku 342 zmluvy v spojení s článkom 3 nariadenia (ES) č. 1/1958, a že sa toto rozhodnutie prijme a oznámi v angličtine. |
| --- | --- |

(13)

Listom zo 14. novembra 2014 Cyprus súhlasil s tým, že sa vzdá svojich práv, ktoré mu vyplývajú z článku 342 zmluvy v spojení s článkom 3 nariadenia (ES) č. 1/1958, a že sa toto rozhodnutie prijme a oznámi v angličtine.

2.   CYPERSKÝ TRH LETECKEJ DOPRAVY

| (14) | Cyprus má dve medzinárodné letiská, Larnaca (LCA – blízko hlavného mesta Nikózia) a Paphos (PFO). Vzhľadom na malú rozlohu ostrova sa väčšina cestujúcich z Cypru a na Cyprus môže ľahko dostať na niektoré letisko. |
| --- | --- |

(14)

Cyprus má dve medzinárodné letiská, Larnaca (LCA – blízko hlavného mesta Nikózia) a Paphos (PFO). Vzhľadom na malú rozlohu ostrova sa väčšina cestujúcich z Cypru a na Cyprus môže ľahko dostať na niektoré letisko.

| (15) | Cestujúci prichádzajú hlavne zo Spojeného kráľovstva a Ruska, oveľa menej cestujúcich prichádza z Nemecka, Švédska a Grécka. Prílev cestujúcich kolíše v závislosti od ročného obdobia: počas letných mesiacov (júl – august) je vyše trikrát viac cestujúcich než počas zimných mesiacov (december – február). Doprava z Grécka však nemá významné sezónne kolísanie. |
| --- | --- |

(15)

Cestujúci prichádzajú hlavne zo Spojeného kráľovstva a Ruska, oveľa menej cestujúcich prichádza z Nemecka, Švédska a Grécka. Prílev cestujúcich kolíše v závislosti od ročného obdobia: počas letných mesiacov (júl – august) je vyše trikrát viac cestujúcich než počas zimných mesiacov (december – február). Doprava z Grécka však nemá významné sezónne kolísanie.

| (16) | Priemerný trhový podiel Cyprus Airways predstavuje približne 15 % dopravy z ostrova/na ostrov (údaje z roku 2012), avšak jej podiel na trhu kolíše v závislosti od ročného obdobia. Najdôležitejšie trhy pre spoločnosť sú trasy medzi Cyprom a Gréckom a medzi Cyprom a Spojeným kráľovstvom. Cyprus Airways bola do polovice roka 2013 aktívna aj v oblasti vnútroštátnych letov na gréckom trhu. Niektoré trasy na Blízky východ patrili takisto k tradičným trhom Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(16)

Priemerný trhový podiel Cyprus Airways predstavuje približne 15 % dopravy z ostrova/na ostrov (údaje z roku 2012), avšak jej podiel na trhu kolíše v závislosti od ročného obdobia. Najdôležitejšie trhy pre spoločnosť sú trasy medzi Cyprom a Gréckom a medzi Cyprom a Spojeným kráľovstvom. Cyprus Airways bola do polovice roka 2013 aktívna aj v oblasti vnútroštátnych letov na gréckom trhu. Niektoré trasy na Blízky východ patrili takisto k tradičným trhom Cyprus Airways.

| (17) | Hlavné európske letecké spoločnosti tradične pôsobili na rovnakých trhoch ako Cyprus Airways. Avšak niektoré trasy na Cyprus sa prevádzkujú iba sezónne. Nedávno bola Cyprus Airways vystavená konkurencii aj zo strany nízkonákladových leteckých spoločností, ktoré niekedy prevádzkujú lety zo základne na Cypre. |
| --- | --- |

(17)

Hlavné európske letecké spoločnosti tradične pôsobili na rovnakých trhoch ako Cyprus Airways. Avšak niektoré trasy na Cyprus sa prevádzkujú iba sezónne. Nedávno bola Cyprus Airways vystavená konkurencii aj zo strany nízkonákladových leteckých spoločností, ktoré niekedy prevádzkujú lety zo základne na Cypre.

| (18) | Cyperské hospodárstvo čelí ťažkostiam, ktoré sa prejavujú poklesom HDP od roku 2009, zvýšením rozpočtového deficitu a nárastom nezamestnanosti. V dôsledku zhoršenia podmienok financovania Cyprus dostáva finančnú podporu zo strany členských štátov eurozóny a Medzinárodného menového fondu (MMF). |
| --- | --- |

(18)

Cyperské hospodárstvo čelí ťažkostiam, ktoré sa prejavujú poklesom HDP od roku 2009, zvýšením rozpočtového deficitu a nárastom nezamestnanosti. V dôsledku zhoršenia podmienok financovania Cyprus dostáva finančnú podporu zo strany členských štátov eurozóny a Medzinárodného menového fondu (MMF).

| (19) | V dôsledku recesie na Cypre, ale aj v iných európskych krajinách sa počet cestujúcich na Cyprus a z Cypru znížil. Priemerná cena cestovného sa takisto výrazne znížila. Budúca výkonnosť cyperského trhu bude závisieť od oživenia v Európe, ale aj od situácie miestneho hospodárstva. |
| --- | --- |

(19)

V dôsledku recesie na Cypre, ale aj v iných európskych krajinách sa počet cestujúcich na Cyprus a z Cypru znížil. Priemerná cena cestovného sa takisto výrazne znížila. Budúca výkonnosť cyperského trhu bude závisieť od oživenia v Európe, ale aj od situácie miestneho hospodárstva.

3.   OPIS OPATRENÍ POMOCI

3.1.   PRIJÍMATEĽ POMOCI

| (20) | Cyprus Airways bola založená v roku 1947 a jej hlavnými činnosťami sú letecká preprava cestujúcich a nákladu a iné súvisiace letecké služby. Spoločnosť je kótovaná na cyperskej burze cenných papierov. Od začiatku roka 2013 po zvýšení akciového kapitálu (na ktoré sa vzťahujú obe formálne vyšetrovacie konania) je hlavným akcionárom spoločnosti cyperský štát s 93,67 % účasťou, zatiaľ čo držiteľmi zostávajúcich akcií sú súkromní investori. |
| --- | --- |

(20)

Cyprus Airways bola založená v roku 1947 a jej hlavnými činnosťami sú letecká preprava cestujúcich a nákladu a iné súvisiace letecké služby. Spoločnosť je kótovaná na cyperskej burze cenných papierov. Od začiatku roka 2013 po zvýšení akciového kapitálu (na ktoré sa vzťahujú obe formálne vyšetrovacie konania) je hlavným akcionárom spoločnosti cyperský štát s 93,67 % účasťou, zatiaľ čo držiteľmi zostávajúcich akcií sú súkromní investori.

| (21) | Na konci roku 2013 Cyprus Airways prevádzkovala pravidelné letecké služby približne do 15 destinácií, disponovala flotilou 6 lietadiel (Airbus A320) a zamestnávala približne 600 ľudí. Preto sa považuje za veľký podnik (5). |
| --- | --- |

(21)

Na konci roku 2013 Cyprus Airways prevádzkovala pravidelné letecké služby približne do 15 destinácií, disponovala flotilou 6 lietadiel (Airbus A320) a zamestnávala približne 600 ľudí. Preto sa považuje za veľký podnik (5).

| (22) | V roku 2005 Cyprus Airways využila 30 mil. CYP (približne 51 mil. EUR) pomoci na záchranu a v roku 2007 celý rad opatrení na reštrukturalizáciu pozostávajúcich hlavne z i) pôžičiek vo výške 55 mil. CYP (približne 96 mil. EUR), z toho pôžička vo výške 45 mil. CYP (približne 78 mil. EUR) bola krytá štátnou zárukou, a ii) zvýšenia kapitálu vo výške 14 mil. CYP (približne 24 mil. EUR), na ktorom sa za rovnakých podmienok podieľali verejní a súkromní akcionári. Tieto opatrenia, ktoré zahŕňali reštrukturalizačný plán („reštrukturalizačný plán z roku 2007“), Komisia schválila ako zlučiteľnú štátnu pomoc na reštrukturalizáciu (6). |
| --- | --- |

(22)

V roku 2005 Cyprus Airways využila 30 mil. CYP (približne 51 mil. EUR) pomoci na záchranu a v roku 2007 celý rad opatrení na reštrukturalizáciu pozostávajúcich hlavne z i) pôžičiek vo výške 55 mil. CYP (približne 96 mil. EUR), z toho pôžička vo výške 45 mil. CYP (približne 78 mil. EUR) bola krytá štátnou zárukou, a ii) zvýšenia kapitálu vo výške 14 mil. CYP (približne 24 mil. EUR), na ktorom sa za rovnakých podmienok podieľali verejní a súkromní akcionári. Tieto opatrenia, ktoré zahŕňali reštrukturalizačný plán („reštrukturalizačný plán z roku 2007“), Komisia schválila ako zlučiteľnú štátnu pomoc na reštrukturalizáciu (6).

| (23) | Cyprus Airways dostáva ročnú kompenzáciu za straty vzniknuté v dôsledku zákazu preletov cyperských lietadiel nad Tureckom. Kompenzácia je založená na schéme pomoci, ktorú Komisia schválila podľa článku 107 ods. 2 písm. b) zmluvy. Prijímateľmi schémy sú letecké spoločnosti so sídlom na Cypre (7). |
| --- | --- |

(23)

Cyprus Airways dostáva ročnú kompenzáciu za straty vzniknuté v dôsledku zákazu preletov cyperských lietadiel nad Tureckom. Kompenzácia je založená na schéme pomoci, ktorú Komisia schválila podľa článku 107 ods. 2 písm. b) zmluvy. Prijímateľmi schémy sú letecké spoločnosti so sídlom na Cypre (7).

3.2.   OPIS OPATRENÍ

3.2.1.   Prvé formálne vyšetrovacie konanie

| (24) | Komisia začala 6. marca 2013 formálne vyšetrovacie konanie, pokiaľ ide o tieto opatrenia: |
| --- | --- |

(24)

Komisia začala 6. marca 2013 formálne vyšetrovacie konanie, pokiaľ ide o tieto opatrenia:

| (25) | V období od septembra 2012 do decembra 2012 vyplatil štát 31,33 mil. EUR spoločnosti Cyprus Airways vo forme „zálohových“ platieb na plánované zvýšenie akciového kapitálu v celkovej výške 45 mil. EUR. Suma bola vyplatená v tranžiach. |
| --- | --- |

(25)

V období od septembra 2012 do decembra 2012 vyplatil štát 31,33 mil. EUR spoločnosti Cyprus Airways vo forme „zálohových“ platieb na plánované zvýšenie akciového kapitálu v celkovej výške 45 mil. EUR. Suma bola vyplatená v tranžiach.

| (26) | V novembri 2012 spoločnosť oznámila Komisii nový obchodný plán („plán obratu“). V pláne sa predpokladalo, že v spoločnosti nastane o 5 rokov obrat vďaka zvýšeniu kapitálu, zlepšeným nákladovým faktorom a faktorom produktivity, novým investíciám a reorganizácii spoločnosti na „single-class value airline of option-based services“ (leteckú spoločnosť s jednou cenovou triedou a voliteľnými službami). V pláne sa počítalo s marginálnou ziskovosťou už v druhom roku jeho realizácie. Plán mali schváliť vtedajší akcionári, ktorí sa zúčastňovali na zvýšení kapitálu potrebného na jeho realizáciu. Nakoniec nebol realizovaný. |
| --- | --- |

(26)

V novembri 2012 spoločnosť oznámila Komisii nový obchodný plán („plán obratu“). V pláne sa predpokladalo, že v spoločnosti nastane o 5 rokov obrat vďaka zvýšeniu kapitálu, zlepšeným nákladovým faktorom a faktorom produktivity, novým investíciám a reorganizácii spoločnosti na „single-class value airline of option-based services“ (leteckú spoločnosť s jednou cenovou triedou a voliteľnými službami). V pláne sa počítalo s marginálnou ziskovosťou už v druhom roku jeho realizácie. Plán mali schváliť vtedajší akcionári, ktorí sa zúčastňovali na zvýšení kapitálu potrebného na jeho realizáciu. Nakoniec nebol realizovaný.

| (27) | V čase poskytnutia opatrenia 1 cyperské orgány tvrdili, že štát konal ako súkromný investor v trhovom hospodárstve v záujme ochrany svojich aktív do dokončenia plánu obratu a uzavretia zvýšenia kapitálu všetkými akcionármi. |
| --- | --- |

(27)

V čase poskytnutia opatrenia 1 cyperské orgány tvrdili, že štát konal ako súkromný investor v trhovom hospodárstve v záujme ochrany svojich aktív do dokončenia plánu obratu a uzavretia zvýšenia kapitálu všetkými akcionármi.

| (28) | Cyperské orgány ďalej predpokladali, že zvýšenie kapitálu by sa uzavrelo s pomernou účasťou súkromných akcionárov vo výške ďalších 13,67 mil. EUR. Súkromní akcionári však prispeli len sumou 1 06  000 EUR, čím sa akciový kapitál spoločnosti zvýšil len o 31,4 mil. EUR. Akciový podiel štátu v spoločnosti Cyprus Airways sa tým zvýšil zo 69,62 % na 93,67 %. |
| --- | --- |

(28)

Cyperské orgány ďalej predpokladali, že zvýšenie kapitálu by sa uzavrelo s pomernou účasťou súkromných akcionárov vo výške ďalších 13,67 mil. EUR. Súkromní akcionári však prispeli len sumou 1 06  000 EUR, čím sa akciový kapitál spoločnosti zvýšil len o 31,4 mil. EUR. Akciový podiel štátu v spoločnosti Cyprus Airways sa tým zvýšil zo 69,62 % na 93,67 %.

3.2.1.2.   Opatrenie 2: pomoc na záchranu

| (29) | Cyperské orgány 13. decembra 2012 notifikovali pomoc na záchranu vo výške 73 mil. EUR pre Cyprus Airways. Podľa tvrdenia cyperských orgánov v notifikácii zodpovedala táto suma potrebám čistého peňažného toku Cyprus Airways až do 30. júna 2013, teda na šesť mesiacov. Pomoc na záchranu sa mala poskytnúť vo forme vládnej pôžičky s úrokovou sadzbou 1,76 % a mala sa splatiť do 30. júna 2013. |
| --- | --- |

(29)

Cyperské orgány 13. decembra 2012 notifikovali pomoc na záchranu vo výške 73 mil. EUR pre Cyprus Airways. Podľa tvrdenia cyperských orgánov v notifikácii zodpovedala táto suma potrebám čistého peňažného toku Cyprus Airways až do 30. júna 2013, teda na šesť mesiacov. Pomoc na záchranu sa mala poskytnúť vo forme vládnej pôžičky s úrokovou sadzbou 1,76 % a mala sa splatiť do 30. júna 2013.

| (30) | Cyperské orgány tvrdili, že zo sumy 73 mil. EUR na pomoc na záchranu už bolo 16,3 mil. EUR poskytnutých spoločnosti Cyprus Airways v rámci opatrenia 1. Komisia vo svojom rozhodnutí zo 6. marca 2013 poznamenala, že cyperské orgány notifikovali pomoc na záchranu vo forme pôžičky, zatiaľ čo platba 16,3 mil. EUR bola súčasťou zvýšenia kapitálu. |
| --- | --- |

(30)

Cyperské orgány tvrdili, že zo sumy 73 mil. EUR na pomoc na záchranu už bolo 16,3 mil. EUR poskytnutých spoločnosti Cyprus Airways v rámci opatrenia 1. Komisia vo svojom rozhodnutí zo 6. marca 2013 poznamenala, že cyperské orgány notifikovali pomoc na záchranu vo forme pôžičky, zatiaľ čo platba 16,3 mil. EUR bola súčasťou zvýšenia kapitálu.

| (31) | Cyperské orgány tvrdili, že pomoc na záchranu bola potrebná s cieľom podporiť Cyprus Airways na krátke obdobie. Priznali poskytnutie pomoci na reštrukturalizáciu v roku 2007, ale vysvetlili, že existovali výnimočné okolnosti, ktoré zvrátili realizáciu pôvodného reštrukturalizačného plánu z roku 2007 a ktoré zhoršili dlhodobú životaschopnosť spoločnosti. Tieto okolnosti súviseli s finančnou situáciou na Cypre a v Grécku, na dvoch hlavných trhoch, kde Cyprus Airways pôsobí, ako aj s nestabilnou politickou situáciou na Blízkom východe, s účinkom zákazu preletov cyperských lietadiel nad Tureckom, so vstupom novej konkurujúcej nízkonákladovej leteckej spoločnosti na trh, ktorá bola údajne dotovaná štátnou schémou, a s podkapitalizovanou pozíciou Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(31)

Cyperské orgány tvrdili, že pomoc na záchranu bola potrebná s cieľom podporiť Cyprus Airways na krátke obdobie. Priznali poskytnutie pomoci na reštrukturalizáciu v roku 2007, ale vysvetlili, že existovali výnimočné okolnosti, ktoré zvrátili realizáciu pôvodného reštrukturalizačného plánu z roku 2007 a ktoré zhoršili dlhodobú životaschopnosť spoločnosti. Tieto okolnosti súviseli s finančnou situáciou na Cypre a v Grécku, na dvoch hlavných trhoch, kde Cyprus Airways pôsobí, ako aj s nestabilnou politickou situáciou na Blízkom východe, s účinkom zákazu preletov cyperských lietadiel nad Tureckom, so vstupom novej konkurujúcej nízkonákladovej leteckej spoločnosti na trh, ktorá bola údajne dotovaná štátnou schémou, a s podkapitalizovanou pozíciou Cyprus Airways.

3.2.1.3.   Opatrenie 3: ex gratia náhrady

| (32) | V súlade s notifikáciou z 13. decembra 2012 sa cyperská rada ministrov 4. decembra 2012 rozhodla poskytnúť ex gratia náhrady zamestnancom Cyprus Airways, ktorí boli v súvislosti s reštrukturalizáciou spoločnosti považovaní za nadbytočných. V súlade s uvedeným rozhodnutím bolo poskytnutie akýchkoľvek ex gratia náhrad podmienené tým, že i) je v súlade s pravidlami štátnej pomoci; ii) odborové zväzy spoločnosti odsúhlasia nový obchodný plán (t. j. plán obratu) a iii) nepresiahne 50 % bežných náhrad, ktoré sa majú vyplatiť prepusteným zamestnancom z cyperského fondu pre prepustených zamestnancov (RPF). |
| --- | --- |

(32)

V súlade s notifikáciou z 13. decembra 2012 sa cyperská rada ministrov 4. decembra 2012 rozhodla poskytnúť ex gratia náhrady zamestnancom Cyprus Airways, ktorí boli v súvislosti s reštrukturalizáciou spoločnosti považovaní za nadbytočných. V súlade s uvedeným rozhodnutím bolo poskytnutie akýchkoľvek ex gratia náhrad podmienené tým, že i) je v súlade s pravidlami štátnej pomoci; ii) odborové zväzy spoločnosti odsúhlasia nový obchodný plán (t. j. plán obratu) a iii) nepresiahne 50 % bežných náhrad, ktoré sa majú vyplatiť prepusteným zamestnancom z cyperského fondu pre prepustených zamestnancov (RPF).

3.2.2.   Druhé formálne vyšetrovacie konanie

| (33) | Komisia začala 4. februára 2014 formálne vyšetrovacie konanie, pokiaľ ide o tieto opatrenia: |
| --- | --- |

(33)

Komisia začala 4. februára 2014 formálne vyšetrovacie konanie, pokiaľ ide o tieto opatrenia:

3.2.2.1.   Opatrenie 4: pomoc na reštrukturalizáciu

| (34) | Cyperské orgány 23. októbra 2013 notifikovali pomoc na reštrukturalizáciu pre Cyprus Airways vo výške 102,9 mil. EUR spolu so zavedením nového reštrukturalizačného plánu (t. j. reštrukturalizačného plánu z roku 2013), a to nezávisle od plánu obratu spomenutého v odôvodnení 26. Pomoc na reštrukturalizáciu pozostávala z týchto zložiek:






  a) | účasť štátu vo výške 31,33 mil. EUR na zvýšení kapitálu už poskytnutého v roku 2012 (opatrenie 1); |
| --- | --- | --- |

(34)

Cyperské orgány 23. októbra 2013 notifikovali pomoc na reštrukturalizáciu pre Cyprus Airways vo výške 102,9 mil. EUR spolu so zavedením nového reštrukturalizačného plánu (t. j. reštrukturalizačného plánu z roku 2013), a to nezávisle od plánu obratu spomenutého v odôvodnení 26. Pomoc na reštrukturalizáciu pozostávala z týchto zložiek:

a)

účasť štátu vo výške 31,33 mil. EUR na zvýšení kapitálu už poskytnutého v roku 2012 (opatrenie 1);

| b) | tranže pôžičky na pomoc na záchranu už poskytnuté spoločnosti Cyprus Airways (opatrenie 2) v celkovej výške 34,5 mil. EUR. Cyprus Airways nemala splatiť poskytnutú sumu a príslušný dlh mal byť premenený na vlastný kapitál; |
| --- | --- |

b)

tranže pôžičky na pomoc na záchranu už poskytnuté spoločnosti Cyprus Airways (opatrenie 2) v celkovej výške 34,5 mil. EUR. Cyprus Airways nemala splatiť poskytnutú sumu a príslušný dlh mal byť premenený na vlastný kapitál;

| c) | v roku 2007 ako súčasť schváleného reštrukturalizačného balíka cyperský štát poskytol záruku na pôžičku vo výške 45 mil. CYP (približne 78 mil. EUR), ktorú Cyprus Airways dostala od Helénskej banky (pozri odôvodnenie 22). Cyprus Airways túto pôžičku pravidelne splácala prostredníctvom splátok dvakrát za rok a v auguste 2013 predstavovala zvyšná suma, ktorú bolo treba splatiť, 28,5 mil. EUR. Podľa notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu spoločnosť nemala splatiť zvyšnú sumu Helénskej banke. Namiesto toho sa mala čerpať štátna záruka, ktorá by viedla k novému zadĺženiu spoločnosti Cyprus Airways voči štátu, pretože štát by musel splatiť pôžičku. Tento dlh vo výške 28,5 mil. EUR by štát následne premenil na vlastný kapitál Cyprus Airways; |
| --- | --- |

c)

v roku 2007 ako súčasť schváleného reštrukturalizačného balíka cyperský štát poskytol záruku na pôžičku vo výške 45 mil. CYP (približne 78 mil. EUR), ktorú Cyprus Airways dostala od Helénskej banky (pozri odôvodnenie 22). Cyprus Airways túto pôžičku pravidelne splácala prostredníctvom splátok dvakrát za rok a v auguste 2013 predstavovala zvyšná suma, ktorú bolo treba splatiť, 28,5 mil. EUR. Podľa notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu spoločnosť nemala splatiť zvyšnú sumu Helénskej banke. Namiesto toho sa mala čerpať štátna záruka, ktorá by viedla k novému zadĺženiu spoločnosti Cyprus Airways voči štátu, pretože štát by musel splatiť pôžičku. Tento dlh vo výške 28,5 mil. EUR by štát následne premenil na vlastný kapitál Cyprus Airways;

| d) | podporný fond Cyprus Airways pre zamestnancov na Cypre (s výnimkou pilotov) je definovaný ako systém dávok financovaný prostredníctvom príspevkov zamestnancov a spoločnosti Cyprus Airways. Celá suma pridelená na podporný fond na základe zmluvných nárokov zamestnancov („kúpna sila“) je v konečnom dôsledku spoločnosti k dispozícii. Kúpna sila podporného fondu je takisto zaručená spoločnosťou. V dôsledku zlej investičnej výkonnosti čelil podporný fond značnému deficitu, ktorý bol k 1. januáru 2013 vyčíslený na 12 mil. EUR na základe nepretržitej činnosti (t. j. za predpokladu, že Cyprus Airways by pokračovala v prevádzke) alebo na 14,9 mil. EUR na základe pozastavenej činnosti. V rámci pomoci na reštrukturalizáciu cyperský štát pokryje 8,6 mil. EUR deficitu podporného fondu na základe nepretržitej činnosti, zatiaľ čo zvyšná suma sa pokryje prostredníctvom transakcií s nehnuteľnosťami (výnosy z predaja majetku spoločnosti v Nikózii a prevod majetku spoločnosti v Aténach na podporný fond). |
| --- | --- |

d)

podporný fond Cyprus Airways pre zamestnancov na Cypre (s výnimkou pilotov) je definovaný ako systém dávok financovaný prostredníctvom príspevkov zamestnancov a spoločnosti Cyprus Airways. Celá suma pridelená na podporný fond na základe zmluvných nárokov zamestnancov („kúpna sila“) je v konečnom dôsledku spoločnosti k dispozícii. Kúpna sila podporného fondu je takisto zaručená spoločnosťou. V dôsledku zlej investičnej výkonnosti čelil podporný fond značnému deficitu, ktorý bol k 1. januáru 2013 vyčíslený na 12 mil. EUR na základe nepretržitej činnosti (t. j. za predpokladu, že Cyprus Airways by pokračovala v prevádzke) alebo na 14,9 mil. EUR na základe pozastavenej činnosti. V rámci pomoci na reštrukturalizáciu cyperský štát pokryje 8,6 mil. EUR deficitu podporného fondu na základe nepretržitej činnosti, zatiaľ čo zvyšná suma sa pokryje prostredníctvom transakcií s nehnuteľnosťami (výnosy z predaja majetku spoločnosti v Nikózii a prevod majetku spoločnosti v Aténach na podporný fond).

| (35) | Zložky a) a b) pomoci na reštrukturalizáciu zodpovedajú opatreniam 1 a 2, ktoré boli následne notifikované v rámci pomoci na reštrukturalizáciu pre Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(35)

Zložky a) a b) pomoci na reštrukturalizáciu zodpovedajú opatreniam 1 a 2, ktoré boli následne notifikované v rámci pomoci na reštrukturalizáciu pre Cyprus Airways.

| (36) | Okrem toho v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa takisto počítalo s prípadnou krátkodobou štátnou pôžičkou vo výške 10 mil. EUR, ktorá mala byť podľa cyperských orgánov poskytnutá za trhových podmienok. Predpokladaný dátum alebo podmienky poskytnutia tejto pôžičky neboli jasné a nie je zahrnutá v celkovej výške 102,9 mil. EUR. |
| --- | --- |

(36)

Okrem toho v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa takisto počítalo s prípadnou krátkodobou štátnou pôžičkou vo výške 10 mil. EUR, ktorá mala byť podľa cyperských orgánov poskytnutá za trhových podmienok. Predpokladaný dátum alebo podmienky poskytnutia tejto pôžičky neboli jasné a nie je zahrnutá v celkovej výške 102,9 mil. EUR.

| (37) | Cyperské orgány vysvetlili, že reštrukturalizačný plán z roku 2007 bol pôvodne zavedený podľa harmonogramu. Avšak príjmy spoločnosti začali klesať v roku 2009 v dôsledku finančnej krízy v Únii, najmä v Grécku a na Cypre. Iné faktory spôsobujúce nové ťažkosti spoločnosti boli zákaz preletov nad Tureckom, ktorý spoločnosti Cyprus Airways neumožňuje dosiahnuť perspektívne trhy ako Rusko, Arménsko a Ukrajinu v konkurencieschopných časoch letov, nepokoje na Blízkom východe a prevádzka konkurujúcich nízkonákladových leteckých spoločností so základňou na Cypre. |
| --- | --- |

(37)

Cyperské orgány vysvetlili, že reštrukturalizačný plán z roku 2007 bol pôvodne zavedený podľa harmonogramu. Avšak príjmy spoločnosti začali klesať v roku 2009 v dôsledku finančnej krízy v Únii, najmä v Grécku a na Cypre. Iné faktory spôsobujúce nové ťažkosti spoločnosti boli zákaz preletov nad Tureckom, ktorý spoločnosti Cyprus Airways neumožňuje dosiahnuť perspektívne trhy ako Rusko, Arménsko a Ukrajinu v konkurencieschopných časoch letov, nepokoje na Blízkom východe a prevádzka konkurujúcich nízkonákladových leteckých spoločností so základňou na Cypre.

3.2.2.2.   Reštrukturalizačný plán z roku 2013

| (38) | Reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal obdobie reštrukturalizácie od apríla 2012 (prvý predaj majetku v rámci vlastného príspevku spoločnosti na jej náklady na reštrukturalizáciu) do konca roka 2017. Cieľom je obnoviť ziskovosť Cyprus Airways v účtovnom období 2014. Cyperské orgány však vysvetlili, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 sa nezaoberal základným obchodným modelom spoločnosti. Spoločnosť už prijala niektoré opatrenia načrtnuté v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013. |
| --- | --- |

(38)

Reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal obdobie reštrukturalizácie od apríla 2012 (prvý predaj majetku v rámci vlastného príspevku spoločnosti na jej náklady na reštrukturalizáciu) do konca roka 2017. Cieľom je obnoviť ziskovosť Cyprus Airways v účtovnom období 2014. Cyperské orgány však vysvetlili, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 sa nezaoberal základným obchodným modelom spoločnosti. Spoločnosť už prijala niektoré opatrenia načrtnuté v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013.

Reštrukturalizácia flotily a prevádzka

| (39) | Reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal zmenšenie flotily na šesť lietadiel (z 13 na začiatku apríla 2012). Toto zmenšenie sa dosiahlo do 10. decembra 2013 prostredníctvom predaja dvoch vlastných lietadiel v apríli 2012 a uplynutím platnosti nájomných zmlúv na ďalších päť lietadiel. Zo zostávajúcej flotily šiestich lietadiel by malo zostať v prevádzke päť lietadiel, ktoré mala Cyprus Airways v prenájme, zatiaľ čo jedno lietadlo vo vlastníctve spoločnosti by malo fungovať ako náhradné. |
| --- | --- |

(39)

Reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal zmenšenie flotily na šesť lietadiel (z 13 na začiatku apríla 2012). Toto zmenšenie sa dosiahlo do 10. decembra 2013 prostredníctvom predaja dvoch vlastných lietadiel v apríli 2012 a uplynutím platnosti nájomných zmlúv na ďalších päť lietadiel. Zo zostávajúcej flotily šiestich lietadiel by malo zostať v prevádzke päť lietadiel, ktoré mala Cyprus Airways v prenájme, zatiaľ čo jedno lietadlo vo vlastníctve spoločnosti by malo fungovať ako náhradné.

| (40) | Zmenšenie flotily by sa malo odraziť v nižšom počte leteckých trás (13). Tieto trasy už boli uzavreté od apríla 2012: LCA-ATH-SKG-LCA, LCA-ATH-HER-LCA, LCA-ATH-RHO-LCA, LCA-LED (8). Tieto trasy sa mali takisto uzavrieť: LCA-HER-RHO-LCA, LCA-SKG-HER-LCA, LCA-SKG-RHO-LCA, LCA-FCO, LCA-VIE a LCA-LHR, ktoré mala nahradiť trasa LCA-STN (9). Okrem toho mala spoločnosť znížiť frekvenciu troch trás: LCA-LON, LCA-SKG a LCA-HER (10). Tieto trasy sa mali zachovať: LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER, LCA-AMS, LCA-CDG, LCA-SVO, LCA-SOF, LCA-FRA, LCA-MUC, LCA-ZRH, LCA-TLV, LCA-BEY, LCA-STN (11). Podľa cyperských orgánov reštrukturalizačný plán z roku 2013 teda predpokladal zníženie kapacity o 35 % z hľadiska ASK (12) v porovnaní s kapacitou v roku 2012. |
| --- | --- |

(40)

Zmenšenie flotily by sa malo odraziť v nižšom počte leteckých trás (13). Tieto trasy už boli uzavreté od apríla 2012: LCA-ATH-SKG-LCA, LCA-ATH-HER-LCA, LCA-ATH-RHO-LCA, LCA-LED (8). Tieto trasy sa mali takisto uzavrieť: LCA-HER-RHO-LCA, LCA-SKG-HER-LCA, LCA-SKG-RHO-LCA, LCA-FCO, LCA-VIE a LCA-LHR, ktoré mala nahradiť trasa LCA-STN (9). Okrem toho mala spoločnosť znížiť frekvenciu troch trás: LCA-LON, LCA-SKG a LCA-HER (10). Tieto trasy sa mali zachovať: LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER, LCA-AMS, LCA-CDG, LCA-SVO, LCA-SOF, LCA-FRA, LCA-MUC, LCA-ZRH, LCA-TLV, LCA-BEY, LCA-STN (11). Podľa cyperských orgánov reštrukturalizačný plán z roku 2013 teda predpokladal zníženie kapacity o 35 % z hľadiska ASK (12) v porovnaní s kapacitou v roku 2012.

| (41) | Tento plán predpokladal lepšie rozdelenie časov letov s cieľom maximalizovať využitie leteckej flotily. Trasa do Londýna bola zmenená z letiska Heathrow na Stansted a považuje sa pre jej atraktívnosť za strategickú. |
| --- | --- |

(41)

Tento plán predpokladal lepšie rozdelenie časov letov s cieľom maximalizovať využitie leteckej flotily. Trasa do Londýna bola zmenená z letiska Heathrow na Stansted a považuje sa pre jej atraktívnosť za strategickú.

Opatrenia na zníženie nákladov

| (42) | V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa v základnom scenári predpokladalo zníženie priamych nákladov v celkovej výške 45,7 mil. EUR do konca účtovného obdobia 2014. V rámci tohto zníženia nákladov je suma 16,2 mil. EUR zapríčinená poklesom objemu vrátane časti v dôsledku prepúšťania zamestnancov a zníženia miezd v súvislosti s týmto poklesom, zatiaľ čo zostávajúca suma vo výške 29,5 mil. EUR je spôsobená dodatočnými úsporami. Hlavnými zložkami je prepúšťanie zamestnancov (17,6 mil. EUR), ostatné zníženie personálnych nákladov (4,5 mil. EUR), zníženie nákladov na palivo (z dôvodu jednotnej flotily Airbus A320 so zmenenou kapacitou sedadiel – 12,5 mil. EUR), úspory nákladov na cestujúcich (napr. zrušenie možnosti cateringu v turistickej triede – 5,5 mil. EUR), zníženie a prerokovanie poplatkov za služby pozemnej obsluhy na letisku LCA (4,2 mil. EUR), zníženie a prerokovanie letiskových a traťových poplatkov (3,3 mil. EUR), náklady na ukončený prenájom lietadiel (4,5 mil. EUR). |
| --- | --- |

(42)

V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa v základnom scenári predpokladalo zníženie priamych nákladov v celkovej výške 45,7 mil. EUR do konca účtovného obdobia 2014. V rámci tohto zníženia nákladov je suma 16,2 mil. EUR zapríčinená poklesom objemu vrátane časti v dôsledku prepúšťania zamestnancov a zníženia miezd v súvislosti s týmto poklesom, zatiaľ čo zostávajúca suma vo výške 29,5 mil. EUR je spôsobená dodatočnými úsporami. Hlavnými zložkami je prepúšťanie zamestnancov (17,6 mil. EUR), ostatné zníženie personálnych nákladov (4,5 mil. EUR), zníženie nákladov na palivo (z dôvodu jednotnej flotily Airbus A320 so zmenenou kapacitou sedadiel – 12,5 mil. EUR), úspory nákladov na cestujúcich (napr. zrušenie možnosti cateringu v turistickej triede – 5,5 mil. EUR), zníženie a prerokovanie poplatkov za služby pozemnej obsluhy na letisku LCA (4,2 mil. EUR), zníženie a prerokovanie letiskových a traťových poplatkov (3,3 mil. EUR), náklady na ukončený prenájom lietadiel (4,5 mil. EUR).

| (43) | Okrem zmenšenia flotily a zníženia počtu trás boli k januáru 2014 zavedené tieto opatrenia: zrušenie cateringu v turistickej triede, prerokovanie poplatkov za služby pozemnej obsluhy na letisku LCA, ktoré viedlo k úsporám vo výške 1,2 mil. EUR (namiesto 0,6 mil. EUR očakávaných v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013), 10 % zníženie platov a príspevkov do podporného fondu. Zníženie pristávacích a parkovacích poplatkov na letisku LCA sa v blízkej budúcnosti neočakáva pre prebiehajúce spory týkajúce sa iných poplatkov, ktoré v tejto fáze neumožňujú prerokovanie pristávacích a parkovacích poplatkov. |
| --- | --- |

(43)

Okrem zmenšenia flotily a zníženia počtu trás boli k januáru 2014 zavedené tieto opatrenia: zrušenie cateringu v turistickej triede, prerokovanie poplatkov za služby pozemnej obsluhy na letisku LCA, ktoré viedlo k úsporám vo výške 1,2 mil. EUR (namiesto 0,6 mil. EUR očakávaných v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013), 10 % zníženie platov a príspevkov do podporného fondu. Zníženie pristávacích a parkovacích poplatkov na letisku LCA sa v blízkej budúcnosti neočakáva pre prebiehajúce spory týkajúce sa iných poplatkov, ktoré v tejto fáze neumožňujú prerokovanie pristávacích a parkovacích poplatkov.

| (44) | Pokiaľ ide o prepúšťanie, počet zamestnancov sa znížil z 1  037 od decembra 2011 na 650 v januári 2014, zatiaľ čo ďalšie prepúšťanie 321 zamestnancov bolo zrejme dohodnuté, ale zatiaľ nerealizované. Cyperské orgány objasnili, že týmto prepusteným zamestnancom neboli poskytnuté ex gratia náhrady. |
| --- | --- |

(44)

Pokiaľ ide o prepúšťanie, počet zamestnancov sa znížil z 1  037 od decembra 2011 na 650 v januári 2014, zatiaľ čo ďalšie prepúšťanie 321 zamestnancov bolo zrejme dohodnuté, ale zatiaľ nerealizované. Cyperské orgány objasnili, že týmto prepusteným zamestnancom neboli poskytnuté ex gratia náhrady.

Iniciatívy v oblasti príjmov

| (45) | Pokiaľ ide o nové iniciatívy v oblasti príjmov, reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal v základnom scenári zvýšenie cestovného od roku 2015 o 2 – 3 % ročne. V najhoršom prípade reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal zníženie príjmov o 1 % v roku 2014 a žiadne zvýšenie po roku 2015. Okrem toho sa v pláne odkazovalo na doplnkové príjmy z ďalších služieb poskytovaných cestujúcim, ale neuviedla sa žiadna suma. |
| --- | --- |

(45)

Pokiaľ ide o nové iniciatívy v oblasti príjmov, reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal v základnom scenári zvýšenie cestovného od roku 2015 o 2 – 3 % ročne. V najhoršom prípade reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal zníženie príjmov o 1 % v roku 2014 a žiadne zvýšenie po roku 2015. Okrem toho sa v pláne odkazovalo na doplnkové príjmy z ďalších služieb poskytovaných cestujúcim, ale neuviedla sa žiadna suma.

Obnovenie životaschopnosti – predpoklady

| (46) | V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa predpokladalo obnovenie životaschopnosti spoločnosti od roku 2014. Plán predpokladal v základnom scenári za predpokladu, že finančná reštrukturalizácia (v rámci opatrenia 4) by sa vykonala do konca roku 2013, tieto finančné výsledky:

  Tabuľka 1


  Predpokladané zisky a straty (základný scenár) (v mil. EUR) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Príjmy | 168,1 | 108,2 | 109,6 | 111,7 | 113,1 |
| Zisk pred úrokmi a zdanením (EBIT) | (18,8) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Čisté výsledky pred zdanením | (18,9) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Zisk pred úrokmi a zdanením (EBIT) v % | (24,9) % | 0,4 % | 1,9 % | 4,1 % | 5,3 % |
| Kapitálové rezervy | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Celkové rezervy | (103,1) | (102,7) | (100,5) | (96,0) | (90,0) |
| Celkový vlastný kapitál | 1,4 | 1,8 | 4,0 | 8,5 | 14,5 |

(46)

V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa predpokladalo obnovenie životaschopnosti spoločnosti od roku 2014. Plán predpokladal v základnom scenári za predpokladu, že finančná reštrukturalizácia (v rámci opatrenia 4) by sa vykonala do konca roku 2013, tieto finančné výsledky:

Tabuľka 1

Predpokladané zisky a straty (základný scenár) (v mil. EUR)

2013

2014

2015

2016

2017

Príjmy

168,1

108,2

109,6

111,7

113,1

Zisk pred úrokmi a zdanením (EBIT)

(18,8)

0,4

2,1

4,6

6,0

Čisté výsledky pred zdanením

(18,9)

0,4

2,1

4,6

6,0

Zisk pred úrokmi a zdanením (EBIT) v %

(24,9) %

0,4 %

1,9 %

4,1 %

5,3 %

Kapitálové rezervy

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Celkové rezervy

(103,1)

(102,7)

(100,5)

(96,0)

(90,0)

Celkový vlastný kapitál

1,4

1,8

4,0

8,5

14,5

| (47) | V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa predpokladala táto ziskovosť:

  Tabuľka 2


  Predpokladaná ziskovosť











  (v %) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| ROE (návratnosť vlastného kapitálu) | 21,2 | 54,1 | 53,5 | 41,3 |
| ROCE (návratnosť použitého kapitálu) | 1,2 | 6,1 | 11,4 | 13,0 |

(47)

V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa predpokladala táto ziskovosť:

Tabuľka 2

Predpokladaná ziskovosť

(v %)

2014

2015

2016

2017

ROE (návratnosť vlastného kapitálu)

21,2

54,1

53,5

41,3

ROCE (návratnosť použitého kapitálu)

1,2

6,1

11,4

13,0

| (48) | Okrem uvedených reštrukturalizačných opatrení sa výsledky zakladali na týchto predpokladoch:






  a) | zníženie počtu cestujúcich a príjmov v dôsledku obmedzenej siete; |
| --- | --- | --- |

(48)

Okrem uvedených reštrukturalizačných opatrení sa výsledky zakladali na týchto predpokladoch:

a)

zníženie počtu cestujúcich a príjmov v dôsledku obmedzenej siete;

| b) | úspory nákladov na palivo z dôvodu zvýšeného používania systému riadenia paliva. Cena paliva bola paušálne stanovená; |
| --- | --- |

b)

úspory nákladov na palivo z dôvodu zvýšeného používania systému riadenia paliva. Cena paliva bola paušálne stanovená;

| c) | plánovaná reštrukturalizácia dlhov voči tretím stranám, aby nevznikli ani sa nemuseli platiť žiadne úroky, ani neboli potrebné žiadne nové pôžičky; |
| --- | --- |

c)

plánovaná reštrukturalizácia dlhov voči tretím stranám, aby nevznikli ani sa nemuseli platiť žiadne úroky, ani neboli potrebné žiadne nové pôžičky;

| d) | stabilný výmenný kurz USD/EUR do roku 2017; |
| --- | --- |

d)

stabilný výmenný kurz USD/EUR do roku 2017;

| e) | žiadne zabezpečenie proti riziku zvýšenia ceny paliva alebo riziku spojeného s výmenným kurzom USD/EUR z dôvodu neschopnosti poskytnúť zábezpeku na takéto nástroje. |
| --- | --- |

e)

žiadne zabezpečenie proti riziku zvýšenia ceny paliva alebo riziku spojeného s výmenným kurzom USD/EUR z dôvodu neschopnosti poskytnúť zábezpeku na takéto nástroje.

| (49) | Ziskovosť bola hlavne výsledkom zostávajúcich letov LCA-BEY, LCA-TLV, LCA-SOF a LCA-SVO, ktoré sú jedinými letmi s pozitívnym EBIT-om počas obdobia reštrukturalizácie. U ostatných zachovaných trás sa predpokladá nulový alebo negatívny čistý zisk. |
| --- | --- |

(49)

Ziskovosť bola hlavne výsledkom zostávajúcich letov LCA-BEY, LCA-TLV, LCA-SOF a LCA-SVO, ktoré sú jedinými letmi s pozitívnym EBIT-om počas obdobia reštrukturalizácie. U ostatných zachovaných trás sa predpokladá nulový alebo negatívny čistý zisk.

| (50) | Reštrukturalizačný plán z roku 2013 obsahoval najlepší a najhorší scenár. Najhorší scenár odrážal len pokles príjmov opísaný v odôvodnení 45 a jeho výsledkom bola strata (na úrovni EBIT) vo výške 0,3 mil. EUR za rok 2014, 0 EUR za rok 2015 a zisk vo výške 0,3 mil. EUR za roky 2016 a 2017. |
| --- | --- |

(50)

Reštrukturalizačný plán z roku 2013 obsahoval najlepší a najhorší scenár. Najhorší scenár odrážal len pokles príjmov opísaný v odôvodnení 45 a jeho výsledkom bola strata (na úrovni EBIT) vo výške 0,3 mil. EUR za rok 2014, 0 EUR za rok 2015 a zisk vo výške 0,3 mil. EUR za roky 2016 a 2017.

| (51) | V pláne sa počítalo s určitými rizikami súvisiacimi s obnovou životaschopnosti bez toho, aby sa zohľadnil ich vplyv na rôzne scenáre, najmä na najhorší scenár. Konkrétne:






  a) | makroekonomické riziká, najmä v súvislosti s možným nárastom cien ropy alebo zmenou výmenného kurzu USD/EUR. Pokiaľ ide o tieto dve riziká, plán počítal samostatne s možnou ročnou odchýlkou o 1 % predstavujúcou približne 3 10  000 EUR v prípade ceny ropy a 4 25  000 EUR v prípade výmenného kurzu; |
| --- | --- | --- |

(51)

V pláne sa počítalo s určitými rizikami súvisiacimi s obnovou životaschopnosti bez toho, aby sa zohľadnil ich vplyv na rôzne scenáre, najmä na najhorší scenár. Konkrétne:

a)

makroekonomické riziká, najmä v súvislosti s možným nárastom cien ropy alebo zmenou výmenného kurzu USD/EUR. Pokiaľ ide o tieto dve riziká, plán počítal samostatne s možnou ročnou odchýlkou o 1 % predstavujúcou približne 3 10  000 EUR v prípade ceny ropy a 4 25  000 EUR v prípade výmenného kurzu;

| b) | riziko zvýšenej hospodárskej súťaže na trasách do Tel Avivu (v dôsledku deregulácie dohody o otvorenom nebi, ktorá by mala viesť k zvýšenej hospodárskej súťaži na tejto trase od roku 2015) a do Moskvy (vzhľadom na očakávaný nárast letových frekvencií spoločnosti Transaero, konkurenta Cyprus Airways). Potenciálny vplyv týchto rizík na budúce príjmy Cyprus Airways nebol predmetom simulácie. |
| --- | --- |

b)

riziko zvýšenej hospodárskej súťaže na trasách do Tel Avivu (v dôsledku deregulácie dohody o otvorenom nebi, ktorá by mala viesť k zvýšenej hospodárskej súťaži na tejto trase od roku 2015) a do Moskvy (vzhľadom na očakávaný nárast letových frekvencií spoločnosti Transaero, konkurenta Cyprus Airways). Potenciálny vplyv týchto rizík na budúce príjmy Cyprus Airways nebol predmetom simulácie.

Náklady na reštrukturalizáciu a jej financovanie

| (52) | Celkové náklady na reštrukturalizáciu predstavovali 147,4 mil. EUR a možno ich rozdeliť do týchto kategórií:

  Tabuľka 3


  Náklady na reštrukturalizáciu (v mil. EUR)







  Akumulované straty | 99,7 |
| --- | --- | --- |
| Iné náklady na reštrukturalizáciu (náklady na ukončenie dohôd o prenájme lietadiel, nároky prepustených zamestnancov atď.) | 10,4 |
| Prevádzkový kapitál | 37,4 |
| Celkové náklady na reštrukturalizáciu | 147,4 |

(52)

Celkové náklady na reštrukturalizáciu predstavovali 147,4 mil. EUR a možno ich rozdeliť do týchto kategórií:

Tabuľka 3

Náklady na reštrukturalizáciu (v mil. EUR)

Akumulované straty

99,7

Iné náklady na reštrukturalizáciu (náklady na ukončenie dohôd o prenájme lietadiel, nároky prepustených zamestnancov atď.)

10,4

Prevádzkový kapitál

37,4

Celkové náklady na reštrukturalizáciu

147,4

| (53) | Celková pomoc na reštrukturalizáciu podľa reštrukturalizačného plánu z roku 2013 predstavovala 102,9 mil. EUR, t. j. 69,8 % nákladov na reštrukturalizáciu. Spoločnosť mala prispieť na náklady na reštrukturalizáciu („vlastný príspevok“) na základe predaja alebo prevodu aktív v odhadovanej celkovej hodnote 54,46 mil. EUR. V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa predpokladalo, že vlastný príspevok by pozostával z týchto položiek:

  Tabuľka 4


  Navrhovaný vlastný príspevok v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 | Suma (v mil. EUR) | Predpokladaný dátum realizácie |
| --- | --- | --- | --- |
| Predaj dvoch lietadiel typu Airbus A319 | 22,1 | uzavretý v apríli 2012 |
| Predaj večerných prevádzkových intervalov na LHR | 15 | v štádiu vyjednávania |
| Predaj ranných prevádzkových intervalov na LHR | 10 | koncom roka 2014 |
| Predaj náhradných dielov | 3,5 | 2,0 mil. EUR v roku 2013
  1,1 mil. EUR v roku 2014
  0,4 mil. EUR v roku 2015 |
| Predaj majetku v Nikózii | 3,1 | uzavretý 6. augusta 2013 |
| Prevod majetku v Aténach na podporný fond | 0,76 | dohoda o prevode uzavretá v auguste 2013 |
| Celkový navrhovaný vlastný príspevok | 54,46 | |

(53)

Celková pomoc na reštrukturalizáciu podľa reštrukturalizačného plánu z roku 2013 predstavovala 102,9 mil. EUR, t. j. 69,8 % nákladov na reštrukturalizáciu. Spoločnosť mala prispieť na náklady na reštrukturalizáciu („vlastný príspevok“) na základe predaja alebo prevodu aktív v odhadovanej celkovej hodnote 54,46 mil. EUR. V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa predpokladalo, že vlastný príspevok by pozostával z týchto položiek:

Tabuľka 4

Navrhovaný vlastný príspevok v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013

Suma (v mil. EUR)

Predpokladaný dátum realizácie

Predaj dvoch lietadiel typu Airbus A319

22,1

uzavretý v apríli 2012

Predaj večerných prevádzkových intervalov na LHR

15

v štádiu vyjednávania

Predaj ranných prevádzkových intervalov na LHR

10

koncom roka 2014

Predaj náhradných dielov

3,5

2,0 mil. EUR v roku 2013

1,1 mil. EUR v roku 2014

0,4 mil. EUR v roku 2015

Predaj majetku v Nikózii

3,1

uzavretý 6. augusta 2013

Prevod majetku v Aténach na podporný fond

0,76

dohoda o prevode uzavretá v auguste 2013

Celkový navrhovaný vlastný príspevok

54,46

| (54) | Pokiaľ ide o uzavretý predaj (dvoch lietadiel typu Airbus A319, majetku v Nikózii), cyperské orgány poskytli kúpne zmluvy, ktoré potvrdili sumy predpokladané v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013. Pokiaľ ide o nezrealizovaný predaj, cyperské orgány predložili oceňovacie štúdie uskutočnené špecializovanými spoločnosťami, ktoré sa sa týkali dvoch prevádzkových intervalov na LHR a majetku v Aténach. |
| --- | --- |

(54)

Pokiaľ ide o uzavretý predaj (dvoch lietadiel typu Airbus A319, majetku v Nikózii), cyperské orgány poskytli kúpne zmluvy, ktoré potvrdili sumy predpokladané v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013. Pokiaľ ide o nezrealizovaný predaj, cyperské orgány predložili oceňovacie štúdie uskutočnené špecializovanými spoločnosťami, ktoré sa sa týkali dvoch prevádzkových intervalov na LHR a majetku v Aténach.

Zabránenie nenáležitému narušeniu hospodárskej súťaže

| (55) | Cyperské orgány predložili návrh, aby sa niektoré z uvedených opatrení považovali za kompenzačné opatrenia s cieľom minimalizovať vplyv na hospodársku súťaž a konkurentov. Konkrétne:






  a) | ukončenie ziskových trás (13) predstavujúcich 8,8 % ASK v roku 2012: HER-SKG, LCA-FCO, LCA-LED, LCA-LED-PFO-LED-LCA, RHO-SKG-RHO. Okrem toho zníženie kapacity na ziskových trasách: LCA-LON, LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER. Cyperské orgány usúdili, že celkovo by sa ASK mali znížiť o 24 % na ziskových trasách v porovnaní s kapacitou v roku 2012; |
| --- | --- | --- |

(55)

Cyperské orgány predložili návrh, aby sa niektoré z uvedených opatrení považovali za kompenzačné opatrenia s cieľom minimalizovať vplyv na hospodársku súťaž a konkurentov. Konkrétne:

a)

ukončenie ziskových trás (13) predstavujúcich 8,8 % ASK v roku 2012: HER-SKG, LCA-FCO, LCA-LED, LCA-LED-PFO-LED-LCA, RHO-SKG-RHO. Okrem toho zníženie kapacity na ziskových trasách: LCA-LON, LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER. Cyperské orgány usúdili, že celkovo by sa ASK mali znížiť o 24 % na ziskových trasách v porovnaní s kapacitou v roku 2012;

| b) | predaj dvoch prevádzkových intervalov na LHR. Keďže LHR je plne koordinované letisko, cyperské orgány usúdili, že tieto intervaly by mali poskytnúť dostatočnú kompenzáciu pre potenciálnych konkurentov; |
| --- | --- |

b)

predaj dvoch prevádzkových intervalov na LHR. Keďže LHR je plne koordinované letisko, cyperské orgány usúdili, že tieto intervaly by mali poskytnúť dostatočnú kompenzáciu pre potenciálnych konkurentov;

| c) | zmenšenie flotily o 7 lietadiel. |
| --- | --- |

c)

zmenšenie flotily o 7 lietadiel.

| (56) | Cyperské orgány uviedli, že účasť štátu na zvýšení kapitálu v roku 2012 nebola štátnou pomocou, ale napriek tomu zahrnuli opatrenie 1 do svojej notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu. Uviedli takisto, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 bol obozretný a obsahoval dostatočné kompenzačné opatrenia, že vlastný príspevok spoločnosti bol čo najvyšší a že mohol obnoviť ziskovosť spoločnosti v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(56)

Cyperské orgány uviedli, že účasť štátu na zvýšení kapitálu v roku 2012 nebola štátnou pomocou, ale napriek tomu zahrnuli opatrenie 1 do svojej notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu. Uviedli takisto, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 bol obozretný a obsahoval dostatočné kompenzačné opatrenia, že vlastný príspevok spoločnosti bol čo najvyšší a že mohol obnoviť ziskovosť spoločnosti v strednodobom horizonte.

| (57) | Celkovo cyperské orgány vysvetlili význam leteckej dopravy pre cyperské hospodárstvo a opätovne poukázali na výnimočné a nepredvídateľné okolností, ktoré mali umožniť, aby sa spoločnosti Cyprus Airways poskytla dodatočná pomoc na reštrukturalizáciu. K týmto okolnostiam zaradili aj prevádzkovanie „nelegálneho“ letiska v okupovanej severnej časti Cypru, ktoré spoločnosť Turkish Airlines údajne využíva na prepravu turistov z európskych destinácií na Cyprus. |
| --- | --- |

(57)

Celkovo cyperské orgány vysvetlili význam leteckej dopravy pre cyperské hospodárstvo a opätovne poukázali na výnimočné a nepredvídateľné okolností, ktoré mali umožniť, aby sa spoločnosti Cyprus Airways poskytla dodatočná pomoc na reštrukturalizáciu. K týmto okolnostiam zaradili aj prevádzkovanie „nelegálneho“ letiska v okupovanej severnej časti Cypru, ktoré spoločnosť Turkish Airlines údajne využíva na prepravu turistov z európskych destinácií na Cyprus.

3.2.2.3.   Opatrenie 5: Pomoc na podporu vzdelávania

| (58) | Podľa cyperských orgánov počas obdobia rokov 2010 – 2011 spoločnosť Cyprus Airways dostala pomoc na podporu vzdelávania vo výške 2 69  317,94 EUR v rámci schémy programov pre neustálu odbornú prípravu pre jednotlivé podniky zavedenej cyperskými orgánmi v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 800/2008 (14) (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, ďalej len „GBER“). |
| --- | --- |

(58)

Podľa cyperských orgánov počas obdobia rokov 2010 – 2011 spoločnosť Cyprus Airways dostala pomoc na podporu vzdelávania vo výške 2 69  317,94 EUR v rámci schémy programov pre neustálu odbornú prípravu pre jednotlivé podniky zavedenej cyperskými orgánmi v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 800/2008 (14) (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, ďalej len „GBER“).

| (59) | Na rozdiel od argumentácie v súvislosti s notifikovanými opatreniami (pozri napr. odôvodnenie 68) cyperské orgány vo svojich listoch v súvislosti so schémou pomoci na podporu vzdelávania, a najmä vo svojom liste zo 14. marca 2013 tvrdili, že Cyprus Airways nebola v ťažkostiach, keď bola predmetná pomoc na podporu vzdelávania poskytnutá. Cyperské orgány sa preto domnievajú, že opatrenie bolo v súlade s vnútroštátnou schémou pomoci na podporu vzdelávania, ktorá sa zakladá na GBER, a teda zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(59)

Na rozdiel od argumentácie v súvislosti s notifikovanými opatreniami (pozri napr. odôvodnenie 68) cyperské orgány vo svojich listoch v súvislosti so schémou pomoci na podporu vzdelávania, a najmä vo svojom liste zo 14. marca 2013 tvrdili, že Cyprus Airways nebola v ťažkostiach, keď bola predmetná pomoc na podporu vzdelávania poskytnutá. Cyperské orgány sa preto domnievajú, že opatrenie bolo v súlade s vnútroštátnou schémou pomoci na podporu vzdelávania, ktorá sa zakladá na GBER, a teda zlučiteľné s vnútorným trhom.

3.3.   OPIS DÔVODOV NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

3.3.1.   Prvé formálne vyšetrovacie konanie

| (60) | V rozhodnutí zo 6. marca 2013 (odôvodnenia 41 až 46) Komisia dospela k predbežnému záveru, že Cyprus Airways by sa mohla považovať za firmu v ťažkostiach v zmysle oznámenia Komisie o usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004“) (15) minimálne od roku 2010. |
| --- | --- |

(60)

V rozhodnutí zo 6. marca 2013 (odôvodnenia 41 až 46) Komisia dospela k predbežnému záveru, že Cyprus Airways by sa mohla považovať za firmu v ťažkostiach v zmysle oznámenia Komisie o usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004“) (15) minimálne od roku 2010.

| (61) | Komisia na základe týchto skutočností dospela k predbežnému záveru, že opatrenia 1, 2 a 3 predstavovali štátnu pomoc, a vyjadrila pochybnosti o ich zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Opatrenia sa nezdali byť v súlade s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 vzhľadom na to, že chýbal reštrukturalizačný plán na zvýšenie kapitálu a že pomoc mala formu pomoci na záchranu, ktorá zjavne zahŕňala aj časť kapitálovej injekcie. Komisia vzniesla aj pochybnosti, pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“, podľa ktorej spoločnosť môže dostať pomoc na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu len raz za desať rokov. Spochybnila najmä to, či odôvodnenia, ktoré predložili cyperské orgány predstavovali mimoriadne a nepredvídateľné okolnosti, ktoré mohli umožniť ďalšiu pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(61)

Komisia na základe týchto skutočností dospela k predbežnému záveru, že opatrenia 1, 2 a 3 predstavovali štátnu pomoc, a vyjadrila pochybnosti o ich zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Opatrenia sa nezdali byť v súlade s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 vzhľadom na to, že chýbal reštrukturalizačný plán na zvýšenie kapitálu a že pomoc mala formu pomoci na záchranu, ktorá zjavne zahŕňala aj časť kapitálovej injekcie. Komisia vzniesla aj pochybnosti, pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“, podľa ktorej spoločnosť môže dostať pomoc na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu len raz za desať rokov. Spochybnila najmä to, či odôvodnenia, ktoré predložili cyperské orgány predstavovali mimoriadne a nepredvídateľné okolnosti, ktoré mohli umožniť ďalšiu pomoc na reštrukturalizáciu.

3.3.2.   Druhé formálne vyšetrovacie konanie

| (62) | V rozhodnutí zo 4. februára 2014 Komisia znovu zopakovala svoj predbežný záver, že Cyprus Airways bolo možné od roku 2010 považovať za firmu v ťažkostiach. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že opatrenie 4 (ktoré zahŕňalo aj opatrenia 1 a 2) a opatrenie 5 predstavovali štátnu pomoc, a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ išlo o ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom, pretože opatrenia sa nezdali byť v súlade s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 (opatrenia 1, 2 a 4) a GBER (opatrenie 5). |
| --- | --- |

(62)

V rozhodnutí zo 4. februára 2014 Komisia znovu zopakovala svoj predbežný záver, že Cyprus Airways bolo možné od roku 2010 považovať za firmu v ťažkostiach. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že opatrenie 4 (ktoré zahŕňalo aj opatrenia 1 a 2) a opatrenie 5 predstavovali štátnu pomoc, a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ išlo o ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom, pretože opatrenia sa nezdali byť v súlade s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 (opatrenia 1, 2 a 4) a GBER (opatrenie 5).

| (63) | Komisia predovšetkým vyjadrila pochybnosti o tom, že reštrukturalizačný plán bol založený na obozretných predpokladoch a že by obnovil životaschopnosť spoločnosti v primeranom čase v súlade s príslušnou rozhodovacou praxou. Komisia nepovažovala za dostatočnú ani výšku vlastného príspevku spoločnosti a kládla si otázku, či sa navrhované kompenzačné opatrenia skutočne týkali nestratových trás. |
| --- | --- |

(63)

Komisia predovšetkým vyjadrila pochybnosti o tom, že reštrukturalizačný plán bol založený na obozretných predpokladoch a že by obnovil životaschopnosť spoločnosti v primeranom čase v súlade s príslušnou rozhodovacou praxou. Komisia nepovažovala za dostatočnú ani výšku vlastného príspevku spoločnosti a kládla si otázku, či sa navrhované kompenzačné opatrenia skutočne týkali nestratových trás.

| (64) | Napokon Komisia zopakovala svoje pochybnosti týkajúce sa okolností odôvodňujúcich výnimku zo zásady „jedenkrát a naposledy“. Komisia poznamenala, že Cyprus Airways rozšírila svoje vnútroštátne lety v Grécku v rokoch 2011 až 2013, a tým sa teda vedome viac vystavila gréckemu trhu. Ani zákaz preletov cyperských lietadiel nad Tureckom a prevádzka letiska na okupovanom území ostrova sa nemohli považovať za výnimočné okolnosti, keďže boli zavedené už dávno. |
| --- | --- |

(64)

Napokon Komisia zopakovala svoje pochybnosti týkajúce sa okolností odôvodňujúcich výnimku zo zásady „jedenkrát a naposledy“. Komisia poznamenala, že Cyprus Airways rozšírila svoje vnútroštátne lety v Grécku v rokoch 2011 až 2013, a tým sa teda vedome viac vystavila gréckemu trhu. Ani zákaz preletov cyperských lietadiel nad Tureckom a prevádzka letiska na okupovanom území ostrova sa nemohli považovať za výnimočné okolnosti, keďže boli zavedené už dávno.

| (65) | V každom prípade Komisia uviedla, že suma poskytnutá spoločnosti Cyprus Airways ako pomoc na podporu vzdelávania mala byť časťou pomoci na reštrukturalizáciu, a teda zohľadnená aj v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013. |
| --- | --- |

(65)

V každom prípade Komisia uviedla, že suma poskytnutá spoločnosti Cyprus Airways ako pomoc na podporu vzdelávania mala byť časťou pomoci na reštrukturalizáciu, a teda zohľadnená aj v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013.

| (66) | V rozhodnutí zo 4. februára 2014 Komisia nezaujala stanovisko ku kvalifikácii prípadnej krátkodobej pôžičky vo výške 10 miliónov EUR ako štátnej pomoci, keďže podmienky neboli jasné. |
| --- | --- |

(66)

V rozhodnutí zo 4. februára 2014 Komisia nezaujala stanovisko ku kvalifikácii prípadnej krátkodobej pôžičky vo výške 10 miliónov EUR ako štátnej pomoci, keďže podmienky neboli jasné.

4.   PRIPOMIENKY K FORMÁLNYM VYŠETROVACÍM KONANIAM

4.1.   PRIPOMIENKY CYPRU

| (67) | Hoci toto rozhodnutie sa vzťahuje na tri samostatné konania, Komisia poznamenáva, že existuje prekrývanie ich pôsobnosti do tej miery, že sa vzťahujú na rovnakého prijímateľa a že niektoré opatrenia sú rovnaké. Komisia preto považuje za vhodné zhrnúť spolu pripomienky Cypru k obidvom formálnym vyšetrovacím konaniam. |
| --- | --- |

(67)

Hoci toto rozhodnutie sa vzťahuje na tri samostatné konania, Komisia poznamenáva, že existuje prekrývanie ich pôsobnosti do tej miery, že sa vzťahujú na rovnakého prijímateľa a že niektoré opatrenia sú rovnaké. Komisia preto považuje za vhodné zhrnúť spolu pripomienky Cypru k obidvom formálnym vyšetrovacím konaniam.

| (68) | Vo svojich pripomienkach v kontexte prvého formálneho vyšetrovacieho konania cyperské orgány potvrdili, že Cyprus Airways bola od roku 2009 firmou v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(68)

Vo svojich pripomienkach v kontexte prvého formálneho vyšetrovacieho konania cyperské orgány potvrdili, že Cyprus Airways bola od roku 2009 firmou v ťažkostiach.

| (69) | Pokiaľ ide o príspevok štátu na zvýšenie akciového kapitálu v roku 2012, cyperské orgány pôvodne trvali na tom, že štát konal ako obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve v záujme ochrany hodnoty svojich investícií a zamedzenia negatívneho vplyvu na iné obchodné činnosti na Cypre, ktoré súvisia so spoločnosťou Cyprus Airways. Príčinou nedostatočnej účasti ostatných akcionárov bola ťažká situáciu cyperského hospodárstva v tom čase. Cyperské orgány však súhlasili s tým, že zahrnú účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu v roku 2012 do notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(69)

Pokiaľ ide o príspevok štátu na zvýšenie akciového kapitálu v roku 2012, cyperské orgány pôvodne trvali na tom, že štát konal ako obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve v záujme ochrany hodnoty svojich investícií a zamedzenia negatívneho vplyvu na iné obchodné činnosti na Cypre, ktoré súvisia so spoločnosťou Cyprus Airways. Príčinou nedostatočnej účasti ostatných akcionárov bola ťažká situáciu cyperského hospodárstva v tom čase. Cyperské orgány však súhlasili s tým, že zahrnú účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu v roku 2012 do notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu.

| (70) | Pokiaľ ide o pomoc na záchranu, cyperské orgány tvrdili, že išlo o minimálnu hotovosť, ktorú spoločnosť požadovala do finalizácie nového reštrukturalizačného plánu nahrádzajúceho plán obratu. Tvrdili, že úroková sadzba 1,66 % (16) bola sadzba pre zdravé podniky. Poukázali aj na sociálne dôsledky, ktoré by mal konkurz spoločnosti Cyprus Airways bez pomoci na záchranu, a na význam spoločnosti pre prepojenosť ostrova. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o pomoc na záchranu, cyperské orgány tvrdili, že išlo o minimálnu hotovosť, ktorú spoločnosť požadovala do finalizácie nového reštrukturalizačného plánu nahrádzajúceho plán obratu. Tvrdili, že úroková sadzba 1,66 % (16) bola sadzba pre zdravé podniky. Poukázali aj na sociálne dôsledky, ktoré by mal konkurz spoločnosti Cyprus Airways bez pomoci na záchranu, a na význam spoločnosti pre prepojenosť ostrova.

| (71) | Pokiaľ ide o ex gratia náhrady, cyperské orgány tvrdili, že Cyprus Airways nebola povinná zaplatiť prepusteným pracovníkom žiadne náhrady. Preto ak by štát poskytol ex gratia náhrady, neposkytovalo by to Cyprus Airways výhodu, pretože by ju to neodbremenilo od platenia zmluvnej sumy. |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o ex gratia náhrady, cyperské orgány tvrdili, že Cyprus Airways nebola povinná zaplatiť prepusteným pracovníkom žiadne náhrady. Preto ak by štát poskytol ex gratia náhrady, neposkytovalo by to Cyprus Airways výhodu, pretože by ju to neodbremenilo od platenia zmluvnej sumy.

| (72) | Pokiaľ ide o trvanie obdobia reštrukturalizácie, poukázali na usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004, podľa ktorých má byť obdobie reštrukturalizácie „čo najkratšie“, a uviedli prípady, v ktorých Komisia schválila obdobie reštrukturalizácie dlhšie než päť rokov (17). Vysvetlili aj to, že obdobie do decembra 2012 bolo v podstate „stratené“ v dôsledku zmeny predstavenstva, prípravy a neuskutočnenia plánu obratu a zhoršujúcej sa finančnej situácie spoločnosti, ktorá neumožnila realizovať pôvodný plán, t. j. zvýšenie kapitálu pari passu bez štátnej pomoci a pôžičky na pomoc na záchranu. |
| --- | --- |

(72)

Pokiaľ ide o trvanie obdobia reštrukturalizácie, poukázali na usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004, podľa ktorých má byť obdobie reštrukturalizácie „čo najkratšie“, a uviedli prípady, v ktorých Komisia schválila obdobie reštrukturalizácie dlhšie než päť rokov (17). Vysvetlili aj to, že obdobie do decembra 2012 bolo v podstate „stratené“ v dôsledku zmeny predstavenstva, prípravy a neuskutočnenia plánu obratu a zhoršujúcej sa finančnej situácie spoločnosti, ktorá neumožnila realizovať pôvodný plán, t. j. zvýšenie kapitálu pari passu bez štátnej pomoci a pôžičky na pomoc na záchranu.

| (73) | Vo vzťahu k reštrukturalizačnému plánu z roku 2013 cyperské orgány trvali na svojom stanovisku, že by umožnil spoločnosti obnoviť jej životaschopnosť bez ohľadu na riziko zvýšenej konkurencie a potenciálnej straty cestujúcich v dôsledku zrušenia cateringu v turistickej triede. Tvrdili takisto, že tento plán bol založený na obozretných predpokladoch týkajúcich sa finančnej situácie spoločnosti, účinnosti zachovanej siete, kolísania cien palív a výmenného kurzu EUR/USD. Okrem toho uviedli, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal strednodobé až dlhodobé iniciatívy v oblasti príjmov, ktoré neboli zahrnuté do výpočtov reštrukturalizačného plánu z roku 2013, ako napríklad prípadné zavedenie metód priameho marketingu a predaja. |
| --- | --- |

(73)

Vo vzťahu k reštrukturalizačnému plánu z roku 2013 cyperské orgány trvali na svojom stanovisku, že by umožnil spoločnosti obnoviť jej životaschopnosť bez ohľadu na riziko zvýšenej konkurencie a potenciálnej straty cestujúcich v dôsledku zrušenia cateringu v turistickej triede. Tvrdili takisto, že tento plán bol založený na obozretných predpokladoch týkajúcich sa finančnej situácie spoločnosti, účinnosti zachovanej siete, kolísania cien palív a výmenného kurzu EUR/USD. Okrem toho uviedli, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 predpokladal strednodobé až dlhodobé iniciatívy v oblasti príjmov, ktoré neboli zahrnuté do výpočtov reštrukturalizačného plánu z roku 2013, ako napríklad prípadné zavedenie metód priameho marketingu a predaja.

| (74) | Pokiaľ ide o stratové trasy, ktoré chcel reštrukturalizačný plán z roku 2013 zachovať, cyperské orgány tvrdili, že všetky mali pozitívny hrubý príspevok (čiže pokrývali aspoň variabilné náklady) a že spoločnosť potrebovala zachovať kritickú veľkosť svojej siete, aby prilákala cestujúcich. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o stratové trasy, ktoré chcel reštrukturalizačný plán z roku 2013 zachovať, cyperské orgány tvrdili, že všetky mali pozitívny hrubý príspevok (čiže pokrývali aspoň variabilné náklady) a že spoločnosť potrebovala zachovať kritickú veľkosť svojej siete, aby prilákala cestujúcich.

| (75) | Okrem toho cyperské orgány poukázali na prvky reštrukturalizačného plánu z roku 2013, ktoré sa vyvinuli lepšie, než sa očakávalo, ako napr. úspešné zníženie výdavkov na služby pozemnej obsluhy na letisku LCA. Takisto objasnili, že neexistoval žiaden nesplatený dlh voči spoločnosti poskytujúcej služby pozemnej obsluhy na LCA. |
| --- | --- |

(75)

Okrem toho cyperské orgány poukázali na prvky reštrukturalizačného plánu z roku 2013, ktoré sa vyvinuli lepšie, než sa očakávalo, ako napr. úspešné zníženie výdavkov na služby pozemnej obsluhy na letisku LCA. Takisto objasnili, že neexistoval žiaden nesplatený dlh voči spoločnosti poskytujúcej služby pozemnej obsluhy na LCA.

| (76) | Pokiaľ ide o kompenzačné opatrenia, cyperské orgány uviedli, že všetky trasy, v prípade ktorých bolo navrhnuté zrušenie alebo zníženie kapacity, boli okrem jednej trasy (18) ziskové na úrovni hrubého príspevku v roku 2012, čiže pokrývali variabilné náklady. Takisto poskytli tabuľku s počtom ASK na trasu. |
| --- | --- |

(76)

Pokiaľ ide o kompenzačné opatrenia, cyperské orgány uviedli, že všetky trasy, v prípade ktorých bolo navrhnuté zrušenie alebo zníženie kapacity, boli okrem jednej trasy (18) ziskové na úrovni hrubého príspevku v roku 2012, čiže pokrývali variabilné náklady. Takisto poskytli tabuľku s počtom ASK na trasu.

| (77) | Na otázky týkajúce sa obmedzenia pomoci na minimum a vlastný príspevok poskytli dodatočné aktíva, ktoré Cyprus Airways zamýšľala predať s cieľom zvýšiť úroveň vlastného príspevku, a síce išlo o zvyšné vlastné lietadlo a dva motory. Medzitým boli predané dva prevádzkové intervaly na LHR za celkovú cenu, ktorá bola vyššia, než sa očakávalo, čím sa ďalej zvýšil navrhovaný vlastný príspevok na 41,8 % nákladov na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(77)

Na otázky týkajúce sa obmedzenia pomoci na minimum a vlastný príspevok poskytli dodatočné aktíva, ktoré Cyprus Airways zamýšľala predať s cieľom zvýšiť úroveň vlastného príspevku, a síce išlo o zvyšné vlastné lietadlo a dva motory. Medzitým boli predané dva prevádzkové intervaly na LHR za celkovú cenu, ktorá bola vyššia, než sa očakávalo, čím sa ďalej zvýšil navrhovaný vlastný príspevok na 41,8 % nákladov na reštrukturalizáciu.

| (78) | Cyperské orgány potvrdili, že podporný fond je síce súčasťou spoločnosti Cyprus Airways, ale že ide o samostatný právny subjekt a že prevod majetku v Aténach znamenal, že Cyprus Airways už nad ním nebude mať kontrolu. Preto trvali na tom, aby prevod majetku v Aténach na podporný fond bol skutočným vlastným príspevkom spoločnosti, ktorý znížil náklady na reštrukturalizáciu vyplývajúce z krytia jej deficitu. |
| --- | --- |

(78)

Cyperské orgány potvrdili, že podporný fond je síce súčasťou spoločnosti Cyprus Airways, ale že ide o samostatný právny subjekt a že prevod majetku v Aténach znamenal, že Cyprus Airways už nad ním nebude mať kontrolu. Preto trvali na tom, aby prevod majetku v Aténach na podporný fond bol skutočným vlastným príspevkom spoločnosti, ktorý znížil náklady na reštrukturalizáciu vyplývajúce z krytia jej deficitu.

| (79) | Cyperské orgány fakticky takisto vysvetlili, že pomoc na reštrukturalizáciu v rámci opatrenia 4 sa upraví podľa realizovaného vlastného príspevku tak, aby súčet dvoch súm pokrýval len náklady na reštrukturalizáciu. Preto by vyššie príjmy prostredníctvom vlastného príspevku znamenali nižšiu pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(79)

Cyperské orgány fakticky takisto vysvetlili, že pomoc na reštrukturalizáciu v rámci opatrenia 4 sa upraví podľa realizovaného vlastného príspevku tak, aby súčet dvoch súm pokrýval len náklady na reštrukturalizáciu. Preto by vyššie príjmy prostredníctvom vlastného príspevku znamenali nižšiu pomoc na reštrukturalizáciu.

| (80) | Konečný navrhovaný vlastný príspevok vyzeral teda takto:

  Tabuľka 5


  Aktualizovaný navrhovaný vlastný príspevok po pripomienkach Cypru | Suma (v mil. EUR) | Realizácia – hodnotenie |
| --- | --- | --- | --- |
| Predaj dvoch lietadiel typu Airbus A319 | 22,1 | uzavretý v apríli 2012 |
| Predaj večerných prevádzkových intervalov na LHR | 6,3 | dohoda o prevode uzavretá v marci 2014 |
| Predaj ranných prevádzkových intervalov na LHR | 22,8 | dohoda o prevode uzavretá v júni 2014 |
| Predaj náhradných dielov | 3,5 | žiadny znalecký posudok – odhad:
  2,0 mil. EUR v roku 2013
  1,1 mil. EUR v roku 2014
  0,4 mil. EUR v roku 2015
  realizované na základe dôkazov poskytnutých cyperskými orgánmi: 0,86 mil. EUR |
| Predaj majetku v Nikózii | 3,1 | uzavretý 6. augusta 2013 |
| Prevod majetku v Aténach na podporný fond | 0,76 | podložené znaleckým posudkom – dohoda o prevode uzavretá v auguste 2013 |
| Predaj jedného lietadla typu Airbus A320 | 2,5 | žiadny znalecký posudok – predaj prebieha |
| Predaj dvoch motorov | 0,51 | uzavretý 28. apríla 2014 |
| Celkový navrhovaný vlastný príspevok | 61,57 | |

(80)

Konečný navrhovaný vlastný príspevok vyzeral teda takto:

Tabuľka 5

Aktualizovaný navrhovaný vlastný príspevok po pripomienkach Cypru

Suma (v mil. EUR)

Realizácia – hodnotenie

Predaj dvoch lietadiel typu Airbus A319

22,1

uzavretý v apríli 2012

Predaj večerných prevádzkových intervalov na LHR

6,3

dohoda o prevode uzavretá v marci 2014

Predaj ranných prevádzkových intervalov na LHR

22,8

dohoda o prevode uzavretá v júni 2014

Predaj náhradných dielov

3,5

žiadny znalecký posudok – odhad:

2,0 mil. EUR v roku 2013

1,1 mil. EUR v roku 2014

0,4 mil. EUR v roku 2015

realizované na základe dôkazov poskytnutých cyperskými orgánmi: 0,86 mil. EUR

Predaj majetku v Nikózii

3,1

uzavretý 6. augusta 2013

Prevod majetku v Aténach na podporný fond

0,76

podložené znaleckým posudkom – dohoda o prevode uzavretá v auguste 2013

Predaj jedného lietadla typu Airbus A320

2,5

žiadny znalecký posudok – predaj prebieha

Predaj dvoch motorov

0,51

uzavretý 28. apríla 2014

Celkový navrhovaný vlastný príspevok

61,57

| (81) | Cyperské orgány uznali, že navrhovaný vlastný príspevok vo výške 41,8 % je nižší ako úroveň, ktorú vyžadujú usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 (50 % nákladov na reštrukturalizáciu pre veľké podniky). Tvrdili však, že prípad spoločnosti Cyprus Airways bol osobitne ťažký, čo malo ospravedlňovať nízky vlastný príspevok, najmä v dôsledku hospodárskej a finančnej situácie krajiny a zákazu preletov nad Tureckom. Takisto poukázali na významné zníženie kapacity. |
| --- | --- |

(81)

Cyperské orgány uznali, že navrhovaný vlastný príspevok vo výške 41,8 % je nižší ako úroveň, ktorú vyžadujú usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 (50 % nákladov na reštrukturalizáciu pre veľké podniky). Tvrdili však, že prípad spoločnosti Cyprus Airways bol osobitne ťažký, čo malo ospravedlňovať nízky vlastný príspevok, najmä v dôsledku hospodárskej a finančnej situácie krajiny a zákazu preletov nad Tureckom. Takisto poukázali na významné zníženie kapacity.

| (82) | Pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“, cyperské orgány pri rôznych príležitostiach opakovane predložili svoje argumenty, pokiaľ ide o vplyv finančnej krízy na Grécko a Cyprus, zákaz preletov cyperských lietadiel nad Tureckom, prevádzkovanie „nelegálneho“ letiska v okupovanej severnej časti Cypru, nestabilnú politickú situáciu na Blízkom východe a skutočnosť, že poskytnutie pomoci na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu by nemalo byť dostatočným dôvodom na zákaz ďalšej takejto pomoci tomu istému prijímateľovi. |
| --- | --- |

(82)

Pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“, cyperské orgány pri rôznych príležitostiach opakovane predložili svoje argumenty, pokiaľ ide o vplyv finančnej krízy na Grécko a Cyprus, zákaz preletov cyperských lietadiel nad Tureckom, prevádzkovanie „nelegálneho“ letiska v okupovanej severnej časti Cypru, nestabilnú politickú situáciu na Blízkom východe a skutočnosť, že poskytnutie pomoci na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu by nemalo byť dostatočným dôvodom na zákaz ďalšej takejto pomoci tomu istému prijímateľovi.

| (83) | Cyperské orgány tvrdili, že rozšírenie vnútroštátnych letov Cyprus Airways v Grécku v období rokov 2011 – 2013 bolo dôkazom faktu, že vplyv krízy bolo ťažké predpovedať a že v prípade niektorých trás na Blízkom východe predstavujúcich „nezanedbateľnú“ časť príjmov spoločnosti nastal významný pokles počtu cestujúcich, ako napríklad 94 % pokles cestujúcich z Egypta. Príslušné varovania nepriaznivého účinku hospodárskej situácie v Európe a nepokojov na Blízkom východe na Cyprus Airways už zaznamenané vo výročných správach spoločnosti z rokov 2007, 2008 a 2009 a spomenuté Komisiou v rozhodnutí zo 6. marca 2013 boli považované za „všeobecné vyhlásenia“. |
| --- | --- |

(83)

Cyperské orgány tvrdili, že rozšírenie vnútroštátnych letov Cyprus Airways v Grécku v období rokov 2011 – 2013 bolo dôkazom faktu, že vplyv krízy bolo ťažké predpovedať a že v prípade niektorých trás na Blízkom východe predstavujúcich „nezanedbateľnú“ časť príjmov spoločnosti nastal významný pokles počtu cestujúcich, ako napríklad 94 % pokles cestujúcich z Egypta. Príslušné varovania nepriaznivého účinku hospodárskej situácie v Európe a nepokojov na Blízkom východe na Cyprus Airways už zaznamenané vo výročných správach spoločnosti z rokov 2007, 2008 a 2009 a spomenuté Komisiou v rozhodnutí zo 6. marca 2013 boli považované za „všeobecné vyhlásenia“.

| (84) | Cyperské orgány takisto uviedli, že celkový počet cestujúcich na cyperskom trhu zostal počas posledných rokov relatívne stabilný, ale že väčšina cestujúcich teraz pochádza z Izraela a Ruska. Zákaz preletov nad Tureckom znamenal pre Cyprus Airways znevýhodnenie pri prevádzkovaní letov na ruský trh z dôvodu dodatočného letového času. Navyše poskytli dôkazy, že hoci počet cestujúcich na gréckom trhu sa od roku 2008 mierne znížil, priemerné cestovné gréckych letov (vrátane vnútroštátnych letov) významne pokleslo. |
| --- | --- |

(84)

Cyperské orgány takisto uviedli, že celkový počet cestujúcich na cyperskom trhu zostal počas posledných rokov relatívne stabilný, ale že väčšina cestujúcich teraz pochádza z Izraela a Ruska. Zákaz preletov nad Tureckom znamenal pre Cyprus Airways znevýhodnenie pri prevádzkovaní letov na ruský trh z dôvodu dodatočného letového času. Navyše poskytli dôkazy, že hoci počet cestujúcich na gréckom trhu sa od roku 2008 mierne znížil, priemerné cestovné gréckych letov (vrátane vnútroštátnych letov) významne pokleslo.

| (85) | Pokiaľ ide o krátkodobú pôžičku 10 mil. EUR, cyperské orgány vysvetlili, že počítali s predajom večerných prevádzkových intervalov na LHR za vysokú cenu, a preto poskytnutie pôžičky nebolo potrebné. |
| --- | --- |

(85)

Pokiaľ ide o krátkodobú pôžičku 10 mil. EUR, cyperské orgány vysvetlili, že počítali s predajom večerných prevádzkových intervalov na LHR za vysokú cenu, a preto poskytnutie pôžičky nebolo potrebné.

| (86) | Napokon cyperské orgány odôvodnili poskytnutie pomoci na podporu vzdelávania v období rokov 2010 – 2011 tvrdením, že spoločnosť Cyprus Airways sa dostala do ťažkostí až koncom roka 2011. To bolo v rozpore s ich predchádzajúcimi podaniami (pozri odôvodnenie 68). |
| --- | --- |

(86)

Napokon cyperské orgány odôvodnili poskytnutie pomoci na podporu vzdelávania v období rokov 2010 – 2011 tvrdením, že spoločnosť Cyprus Airways sa dostala do ťažkostí až koncom roka 2011. To bolo v rozpore s ich predchádzajúcimi podaniami (pozri odôvodnenie 68).

4.2.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (87) | Počas dvoch formálnych vyšetrovacích konaní predložili pripomienky Air France Consulting, traja konkurenti (Ryanair, International Airlines Group a tretí konkurent, ktorý si neželal zverejniť svoju totožnosť), odborové zväzy Cyprus Airways (19) a prijímateľ. |
| --- | --- |

(87)

Počas dvoch formálnych vyšetrovacích konaní predložili pripomienky Air France Consulting, traja konkurenti (Ryanair, International Airlines Group a tretí konkurent, ktorý si neželal zverejniť svoju totožnosť), odborové zväzy Cyprus Airways (19) a prijímateľ.

| (88) | Spoločnosť Air France Consulting, ktorá vypracovala plán obratu, vysvetlila, že plánovaný obrat mal nastať do jedného roka a úplné finančné ozdravenie spoločnosti Cyprus Airways do dvoch rokov a že potrebný kapitál sa mohol poskytovať prostredníctvom finančnej reštrukturalizácie namiesto hotovosti. Takisto vyjadrila svoje presvedčenie o dôveryhodnosti plánu obratu a tvrdila, že plán bol založený na rozvíjajúcich sa prevádzkach spoločnosti Cyprus Airways mimo Atén na medzinárodných európskych trasách. Ďalej uviedla, že rozhodnutia prijaté spoločnosťou Cyprus Airways v roku 2013 (zmenšenie flotily na 6 lietadiel, prepustenie 490 zamestnancov) finančnú situáciu spoločnosti ešte viac oslabili. |
| --- | --- |

(88)

Spoločnosť Air France Consulting, ktorá vypracovala plán obratu, vysvetlila, že plánovaný obrat mal nastať do jedného roka a úplné finančné ozdravenie spoločnosti Cyprus Airways do dvoch rokov a že potrebný kapitál sa mohol poskytovať prostredníctvom finančnej reštrukturalizácie namiesto hotovosti. Takisto vyjadrila svoje presvedčenie o dôveryhodnosti plánu obratu a tvrdila, že plán bol založený na rozvíjajúcich sa prevádzkach spoločnosti Cyprus Airways mimo Atén na medzinárodných európskych trasách. Ďalej uviedla, že rozhodnutia prijaté spoločnosťou Cyprus Airways v roku 2013 (zmenšenie flotily na 6 lietadiel, prepustenie 490 zamestnancov) finančnú situáciu spoločnosti ešte viac oslabili.

| (89) | Traja konkurenti nesúhlasili s argumentmi cyperských orgánov, pokiaľ ide o význam Cyprus Airways pre infraštruktúru a rozvoj Cypru, a vyhlásili, že sú pripravení rozšíriť trasy na Cyprus/z Cypru. |
| --- | --- |

(89)

Traja konkurenti nesúhlasili s argumentmi cyperských orgánov, pokiaľ ide o význam Cyprus Airways pre infraštruktúru a rozvoj Cypru, a vyhlásili, že sú pripravení rozšíriť trasy na Cyprus/z Cypru.

| (90) | Pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci a zlučiteľnosť, konkurenti súhlasili s Komisiou, že účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu spoločnosti nebola v súlade so správaním súkromného investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(90)

Pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci a zlučiteľnosť, konkurenti súhlasili s Komisiou, že účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu spoločnosti nebola v súlade so správaním súkromného investora v trhovom hospodárstve.

| (91) | Konkurenti takisto spochybnili obnovenie životaschopnosti spoločnosti a vyjadrili pochybnosti o tom, či je zachovaná sieť a flotila efektívna a či predpoklady plánu a očakávaná ziskovosť boli realistické, najmä pokiaľ ide o úspory paliva a dodatočné príjmy prostredníctvom zvýšenia cestovného. Poukázali aj na zvýšené riziká pre hospodársku súťaž ziskových trás, ktoré si Cyprus Airways mala ponechať okrem Tel Avivu a Moskvy. |
| --- | --- |

(91)

Konkurenti takisto spochybnili obnovenie životaschopnosti spoločnosti a vyjadrili pochybnosti o tom, či je zachovaná sieť a flotila efektívna a či predpoklady plánu a očakávaná ziskovosť boli realistické, najmä pokiaľ ide o úspory paliva a dodatočné príjmy prostredníctvom zvýšenia cestovného. Poukázali aj na zvýšené riziká pre hospodársku súťaž ziskových trás, ktoré si Cyprus Airways mala ponechať okrem Tel Avivu a Moskvy.

| (92) | Konkurenti takisto spochybnili existenciu skutočne výnimočných a nepredvídateľných okolností, ktoré by mohli odôvodniť výnimku zo zásady „jedenkrát a naposledy“. Okrem toho konkurent, ktorý si neželal zverejniť svoju totožnosť, poznamenal, že ziskovosť trás navrhovaných ako kompenzačné opatrenia sa mala merať na úrovni čistého zisku vrátane pridelených fixných nákladov, a nie iba v hrubej výške, t. j. len vrátane variabilných nákladov. |
| --- | --- |

(92)

Konkurenti takisto spochybnili existenciu skutočne výnimočných a nepredvídateľných okolností, ktoré by mohli odôvodniť výnimku zo zásady „jedenkrát a naposledy“. Okrem toho konkurent, ktorý si neželal zverejniť svoju totožnosť, poznamenal, že ziskovosť trás navrhovaných ako kompenzačné opatrenia sa mala merať na úrovni čistého zisku vrátane pridelených fixných nákladov, a nie iba v hrubej výške, t. j. len vrátane variabilných nákladov.

| (93) | Nakoniec spoločnosť Ryanair spochybnila to, či Cyprus Airways mohla dosiahnuť plánované zníženie počtu zamestnancov v dôsledku odporu odborových zväzov, a uviedla, že ak pomoc na reštrukturalizáciu v prospech Cyprus Airways bola považovaná za zlučiteľnú, mohlo to byť len pod podmienkou, že Cyprus Airways zruší trasy, ktoré ostali neziskovými tri roky po schválení pomoci. Spoločnosť Ryanair ďalej uviedla, že ona sama a ostatné spoločnosti boli vystavené rovnakým podmienkam v súvislosti s nepokojmi na Blízkom východe a hospodárskou krízou v Grécku a na Cypre. Tvrdila, že ostatným spoločnostiam sa napriek tomu podarilo prispôsobiť sa a dosiahnuť rast v novom prostredí, pričom ako príklad uviedla vlastný rast na gréckom a cyperskom trhu v posledných rokoch. Okrem toho vo svojom liste zo 6. júna 2014 poukázala na článok v tlači z 19. mája 2014, v ktorom sa uvádzalo, že cyperská vláda prisľúbila 4 milióny EUR, ktoré sa mali poskytnúť prepusteným zamestnancom Cyprus Airways, a tvrdila, že to predstavuje ďalšiu štátnu pomoc pre Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(93)

Nakoniec spoločnosť Ryanair spochybnila to, či Cyprus Airways mohla dosiahnuť plánované zníženie počtu zamestnancov v dôsledku odporu odborových zväzov, a uviedla, že ak pomoc na reštrukturalizáciu v prospech Cyprus Airways bola považovaná za zlučiteľnú, mohlo to byť len pod podmienkou, že Cyprus Airways zruší trasy, ktoré ostali neziskovými tri roky po schválení pomoci. Spoločnosť Ryanair ďalej uviedla, že ona sama a ostatné spoločnosti boli vystavené rovnakým podmienkam v súvislosti s nepokojmi na Blízkom východe a hospodárskou krízou v Grécku a na Cypre. Tvrdila, že ostatným spoločnostiam sa napriek tomu podarilo prispôsobiť sa a dosiahnuť rast v novom prostredí, pričom ako príklad uviedla vlastný rast na gréckom a cyperskom trhu v posledných rokoch. Okrem toho vo svojom liste zo 6. júna 2014 poukázala na článok v tlači z 19. mája 2014, v ktorom sa uvádzalo, že cyperská vláda prisľúbila 4 milióny EUR, ktoré sa mali poskytnúť prepusteným zamestnancom Cyprus Airways, a tvrdila, že to predstavuje ďalšiu štátnu pomoc pre Cyprus Airways.

| (94) | Cyprus Airways a jej odborové zväzy podporili argumenty cyperských orgánov a opätovne vyjadrili svoju dôveru v životaschopnosť spoločnosti a jej úlohu pre hospodárstvo a prepojenosť Cypru. |
| --- | --- |

(94)

Cyprus Airways a jej odborové zväzy podporili argumenty cyperských orgánov a opätovne vyjadrili svoju dôveru v životaschopnosť spoločnosti a jej úlohu pre hospodárstvo a prepojenosť Cypru.

4.3.   PRIPOMIENKY CYPRU K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (95) | Cyperské orgány nepovažovali za potrebné vyjadriť sa k plánu obratu a pripomienkam Air France Consulting vzhľadom na existenciu aktualizovaného reštrukturalizačného plánu. Opätovne poukázali na dôležitú úlohu Cyprus Airways pre hospodárstvo a prepojenosť ostrova a trvali na tom, že nepokoje na Blízkom východe predstavovali výnimočnú a nepredvídateľnú situáciu, ktorá mala vplyv na Cyprus Airways. Pochybovali o tom, že konkurenti by mohli vyplniť chýbajúce prepojenia vyplývajúce z možného konkurzu spoločnosti Cyprus Airways vzhľadom na sezónny charakter trhu. |
| --- | --- |

(95)

Cyperské orgány nepovažovali za potrebné vyjadriť sa k plánu obratu a pripomienkam Air France Consulting vzhľadom na existenciu aktualizovaného reštrukturalizačného plánu. Opätovne poukázali na dôležitú úlohu Cyprus Airways pre hospodárstvo a prepojenosť ostrova a trvali na tom, že nepokoje na Blízkom východe predstavovali výnimočnú a nepredvídateľnú situáciu, ktorá mala vplyv na Cyprus Airways. Pochybovali o tom, že konkurenti by mohli vyplniť chýbajúce prepojenia vyplývajúce z možného konkurzu spoločnosti Cyprus Airways vzhľadom na sezónny charakter trhu.

| (96) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004, cyperské orgány trvali na tom, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 bol založený na realistických predpokladoch a nepodceňoval žiadne negatívne účinky vyplývajúce z malej flotily alebo ťažkostí pri realizácii iniciatív v oblasti nákladov. |
| --- | --- |

(96)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004, cyperské orgány trvali na tom, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 bol založený na realistických predpokladoch a nepodceňoval žiadne negatívne účinky vyplývajúce z malej flotily alebo ťažkostí pri realizácii iniciatív v oblasti nákladov.

| (97) | Napokon cyperské orgány v liste z 9. septembra 2013 vyhlásili, že prepusteným zamestnancom sa neposkytnú žiadne platby ex gratia. Následne vo svojom liste z 3. augusta 2014 cyperské orgány vysvetlili, že sa vláda zo sociálno-ekonomických dôvodov rozhodla priamo odškodniť bývalých zamestnancov Cyprus Airways, ktorí už podali výpoveď alebo boli prepustení. Rozhodnutie bolo prijaté a náhrady boli vyplatené až potom, ako výpovede alebo prepúšťania boli ukončené, a preto to nepredstavovalo štátnu pomoc pre Cyprus Airways. Všetky právne záväzky Cyprus Airways voči týmto zamestnancom boli plne dodržané samotnou spoločnosťou. |
| --- | --- |

(97)

Napokon cyperské orgány v liste z 9. septembra 2013 vyhlásili, že prepusteným zamestnancom sa neposkytnú žiadne platby ex gratia. Následne vo svojom liste z 3. augusta 2014 cyperské orgány vysvetlili, že sa vláda zo sociálno-ekonomických dôvodov rozhodla priamo odškodniť bývalých zamestnancov Cyprus Airways, ktorí už podali výpoveď alebo boli prepustení. Rozhodnutie bolo prijaté a náhrady boli vyplatené až potom, ako výpovede alebo prepúšťania boli ukončené, a preto to nepredstavovalo štátnu pomoc pre Cyprus Airways. Všetky právne záväzky Cyprus Airways voči týmto zamestnancom boli plne dodržané samotnou spoločnosťou.

| (98) | Cyperské orgány ani neboli toho názoru, že schválenie pomoci by malo podliehať nejakým podmienkam. |
| --- | --- |

(98)

Cyperské orgány ani neboli toho názoru, že schválenie pomoci by malo podliehať nejakým podmienkam.

5.   POSÚDENIE

| (99) | Komisia posúdi, či skúmané opatrenia predstavujú štátnu pomoc pre Cyprus Airways v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a či táto pomoc môže byť zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(99)

Komisia posúdi, či skúmané opatrenia predstavujú štátnu pomoc pre Cyprus Airways v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a či táto pomoc môže byť zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (100) | Komisia konštatuje, že pomoc poskytnutá prostredníctvom opatrenia 4 notifikovaná spolu s reštrukturalizačným plánom z roku 2013 v októbri 2013 už zahŕňa pomoc poskytnutú prostredníctvom opatrenia 1 (vyplateného formou zálohových platieb od septembra do decembra 2012), ako aj opatrenie 2 (pomoc na záchranu notifikovanú v decembri 2012 a čiastočne vyplatenú v období od januára do júla 2013). Obe tieto opatrenia boli vykonané s cieľom zabezpečiť krátkodobé prežitie spoločnosti pred tým, ako mohol byť vypracovaný komplexný reštrukturalizačný plán. Vzhľadom na to, že plán obratu z roku 2012 sa neimplementoval, Komisia považuje obe tieto opatrenia za súčasť reštrukturalizačného plánu z roku 2013, a preto bude posudzovať opatrenia 1 a 2, len pokiaľ predstavujú štátnu pomoc v rámci opatrenia 4, čiže ako jedno celkové opatrenie pomoci na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(100)

Komisia konštatuje, že pomoc poskytnutá prostredníctvom opatrenia 4 notifikovaná spolu s reštrukturalizačným plánom z roku 2013 v októbri 2013 už zahŕňa pomoc poskytnutú prostredníctvom opatrenia 1 (vyplateného formou zálohových platieb od septembra do decembra 2012), ako aj opatrenie 2 (pomoc na záchranu notifikovanú v decembri 2012 a čiastočne vyplatenú v období od januára do júla 2013). Obe tieto opatrenia boli vykonané s cieľom zabezpečiť krátkodobé prežitie spoločnosti pred tým, ako mohol byť vypracovaný komplexný reštrukturalizačný plán. Vzhľadom na to, že plán obratu z roku 2012 sa neimplementoval, Komisia považuje obe tieto opatrenia za súčasť reštrukturalizačného plánu z roku 2013, a preto bude posudzovať opatrenia 1 a 2, len pokiaľ predstavujú štátnu pomoc v rámci opatrenia 4, čiže ako jedno celkové opatrenie pomoci na reštrukturalizáciu.

5.1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

| (101) | V článku 107 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(101)

V článku 107 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

5.1.1.   Opatrenia 1, 2 a 4

| (102) | V rozhodnutí zo 6. marca 2013 Komisia dospela k predbežnému záveru, že opatrenie 1 – teda účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu Cyprus Airways v roku 2012 – predstavovalo štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(102)

V rozhodnutí zo 6. marca 2013 Komisia dospela k predbežnému záveru, že opatrenie 1 – teda účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu Cyprus Airways v roku 2012 – predstavovalo štátnu pomoc.

| (103) | Opatrenie zahŕňalo štátne zdroje a bolo pripísateľné štátu. Poskytovalo Cyprus Airways selektívnu výhodu, pretože Komisia sa domnievala, že súkromný investor by tejto spoločnosti za takých podmienok – vzhľadom na jej závažné ťažkosti, neexistenciu perspektívy životaschopnosti v čase poskytnutia pomoci, ako aj na alternatívnu akcionársku pôžičku vrátane príslušných záruk – neposkytol kapitál. Okrem toho prakticky žiadny existujúci súkromný akcionár spoločnosti Cyprus Airways sa nepodieľal na zvýšení kapitálu, pretože iba 1 06  000 EUR bolo vyzbieraných od súkromných akcionárov (v porovnaní s pôvodne očakávanými 13,67 mil. EUR). Akciový podiel štátu v spoločnosti Cyprus Airways sa tým zvýšil zo 69 % na 93,67 %. Opatrenie preto nebolo v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (20). |
| --- | --- |

(103)

Opatrenie zahŕňalo štátne zdroje a bolo pripísateľné štátu. Poskytovalo Cyprus Airways selektívnu výhodu, pretože Komisia sa domnievala, že súkromný investor by tejto spoločnosti za takých podmienok – vzhľadom na jej závažné ťažkosti, neexistenciu perspektívy životaschopnosti v čase poskytnutia pomoci, ako aj na alternatívnu akcionársku pôžičku vrátane príslušných záruk – neposkytol kapitál. Okrem toho prakticky žiadny existujúci súkromný akcionár spoločnosti Cyprus Airways sa nepodieľal na zvýšení kapitálu, pretože iba 1 06  000 EUR bolo vyzbieraných od súkromných akcionárov (v porovnaní s pôvodne očakávanými 13,67 mil. EUR). Akciový podiel štátu v spoločnosti Cyprus Airways sa tým zvýšil zo 69 % na 93,67 %. Opatrenie preto nebolo v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (20).

| (104) | Komisia nesúhlasí s pozíciou cyperských orgánov, že štát konal ako súkromný investor v trhovom hospodárstve s cieľom chrániť hodnotu svojej investície, keďže zvýšenie kapitálu vo výške 31,33 mil. EUR v žiadnom prípade nepostačovalo na prežitie spoločnosti. To bolo doložené skutočnosťou, že spoločnosť dostala ďalšie záchranné finančné prostriedky v rámci opatrenia 2 (pomoc na záchranu) len o niekoľko mesiacov neskôr. Pokiaľ ide o chýbajúcu účasť iných investorov z dôvodu vypätej situácie cyperského hospodárstva v tom čase, Komisia poznamenáva, že keby bola investícia príťažlivá pre trhových investorov, dalo sa očakávať, že zahraniční investori by prejavili záujem. |
| --- | --- |

(104)

Komisia nesúhlasí s pozíciou cyperských orgánov, že štát konal ako súkromný investor v trhovom hospodárstve s cieľom chrániť hodnotu svojej investície, keďže zvýšenie kapitálu vo výške 31,33 mil. EUR v žiadnom prípade nepostačovalo na prežitie spoločnosti. To bolo doložené skutočnosťou, že spoločnosť dostala ďalšie záchranné finančné prostriedky v rámci opatrenia 2 (pomoc na záchranu) len o niekoľko mesiacov neskôr. Pokiaľ ide o chýbajúcu účasť iných investorov z dôvodu vypätej situácie cyperského hospodárstva v tom čase, Komisia poznamenáva, že keby bola investícia príťažlivá pre trhových investorov, dalo sa očakávať, že zahraniční investori by prejavili záujem.

| (105) | V každom prípade Komisia vzala na vedomie úmysel cyperských orgánov zahrnúť účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu v roku 2012 do notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(105)

V každom prípade Komisia vzala na vedomie úmysel cyperských orgánov zahrnúť účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu v roku 2012 do notifikovanej pomoci na reštrukturalizáciu.

| (106) | Opatrením 1 sa teda spoločnosti Cyprus Airways umožnilo pokračovať v prevádzke, pretože nemusela čeliť dôsledkom, ktoré obvykle vyplývajú zo zlých finančných výsledkov. Keďže Cyprus Airways súťaží na liberalizovanom trhu leteckej dopravy v rámci EHP s inými leteckými spoločnosťami EHP, opatrenie 1 malo potenciál narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(106)

Opatrením 1 sa teda spoločnosti Cyprus Airways umožnilo pokračovať v prevádzke, pretože nemusela čeliť dôsledkom, ktoré obvykle vyplývajú zo zlých finančných výsledkov. Keďže Cyprus Airways súťaží na liberalizovanom trhu leteckej dopravy v rámci EHP s inými leteckými spoločnosťami EHP, opatrenie 1 malo potenciál narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (107) | Opatrenie 2 bolo notifikované ako pôžička na pomoc na záchranu formou vládnej pôžičky s úrokovou sadzbou 1,76 % a malo byť splatené do 30. júna 2013. Komisia vo svojom rozhodnutí zo 6. marca 2013 uviedla, že žiadny obozretný veriteľ by neposkytol pôžičku s takou úrokovou sadzbou firme v ťažkostiach. Okrem toho cyperské orgány nepreukázali, ako bude Cyprus Airways schopná splácať pôžičku po šiestich mesiacoch. Keďže všetky ostatné kritériá podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sú splnené (ako sa ďalej vysvetľuje v rozhodnutí zo 6. marca 2013, na ktoré sa toto rozhodnutie v tomto bode odvoláva), opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Cyperské orgány uznávajú vo svojej odpovedi na rozhodnutie zo 6. marca 2013, že pôžička predstavuje pomoc na záchranu. Komisia berie do úvahy, že pôžička sa nesplatí a že cyperské orgány ju notifikovali v súvislosti s pomocou na reštrukturalizáciu (opatrenie 4). |
| --- | --- |

(107)

Opatrenie 2 bolo notifikované ako pôžička na pomoc na záchranu formou vládnej pôžičky s úrokovou sadzbou 1,76 % a malo byť splatené do 30. júna 2013. Komisia vo svojom rozhodnutí zo 6. marca 2013 uviedla, že žiadny obozretný veriteľ by neposkytol pôžičku s takou úrokovou sadzbou firme v ťažkostiach. Okrem toho cyperské orgány nepreukázali, ako bude Cyprus Airways schopná splácať pôžičku po šiestich mesiacoch. Keďže všetky ostatné kritériá podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sú splnené (ako sa ďalej vysvetľuje v rozhodnutí zo 6. marca 2013, na ktoré sa toto rozhodnutie v tomto bode odvoláva), opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Cyperské orgány uznávajú vo svojej odpovedi na rozhodnutie zo 6. marca 2013, že pôžička predstavuje pomoc na záchranu. Komisia berie do úvahy, že pôžička sa nesplatí a že cyperské orgány ju notifikovali v súvislosti s pomocou na reštrukturalizáciu (opatrenie 4).

| (108) | Opatrenie 4 bolo notifikované ako pomoc na reštrukturalizáciu. Všetky jeho zložky zahŕňajú štátne zdroje a sú pripísateľné štátu, buď vo forme kapitálovej injekcie, konverzie dlhu na vlastný kapitál alebo priamo na pokrytie časti deficitu v podpornom fonde. Opatrenie 4 poskytuje spoločnosti Cyprus Airways selektívnu výhodu, keďže súkromný investor v trhovom hospodárstve by neposkytol takéto financovanie spoločnosti v takejto finančnej situácii (s akumulovanými stratami vo výške 99,7 mil. EUR, vysoko zadlženej a s eliminovanou kapitálovou základňou). Napokon z dôvodov uvedených v odôvodnení 106 toto opatrenie pravdepodobne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(108)

Opatrenie 4 bolo notifikované ako pomoc na reštrukturalizáciu. Všetky jeho zložky zahŕňajú štátne zdroje a sú pripísateľné štátu, buď vo forme kapitálovej injekcie, konverzie dlhu na vlastný kapitál alebo priamo na pokrytie časti deficitu v podpornom fonde. Opatrenie 4 poskytuje spoločnosti Cyprus Airways selektívnu výhodu, keďže súkromný investor v trhovom hospodárstve by neposkytol takéto financovanie spoločnosti v takejto finančnej situácii (s akumulovanými stratami vo výške 99,7 mil. EUR, vysoko zadlženej a s eliminovanou kapitálovou základňou). Napokon z dôvodov uvedených v odôvodnení 106 toto opatrenie pravdepodobne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž.

| (109) | Preto Komisia usudzuje, že opatrenie 4 predstavuje štátnu pomoc pre Cyprus Airways v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. V súlade s notifikáciou predstavuje výška pomoci 102,9 mil. EUR. Komisia berie na vedomie vyhlásenie cyperských orgánov, že možné poskytnutie krátkodobej pôžičky vo výške 10 mil. EUR nebude potrebné, a preto ju nezahŕňa do celkovej pomoci na reštrukturalizáciu. Pokiaľ ide o dátum poskytnutia, Komisia konštatuje, že opatrenie 4 sa poskytlo v tranžiach. |
| --- | --- |

(109)

Preto Komisia usudzuje, že opatrenie 4 predstavuje štátnu pomoc pre Cyprus Airways v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. V súlade s notifikáciou predstavuje výška pomoci 102,9 mil. EUR. Komisia berie na vedomie vyhlásenie cyperských orgánov, že možné poskytnutie krátkodobej pôžičky vo výške 10 mil. EUR nebude potrebné, a preto ju nezahŕňa do celkovej pomoci na reštrukturalizáciu. Pokiaľ ide o dátum poskytnutia, Komisia konštatuje, že opatrenie 4 sa poskytlo v tranžiach.

| (110) | Tranža a) vo výške 31,33 mil. EUR (účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu v roku 2012) bola poskytnutá takto:

  Tabuľka 6


  Dátumy poskytnutia účasti štátu na zvýšení akciového kapitálu v roku 2012







  Suma (v mil. EUR) | Dátum poskytnutia |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 12. septembra 2012 |
| 3,0 | 20. septembra 2012 |
| 5,0 | 26. septembra 2012 |
| 4,0 | 11. októbra 2012 |
| 16,33 | 28. decembra 2012 |
| Spolu: 31,33 | |

(110)

Tranža a) vo výške 31,33 mil. EUR (účasť štátu na zvýšení akciového kapitálu v roku 2012) bola poskytnutá takto:

Tabuľka 6

Dátumy poskytnutia účasti štátu na zvýšení akciového kapitálu v roku 2012

Suma (v mil. EUR)

Dátum poskytnutia

3,0

12. septembra 2012

3,0

20. septembra 2012

5,0

26. septembra 2012

4,0

11. októbra 2012

16,33

28. decembra 2012

Spolu: 31,33

| (111) | Tranža b) vo výške 34,5 mil. EUR (pôžička na pomoc na záchranu) bola poskytnutá takto:

  Tabuľka 7


  Dátumy poskytnutia štátnej pôžičky na pomoc na záchranu v roku 2013







  Suma (v mil. EUR) | Dátum poskytnutia |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 22. januára 2013 |
| 5,0 | 29. januára 2013 |
| 3,5 | 28. februára 2013 |
| 10,0 | 2. mája 2013 |
| 13,0 | 26. júla 2013 |
| Spolu: 34,5 | |

(111)

Tranža b) vo výške 34,5 mil. EUR (pôžička na pomoc na záchranu) bola poskytnutá takto:

Tabuľka 7

Dátumy poskytnutia štátnej pôžičky na pomoc na záchranu v roku 2013

Suma (v mil. EUR)

Dátum poskytnutia

3,0

22. januára 2013

5,0

29. januára 2013

3,5

28. februára 2013

10,0

2. mája 2013

13,0

26. júla 2013

Spolu: 34,5

| (112) | Pokiaľ ide o ostatné tranže opatrenia 4, t. j. c) čerpanie štátnej záruky a následná konverzia dlhu vo výške 28,5 mil. EUR na vlastný kapitál a d) pokrytie deficitu v podpornom fonde vo výške 8,6 mil. EUR, Komisia nemá k dispozícii žiadne informácie o tom, že už boli poskytnuté. |
| --- | --- |

(112)

Pokiaľ ide o ostatné tranže opatrenia 4, t. j. c) čerpanie štátnej záruky a následná konverzia dlhu vo výške 28,5 mil. EUR na vlastný kapitál a d) pokrytie deficitu v podpornom fonde vo výške 8,6 mil. EUR, Komisia nemá k dispozícii žiadne informácie o tom, že už boli poskytnuté.

5.1.2.   Opatrenie 3

| (113) | Komisia berie na vedomie vysvetlenie, ktoré poskytli cyperské orgány v septembri 2013, že prepusteným zamestnancom neboli ani nebudú poskytnuté žiadne ex gratia náhrady. |
| --- | --- |

(113)

Komisia berie na vedomie vysvetlenie, ktoré poskytli cyperské orgány v septembri 2013, že prepusteným zamestnancom neboli ani nebudú poskytnuté žiadne ex gratia náhrady.

| (114) | Takmer o rok neskôr cyperské orgány vo svojom liste z augusta 2014 uviedli, že cyperská vláda sa zo sociálno-ekonomických dôvodov v máji/júni 2014 rozhodla priamo odškodniť bývalých zamestnancov spoločnosti Cyprus Airways, ktorí už podali výpoveď alebo boli prepustení. Rozhodnutie bolo prijaté a náhrady boli vyplatené až potom, ako výpovede alebo prepúšťania boli ukončené. Všetky právne záväzky Cyprus Airways voči týmto zamestnancom boli plne dodržané samotnou spoločnosťou. |
| --- | --- |

(114)

Takmer o rok neskôr cyperské orgány vo svojom liste z augusta 2014 uviedli, že cyperská vláda sa zo sociálno-ekonomických dôvodov v máji/júni 2014 rozhodla priamo odškodniť bývalých zamestnancov spoločnosti Cyprus Airways, ktorí už podali výpoveď alebo boli prepustení. Rozhodnutie bolo prijaté a náhrady boli vyplatené až potom, ako výpovede alebo prepúšťania boli ukončené. Všetky právne záväzky Cyprus Airways voči týmto zamestnancom boli plne dodržané samotnou spoločnosťou.

| (115) | Podľa cyperských orgánov výpovede a prepúšťania zamestnancov spoločnosti Cyprus Airways v rámci reštrukturalizačného plánu z roku 2013 boli realizované bez akýchkoľvek dodatočných náhrad ponúknutých cyperskou vládou. Cyperská vláda by skôr prijala ex post rozhodnutie priamo odškodniť bývalých zamestnancov spoločnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(115)

Podľa cyperských orgánov výpovede a prepúšťania zamestnancov spoločnosti Cyprus Airways v rámci reštrukturalizačného plánu z roku 2013 boli realizované bez akýchkoľvek dodatočných náhrad ponúknutých cyperskou vládou. Cyperská vláda by skôr prijala ex post rozhodnutie priamo odškodniť bývalých zamestnancov spoločnosti Cyprus Airways.

| (116) | Zdá sa teda, že pôvodné zámery cyperských orgánov poskytnúť ex gratia náhrady zamestnancom, ktorí majú byť prepustení, boli zrušené, a Komisia sa preto domnieva, že nie je potrebné rozhodnúť o kvalifikovaní opatrenia 3 ako štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(116)

Zdá sa teda, že pôvodné zámery cyperských orgánov poskytnúť ex gratia náhrady zamestnancom, ktorí majú byť prepustení, boli zrušené, a Komisia sa preto domnieva, že nie je potrebné rozhodnúť o kvalifikovaní opatrenia 3 ako štátnej pomoci.

5.1.3.   Opatrenie 5

| (117) | Suma 2 69  317,94 EUR bola poskytnutá pre Cyprus Airways v rokoch 2010 a 2011 prostredníctvom schémy štátnej pomoci, ktorá umožnila udeliť vybraným spoločnostiam zo štátneho rozpočtu granty na vzdelávacie účely. Preto Komisia usudzuje, že opatrenie 5 predstavuje štátnu pomoc pre Cyprus Airways v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Cyperské orgány túto kvalifikáciu nespochybnili. |
| --- | --- |

(117)

Suma 2 69  317,94 EUR bola poskytnutá pre Cyprus Airways v rokoch 2010 a 2011 prostredníctvom schémy štátnej pomoci, ktorá umožnila udeliť vybraným spoločnostiam zo štátneho rozpočtu granty na vzdelávacie účely. Preto Komisia usudzuje, že opatrenie 5 predstavuje štátnu pomoc pre Cyprus Airways v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Cyperské orgány túto kvalifikáciu nespochybnili.

| (118) | Pomoc na podporu vzdelávania bola poskytnutá spoločnosti Cyprus Airways na 303 vzdelávacích projektov počas rokov 2010 a 2011. Cyperské orgány však neposkytli rozpis dátumov poskytnutia pomoci jednotlivým projektom. |
| --- | --- |

(118)

Pomoc na podporu vzdelávania bola poskytnutá spoločnosti Cyprus Airways na 303 vzdelávacích projektov počas rokov 2010 a 2011. Cyperské orgány však neposkytli rozpis dátumov poskytnutia pomoci jednotlivým projektom.

5.1.4.   Záver o existencii štátnej pomoci

| (119) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že nie je potrebné posúdiť, či opatrenie 3 predstavuje štátnu pomoc. Komisia sa domnieva, že opatrenia 1, 2, 4 a 5 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(119)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že nie je potrebné posúdiť, či opatrenie 3 predstavuje štátnu pomoc. Komisia sa domnieva, že opatrenia 1, 2, 4 a 5 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (120) | Celková výška štátnej pomoci obsiahnutá v opatreniach 1, 2 a 4 je 102,9 mil. EUR. Prvé dve tranže, t. j. 65,83 mil. EUR, boli už poskytnuté k rôznym dátumom medzi 12. septembrom 2012 a 26. júlom 2013. |
| --- | --- |

(120)

Celková výška štátnej pomoci obsiahnutá v opatreniach 1, 2 a 4 je 102,9 mil. EUR. Prvé dve tranže, t. j. 65,83 mil. EUR, boli už poskytnuté k rôznym dátumom medzi 12. septembrom 2012 a 26. júlom 2013.

| (121) | Štátna pomoc obsiahnutá v opatrení 5 je 2 69  317,94 EUR a bola poskytnutá v rokoch 2010 – 2011. |
| --- | --- |

(121)

Štátna pomoc obsiahnutá v opatrení 5 je 2 69  317,94 EUR a bola poskytnutá v rokoch 2010 – 2011.

5.2.   NEOPRÁVNENÁ POMOC

| (122) | Opatrenia 1, 2 a takisto opatrenie 4 predstavujú štátnu pomoc a boli poskytnuté v rozpore s notifikačnou povinnosťou a povinnosťou zdržať sa konania stanovenou v článku 108 ods. 3 zmluvy. To isté sa vzťahuje na opatrenie 5. Preto každé z týchto opatrení predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(122)

Opatrenia 1, 2 a takisto opatrenie 4 predstavujú štátnu pomoc a boli poskytnuté v rozpore s notifikačnou povinnosťou a povinnosťou zdržať sa konania stanovenou v článku 108 ods. 3 zmluvy. To isté sa vzťahuje na opatrenie 5. Preto každé z týchto opatrení predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc.

5.3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (123) | Vzhľadom na to, že niektoré opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ich zlučiteľnosť sa musí posúdiť so zreteľom na výnimky stanovené v odsekoch 2 a 3 uvedeného článku. Podľa judikatúry Súdneho dvora je úlohou členských štátov uviesť možné dôvody na zlučiteľnosť s vnútorným trhom a ukázať, že podmienky takejto zlučiteľnosti sú splnené (21). |
| --- | --- |

(123)

Vzhľadom na to, že niektoré opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ich zlučiteľnosť sa musí posúdiť so zreteľom na výnimky stanovené v odsekoch 2 a 3 uvedeného článku. Podľa judikatúry Súdneho dvora je úlohou členských štátov uviesť možné dôvody na zlučiteľnosť s vnútorným trhom a ukázať, že podmienky takejto zlučiteľnosti sú splnené (21).

| (124) | Cyperské orgány zastávali spočiatku názor, že opatrenie 1 nezahŕňalo štátnu pomoc, a notifikovali opatrenie 2 ako pomoc na záchranu. Po prvom formálnom vyšetrovacom konaní a pochybnostiach vyjadrených Komisiou, ako aj vzhľadom na predpokladané nesplatenie pôžičky na záchranu (opatrenie 2) cyperské orgány následne tvrdili, že opatrenia 1, 2 a 4 sú zlučiteľné ako pomoc na reštrukturalizáciu podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. |
| --- | --- |

(124)

Cyperské orgány zastávali spočiatku názor, že opatrenie 1 nezahŕňalo štátnu pomoc, a notifikovali opatrenie 2 ako pomoc na záchranu. Po prvom formálnom vyšetrovacom konaní a pochybnostiach vyjadrených Komisiou, ako aj vzhľadom na predpokladané nesplatenie pôžičky na záchranu (opatrenie 2) cyperské orgány následne tvrdili, že opatrenia 1, 2 a 4 sú zlučiteľné ako pomoc na reštrukturalizáciu podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004.

| (125) | Cyperské orgány konkrétne 22. júla 2013 predbežne notifikovali reštrukturalizačný plán a 23. októbra 2013 notifikovali aktualizovaný plán. Následne poskytli dodatočné vysvetlenia. Hlavné predpoklady a myšlienky reštrukturalizačného plánu z roku 2013 však zostali od notifikácie z 23. októbra 2013 nezmenené. |
| --- | --- |

(125)

Cyperské orgány konkrétne 22. júla 2013 predbežne notifikovali reštrukturalizačný plán a 23. októbra 2013 notifikovali aktualizovaný plán. Následne poskytli dodatočné vysvetlenia. Hlavné predpoklady a myšlienky reštrukturalizačného plánu z roku 2013 však zostali od notifikácie z 23. októbra 2013 nezmenené.

| (126) | Pokiaľ ide o opatrenie 5, cyperské orgány tvrdili, že išlo o zlučiteľnú pomoc na podporu vzdelávania podľa GBER. Komisia však na základe údajov predložených cyperskými orgánmi zistila, že spoločnosť Cyprus Airways bola od roku 2009 firmou v ťažkostiach. Podľa článku 1 ods. 6 písm. c) GBER sú firmy v ťažkostiach vylúčené z rozsahu jeho uplatňovania. Preto Cyprus Airways nebola od roku 2009 oprávnená na pomoc na podporu vzdelávania. |
| --- | --- |

(126)

Pokiaľ ide o opatrenie 5, cyperské orgány tvrdili, že išlo o zlučiteľnú pomoc na podporu vzdelávania podľa GBER. Komisia však na základe údajov predložených cyperskými orgánmi zistila, že spoločnosť Cyprus Airways bola od roku 2009 firmou v ťažkostiach. Podľa článku 1 ods. 6 písm. c) GBER sú firmy v ťažkostiach vylúčené z rozsahu jeho uplatňovania. Preto Cyprus Airways nebola od roku 2009 oprávnená na pomoc na podporu vzdelávania.

| (127) | Okrem toho podľa bodu 20 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 firma v ťažkostiach „sa nemôže považovať za vhodný nástroj na posilnenie iných cieľov verejnej politiky, až kým nie je zaistená jej životaschopnosť. Preto sa Komisia domnieva, že pomoc firmám v ťažkostiach môže prispieť k rozvoju hospodárskych aktivít bez negatívneho dosahu na obchod v rozsahu, ktorý by odporoval záujmu Spoločenstva, len v prípade, ak sú splnené podmienky stanovené v týchto usmerneniach.“ Komisia teda môže posúdiť opatrenie 5 len ako pomoc na reštrukturalizáciu podľa reštrukturalizačného plánu z roku 2013. |
| --- | --- |

(127)

Okrem toho podľa bodu 20 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 firma v ťažkostiach „sa nemôže považovať za vhodný nástroj na posilnenie iných cieľov verejnej politiky, až kým nie je zaistená jej životaschopnosť. Preto sa Komisia domnieva, že pomoc firmám v ťažkostiach môže prispieť k rozvoju hospodárskych aktivít bez negatívneho dosahu na obchod v rozsahu, ktorý by odporoval záujmu Spoločenstva, len v prípade, ak sú splnené podmienky stanovené v týchto usmerneniach.“ Komisia teda môže posúdiť opatrenie 5 len ako pomoc na reštrukturalizáciu podľa reštrukturalizačného plánu z roku 2013.

| (128) | Vzhľadom na skutočnosť, že iba jeden základ zlučiteľnosti je vhodný pre opatrenia 1, 2, 4 a 5, Komisia sa domnieva, že je vhodné posúdiť všetky opatrenia spolu. Pri tomto posudzovaní Komisia odkazuje najmä na body 31 – 77 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. |
| --- | --- |

(128)

Vzhľadom na skutočnosť, že iba jeden základ zlučiteľnosti je vhodný pre opatrenia 1, 2, 4 a 5, Komisia sa domnieva, že je vhodné posúdiť všetky opatrenia spolu. Pri tomto posudzovaní Komisia odkazuje najmä na body 31 – 77 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004.

5.3.1.   Oprávnenosť – firma v ťažkostiach

| (129) | V rozhodnutí zo 6. marca 2013 (odôvodnenia 41 – 46) dospela Komisia k predbežnému záveru, že Cyprus Airways bola od roku 2010 firmou v ťažkostiach. Tento predbežný záver opätovne zdôraznila v rozhodnutí zo 4. februára 2014 (odôvodnenia 83 – 84). Cyperské orgány následne uznali, že Cyprus Airways je od roku 2009 firmou v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(129)

V rozhodnutí zo 6. marca 2013 (odôvodnenia 41 – 46) dospela Komisia k predbežnému záveru, že Cyprus Airways bola od roku 2010 firmou v ťažkostiach. Tento predbežný záver opätovne zdôraznila v rozhodnutí zo 4. februára 2014 (odôvodnenia 83 – 84). Cyperské orgány následne uznali, že Cyprus Airways je od roku 2009 firmou v ťažkostiach.

| (130) | Podľa informácií z verejne dostupných finančných správ boli základné finančné údaje Cyprus Airways od roku 2009 takéto:

  Tabuľka 8:


  Hlavné finančné údaje Cyprus Airways od roka 2008 do 1. polroka 2012 (v mil. EUR) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 1. polrok 2012 (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 311,4 | 247,5 | 236,3 | 212,8 | 71,3 |
| Príjem pred zdanením | 2,1 | – 3,2 | – 2,9 | – 23,8 | – 34,2 |
| Základný kapitál | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 |
| Vlastný kapitál | 13,9 | 9,4 | 7,7 | - 15,9 | - 48,6 |

(130)

Podľa informácií z verejne dostupných finančných správ boli základné finančné údaje Cyprus Airways od roku 2009 takéto:

Tabuľka 8:

Hlavné finančné údaje Cyprus Airways od roka 2008 do 1. polroka 2012 (v mil. EUR)

2008

2009

2010

2011

1. polrok 2012 (22)

Obrat

311,4

247,5

236,3

212,8

71,3

Príjem pred zdanením

2,1

– 3,2

– 2,9

– 23,8

– 34,2

Základný kapitál

35,2

35,2

35,2

35,2

35,2

Vlastný kapitál

13,9

9,4

7,7

- 15,9

- 48,6

| (131) | V bode 10 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa uvádza, že spoločnosť s ručením obmedzeným sa považuje za firmu nachádzajúcu sa v ťažkostiach, keď „sa viac ako polovica jej základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov“. |
| --- | --- |

(131)

V bode 10 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa uvádza, že spoločnosť s ručením obmedzeným sa považuje za firmu nachádzajúcu sa v ťažkostiach, keď „sa viac ako polovica jej základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov“.

| (132) | Navyše podľa bodu 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa firma môže považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach, „keď sa prejavuje obvyklými príznakmi firmy v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív.“ V tejto súvislosti podľa judikatúry Všeobecného súdu „existenciu záporného vlastného imania [...] možno [...] považovať za významný indikátor ťažkej finančnej situácie podniku“ (23). |
| --- | --- |

(132)

Navyše podľa bodu 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa firma môže považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach, „keď sa prejavuje obvyklými príznakmi firmy v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív.“ V tejto súvislosti podľa judikatúry Všeobecného súdu „existenciu záporného vlastného imania [...] možno [...] považovať za významný indikátor ťažkej finančnej situácie podniku“ (23).

| (133) | V bode 10 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa vyjadruje predpoklad, že spoločnosť, v ktorej dochádza k značnej strate základného kapitálu, nebude schopná zastaviť straty, ktoré skôr či neskôr povedú k takmer istému hospodárskemu zániku. Komisia sa domnieva, že rovnaký predpoklad sa uplatňuje a fortiori na spoločnosť, ktorá prišla o celý základný kapitál a má záporný vlastný kapitál (24). |
| --- | --- |

(133)

V bode 10 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa vyjadruje predpoklad, že spoločnosť, v ktorej dochádza k značnej strate základného kapitálu, nebude schopná zastaviť straty, ktoré skôr či neskôr povedú k takmer istému hospodárskemu zániku. Komisia sa domnieva, že rovnaký predpoklad sa uplatňuje a fortiori na spoločnosť, ktorá prišla o celý základný kapitál a má záporný vlastný kapitál (24).

| (134) | Ako sa uvádza v tabuľke 8, spoločnosť Cyprus Airways mala od roku 2011 záporný vlastný kapitál. Vlastný kapitál sa už znižoval v rokoch 2009 a 2010, a bol výrazne pod úrovňou základného kapitálu. So zreteľom na bod 11 tabuľka 8 ukazuje, že Cyprus Airways mala klesajúci obrat a rastúce straty už od roku 2009. V roku 2009 sa obrat znížil takmer o 21 % v porovnaní s rokom 2008 a spoločnosť zaznamenala stratu pred zdanením (EBT) vo výške 3,2 mil. EUR. Tento trend pokračoval aj v nasledujúcich rokoch. |
| --- | --- |

(134)

Ako sa uvádza v tabuľke 8, spoločnosť Cyprus Airways mala od roku 2011 záporný vlastný kapitál. Vlastný kapitál sa už znižoval v rokoch 2009 a 2010, a bol výrazne pod úrovňou základného kapitálu. So zreteľom na bod 11 tabuľka 8 ukazuje, že Cyprus Airways mala klesajúci obrat a rastúce straty už od roku 2009. V roku 2009 sa obrat znížil takmer o 21 % v porovnaní s rokom 2008 a spoločnosť zaznamenala stratu pred zdanením (EBT) vo výške 3,2 mil. EUR. Tento trend pokračoval aj v nasledujúcich rokoch.

| (135) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a berúc do úvahy podania cyperských orgánov (pozri odôvodnenie 68) Komisia dospela k záveru, že Cyprus Airways bola od roku 2009 firmou v ťažkostiach čiastočne v súlade s bodom 10 (najmä od roku 2011) a v každom prípade v súlade s bodom 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. |
| --- | --- |

(135)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a berúc do úvahy podania cyperských orgánov (pozri odôvodnenie 68) Komisia dospela k záveru, že Cyprus Airways bola od roku 2009 firmou v ťažkostiach čiastočne v súlade s bodom 10 (najmä od roku 2011) a v každom prípade v súlade s bodom 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004.

| (136) | Podľa bodu 33 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 „firma musí spĺňať podmienky pre firmu v ťažkostiach v rámci znenia týchto usmernení“. Táto podmienka je preto splnená. |
| --- | --- |

(136)

Podľa bodu 33 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 „firma musí spĺňať podmienky pre firmu v ťažkostiach v rámci znenia týchto usmernení“. Táto podmienka je preto splnená.

5.3.2.   Trvanie reštrukturalizačného plánu z roku 2013 – opätovné nastolenie dlhodobej životaschopnosti

| (137) | V bodoch 35 – 37 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa stanovuje, že: „35. Plán na reštrukturalizáciu, ktorého čas implementácie musí byť čo najkratší, musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť firmy v rámci prijateľnej časovej lehoty a na základe realistických predpokladov v súvislosti s budúcimi operačnými podmienkami. Pomoc na reštrukturalizáciu musí byť preto spojená s uskutočniteľným plánom reštrukturalizácie, ku ktorému sa dotknutý členský štát zaviaže. Plán sa musí predložiť Komisii so všetkými príslušnými podrobnými údajmi a musí zahŕňať predovšetkým prieskum trhu. Zlepšenie životaschopnosti firmy sa musí odvodzovať predovšetkým od vnútorných opatrení, ktoré sú obsiahnuté v pláne na reštrukturalizáciu; môže byť založené na externých faktoroch, ako napr. obmeny v cenách a v dopyte, na ktoré nemá firma žiadny veľký vplyv, len ak sú vyvodené trhové predpoklady všeobecne uznané. Reštrukturalizácia musí zahŕňať zanechanie aktivít, ktoré by zostávali štrukturálne stratové aj po reštrukturalizácii“. |
| --- | --- |

(137)

V bodoch 35 – 37 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa stanovuje, že: „35. Plán na reštrukturalizáciu, ktorého čas implementácie musí byť čo najkratší, musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť firmy v rámci prijateľnej časovej lehoty a na základe realistických predpokladov v súvislosti s budúcimi operačnými podmienkami. Pomoc na reštrukturalizáciu musí byť preto spojená s uskutočniteľným plánom reštrukturalizácie, ku ktorému sa dotknutý členský štát zaviaže. Plán sa musí predložiť Komisii so všetkými príslušnými podrobnými údajmi a musí zahŕňať predovšetkým prieskum trhu. Zlepšenie životaschopnosti firmy sa musí odvodzovať predovšetkým od vnútorných opatrení, ktoré sú obsiahnuté v pláne na reštrukturalizáciu; môže byť založené na externých faktoroch, ako napr. obmeny v cenách a v dopyte, na ktoré nemá firma žiadny veľký vplyv, len ak sú vyvodené trhové predpoklady všeobecne uznané. Reštrukturalizácia musí zahŕňať zanechanie aktivít, ktoré by zostávali štrukturálne stratové aj po reštrukturalizácii“.

| (138) | „36. V pláne reštrukturalizácie by mali byť opísané okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam v spoločnosti, čím sa vytvorí základ posúdenia vhodnosti navrhovaných opatrení. Plán musí zohľadňovať inter alia súčasný stav a budúce perspektívy pre zásobovanie a dopyt na trhu príslušného produktu, so scenármi, ktoré budú hodnotiť predpokladaný vývoj v najlepšom prípade, v najhoršom prípade a v priemere a špecifické silné a slabé stránky firmy. Plán musí firme umožniť napredovať smerom k novej štruktúre, ktorá jej ponúkne perspektívu dlhodobej životaschopnosti a umožní jej stáť na vlastných nohách.“ |
| --- | --- |

(138)

„36. V pláne reštrukturalizácie by mali byť opísané okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam v spoločnosti, čím sa vytvorí základ posúdenia vhodnosti navrhovaných opatrení. Plán musí zohľadňovať inter alia súčasný stav a budúce perspektívy pre zásobovanie a dopyt na trhu príslušného produktu, so scenármi, ktoré budú hodnotiť predpokladaný vývoj v najlepšom prípade, v najhoršom prípade a v priemere a špecifické silné a slabé stránky firmy. Plán musí firme umožniť napredovať smerom k novej štruktúre, ktorá jej ponúkne perspektívu dlhodobej životaschopnosti a umožní jej stáť na vlastných nohách.“

| (139) | „37. Plán musí zabezpečiť obrat v situácii, ktorý firme umožní po ukončení reštrukturalizácie uhrádzať všetky náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov. Očakávaná návratnosť kapitálu musí byť dostačujúca na to, aby umožnila reštrukturalizovanej firme súťažiť na trhu na základe vlastných zásluh. Ak ťažkosti firmy vychádzajú z medzier v jej štatutárnom správnom systéme, bude potrebné zaviesť vhodné úpravy.“ |
| --- | --- |

(139)

„37. Plán musí zabezpečiť obrat v situácii, ktorý firme umožní po ukončení reštrukturalizácie uhrádzať všetky náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov. Očakávaná návratnosť kapitálu musí byť dostačujúca na to, aby umožnila reštrukturalizovanej firme súťažiť na trhu na základe vlastných zásluh. Ak ťažkosti firmy vychádzajú z medzier v jej štatutárnom správnom systéme, bude potrebné zaviesť vhodné úpravy.“

| (140) | Pokiaľ ide o dĺžku trvania, notifikovaný reštrukturalizačný plán sa týka obdobia od prvého predaja majetku v rámci vlastného príspevku spoločnosti na jej náklady na reštrukturalizáciu v apríli 2012 do konca roku 2017 a plánuje obnoviť ziskovosť spoločnosti Cyprus Airways v účtovnom období 2014. Trvanie obdobia reštrukturalizácie je teda podľa notifikácie päť rokov a šesť mesiacov. |
| --- | --- |

(140)

Pokiaľ ide o dĺžku trvania, notifikovaný reštrukturalizačný plán sa týka obdobia od prvého predaja majetku v rámci vlastného príspevku spoločnosti na jej náklady na reštrukturalizáciu v apríli 2012 do konca roku 2017 a plánuje obnoviť ziskovosť spoločnosti Cyprus Airways v účtovnom období 2014. Trvanie obdobia reštrukturalizácie je teda podľa notifikácie päť rokov a šesť mesiacov.

| (141) | Komisia poznamenáva, že je dlhšie ako obdobie reštrukturalizácie schválené Komisiou pre iné letecké spoločnosti, ktoré je bežne päť rokov (25). |
| --- | --- |

(141)

Komisia poznamenáva, že je dlhšie ako obdobie reštrukturalizácie schválené Komisiou pre iné letecké spoločnosti, ktoré je bežne päť rokov (25).

| (142) | Okrem toho Komisia poznamenáva, že opatrenie 5 bolo poskytnuté v období rokov 2010 – 2011. Vzhľadom na to, že opatrenie 5 bolo poskytnuté v čase, keď spoločnosť už bola vo finančných ťažkostiach, nevzťahovalo sa naň GBER. To znamená, že buď išlo o nezlučiteľnú pomoc na podporu vzdelávania, alebo ho bolo treba považovať za pomoc na reštrukturalizáciu, ktorej zlučiteľnosť bolo treba posudzovať v danom kontexte. V tom prípade by sa obdobie reštrukturalizácie predĺžilo približne na sedem rokov (a následne by opatrenie malo byť súčasťou notifikovaného reštrukturalizačného plánu). |
| --- | --- |

(142)

Okrem toho Komisia poznamenáva, že opatrenie 5 bolo poskytnuté v období rokov 2010 – 2011. Vzhľadom na to, že opatrenie 5 bolo poskytnuté v čase, keď spoločnosť už bola vo finančných ťažkostiach, nevzťahovalo sa naň GBER. To znamená, že buď išlo o nezlučiteľnú pomoc na podporu vzdelávania, alebo ho bolo treba považovať za pomoc na reštrukturalizáciu, ktorej zlučiteľnosť bolo treba posudzovať v danom kontexte. V tom prípade by sa obdobie reštrukturalizácie predĺžilo približne na sedem rokov (a následne by opatrenie malo byť súčasťou notifikovaného reštrukturalizačného plánu).

| (143) | Dlhšie obdobie reštrukturalizácie môže Komisia schváliť v odôvodnených prípadoch. V tomto prípade však cyperské orgány neboli schopné zdôvodniť, prečo by Cyprus Airways potrebovala viac než päť rokov na dokončenie reštrukturalizácie. Komisia vskutku poznamenáva, že „stratený“ čas, o ktorom cyperské orgány píšu v odôvodnení 72 vzhľadom na omeškanie vnútorného rozhodovacieho procesu štátu (26), bol pod kontrolou orgánov. Ďalej na rozdiel od iných prípadov reštrukturalizačný plán Cyprus Airways z roku 2013 nepredstavuje žiadne špecifiká prijaté Komisiou v predchádzajúcich rozhodnutiach spomenutých cyperskými orgánmi, ktoré by Komisii umožňovali dospieť k záveru, že dlhšie obdobie reštrukturalizácie by sa v tomto prípade mohlo schváliť. Takýmito špecifikami by napríklad mohlo byť veľmi významné zníženie kapacity alebo veľmi malý podiel na trhu (27). |
| --- | --- |

(143)

Dlhšie obdobie reštrukturalizácie môže Komisia schváliť v odôvodnených prípadoch. V tomto prípade však cyperské orgány neboli schopné zdôvodniť, prečo by Cyprus Airways potrebovala viac než päť rokov na dokončenie reštrukturalizácie. Komisia vskutku poznamenáva, že „stratený“ čas, o ktorom cyperské orgány píšu v odôvodnení 72 vzhľadom na omeškanie vnútorného rozhodovacieho procesu štátu (26), bol pod kontrolou orgánov. Ďalej na rozdiel od iných prípadov reštrukturalizačný plán Cyprus Airways z roku 2013 nepredstavuje žiadne špecifiká prijaté Komisiou v predchádzajúcich rozhodnutiach spomenutých cyperskými orgánmi, ktoré by Komisii umožňovali dospieť k záveru, že dlhšie obdobie reštrukturalizácie by sa v tomto prípade mohlo schváliť. Takýmito špecifikami by napríklad mohlo byť veľmi významné zníženie kapacity alebo veľmi malý podiel na trhu (27).

| (144) | Komisia preto nesúhlasí s tým, že časový rámec piatich rokov a šiestich mesiacov (a o to menej 7 rokov) je primeraný v prípade Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(144)

Komisia preto nesúhlasí s tým, že časový rámec piatich rokov a šiestich mesiacov (a o to menej 7 rokov) je primeraný v prípade Cyprus Airways.

| (145) | Pokiaľ ide o obsah reštrukturalizačného plánu z roku 2013, Komisia poznamenáva, že cyperské orgány dostatočne neodpovedali na pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí zo 4. februára 2014. |
| --- | --- |

(145)

Pokiaľ ide o obsah reštrukturalizačného plánu z roku 2013, Komisia poznamenáva, že cyperské orgány dostatočne neodpovedali na pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí zo 4. februára 2014.

| (146) | Cyperské orgány najmä tvrdili, že plán vzal do úvahy účinnosť zachovanej siete a potenciálnu stratu dopytu cestujúcich a že neexistovalo riziko nepriaznivých výkyvov cien palív a výmenného kurzu EUR/USD na základe ich kolísania počas nedávnej minulosti. Okrem toho tvrdili, že plánované finančné postavenie spoločnosti bolo uspokojivé v porovnaní s jej slabou výkonnosťou v minulosti. Poukázali na prvky reštrukturalizačného plánu z roku 2013, ktoré dopadli lepšie než sa očakávalo, ako je opätovné prerokovanie poplatkov za služby pozemnej obsluhy na letisku v Larnake. |
| --- | --- |

(146)

Cyperské orgány najmä tvrdili, že plán vzal do úvahy účinnosť zachovanej siete a potenciálnu stratu dopytu cestujúcich a že neexistovalo riziko nepriaznivých výkyvov cien palív a výmenného kurzu EUR/USD na základe ich kolísania počas nedávnej minulosti. Okrem toho tvrdili, že plánované finančné postavenie spoločnosti bolo uspokojivé v porovnaní s jej slabou výkonnosťou v minulosti. Poukázali na prvky reštrukturalizačného plánu z roku 2013, ktoré dopadli lepšie než sa očakávalo, ako je opätovné prerokovanie poplatkov za služby pozemnej obsluhy na letisku v Larnake.

| (147) | V rozhodnutí zo 4. februára 2014 Komisia napriek tomu vyjadrila pochybnosti, pretože na základe svojich skúseností s inými reštrukturalizačnými plánmi v odvetví leteckej dopravy mala dôvody domnievať sa, že mnohé predpoklady v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 neboli dostatočne obozretné vzhľadom na konkurenčnú situáciu na trhu a všeobecnú zásadu, že dôveryhodná reštrukturalizácia musí brať do úvahy aj reálnu možnosť nepriaznivého vývoja. |
| --- | --- |

(147)

V rozhodnutí zo 4. februára 2014 Komisia napriek tomu vyjadrila pochybnosti, pretože na základe svojich skúseností s inými reštrukturalizačnými plánmi v odvetví leteckej dopravy mala dôvody domnievať sa, že mnohé predpoklady v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 neboli dostatočne obozretné vzhľadom na konkurenčnú situáciu na trhu a všeobecnú zásadu, že dôveryhodná reštrukturalizácia musí brať do úvahy aj reálnu možnosť nepriaznivého vývoja.

| (148) | Komisia konštatuje, že predpoklady spoločnosti Cyprus Airways nie sú všeobecne uznávané, ani podložené dôkazmi o trhových perspektívach. Konkurenti aj napadli tieto predpoklady, najmä v súvislosti s možným tlakom konkurentov na plánované ziskové trasy, s úsporami paliva a očakávanými príjmami zo zvýšenia cestovného. |
| --- | --- |

(148)

Komisia konštatuje, že predpoklady spoločnosti Cyprus Airways nie sú všeobecne uznávané, ani podložené dôkazmi o trhových perspektívach. Konkurenti aj napadli tieto predpoklady, najmä v súvislosti s možným tlakom konkurentov na plánované ziskové trasy, s úsporami paliva a očakávanými príjmami zo zvýšenia cestovného.

| (149) | Komisia konštatuje, že v základnom scenári reštrukturalizačného plánu z roku 2013 sa predpokladá, že spoločnosť bude mať pozitívny EBIT vo výške 0,4 mil. EUR už v roku 2014 a že ho v nasledujúcich rokoch zvýši. Komisia však poznamenáva, že plán sa spolieha na to, že počas celého obdobia reštrukturalizácie nevzniknú ani sa nebudú platiť žiadne úroky z dlhov tretím stranám. V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa len uvádza, že dlh tretej strane sa bude musieť reštrukturalizovať, bez poskytnutia podrobných informácií, ako to dosiahnuť. Obchodné a iné záväzky (okrem dlhu Helénskej banke) v súvahe na roky 2013 – 2018 zostanú podľa prognóz na úrovni 27,9 mil. EUR. Preto výška dlhu tretej strane je podstatná a akékoľvek zlyhanie pri dosahovaní jeho reštrukturalizácie môže mať vážne dôsledky pre finančné prognózy. |
| --- | --- |

(149)

Komisia konštatuje, že v základnom scenári reštrukturalizačného plánu z roku 2013 sa predpokladá, že spoločnosť bude mať pozitívny EBIT vo výške 0,4 mil. EUR už v roku 2014 a že ho v nasledujúcich rokoch zvýši. Komisia však poznamenáva, že plán sa spolieha na to, že počas celého obdobia reštrukturalizácie nevzniknú ani sa nebudú platiť žiadne úroky z dlhov tretím stranám. V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa len uvádza, že dlh tretej strane sa bude musieť reštrukturalizovať, bez poskytnutia podrobných informácií, ako to dosiahnuť. Obchodné a iné záväzky (okrem dlhu Helénskej banke) v súvahe na roky 2013 – 2018 zostanú podľa prognóz na úrovni 27,9 mil. EUR. Preto výška dlhu tretej strane je podstatná a akékoľvek zlyhanie pri dosahovaní jeho reštrukturalizácie môže mať vážne dôsledky pre finančné prognózy.

| (150) | Komisia opätovne potvrdzuje svoj argument uvedený v rozhodnutí zo 4. februára 2014, že na konci obdobia reštrukturalizácie by Cyprus Airways bola spoločnosťou s nulovými kapitálovými rezervami a negatívnymi celkovými rezervami. Takúto spoločnosť nemožno považovať za životaschopnú, pretože prakticky nebude existovať žiadne bezpečnostné rozpätie. |
| --- | --- |

(150)

Komisia opätovne potvrdzuje svoj argument uvedený v rozhodnutí zo 4. februára 2014, že na konci obdobia reštrukturalizácie by Cyprus Airways bola spoločnosťou s nulovými kapitálovými rezervami a negatívnymi celkovými rezervami. Takúto spoločnosť nemožno považovať za životaschopnú, pretože prakticky nebude existovať žiadne bezpečnostné rozpätie.

| (151) | Komisia ďalej konštatuje, že opatrenia navrhnuté v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa nezdajú byť vhodné na riešenie okolností, ktoré viedli k ťažkostiam spoločnosti, ako sa uvádza v notifikácii. V pláne sa predovšetkým predpokladá zachovanie troch neziskových trás do Grécka a dvoch na Blízky východ, a to aj napriek skutočnosti, že tieto dva trhy prispeli k ťažkostiam podniku. V pláne sa taktiež predpokladá zachovanie aspoň štyroch trás v priamej konkurencii s nízkonákladovými leteckými spoločnosťami a zvýšenie cestovného. Napokon sa v ňom ponecháva aspoň jedna trasa, ktorá je výrazne ovplyvnená zákazom preletov nad Tureckom. |
| --- | --- |

(151)

Komisia ďalej konštatuje, že opatrenia navrhnuté v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa nezdajú byť vhodné na riešenie okolností, ktoré viedli k ťažkostiam spoločnosti, ako sa uvádza v notifikácii. V pláne sa predovšetkým predpokladá zachovanie troch neziskových trás do Grécka a dvoch na Blízky východ, a to aj napriek skutočnosti, že tieto dva trhy prispeli k ťažkostiam podniku. V pláne sa taktiež predpokladá zachovanie aspoň štyroch trás v priamej konkurencii s nízkonákladovými leteckými spoločnosťami a zvýšenie cestovného. Napokon sa v ňom ponecháva aspoň jedna trasa, ktorá je výrazne ovplyvnená zákazom preletov nad Tureckom.

| (152) | V každom prípade reštrukturalizačný plán z roku 2013 neobsahuje nijaké konkrétne posúdenie budúceho vývoja ponuky a dopytu na relevantných trhoch okrem uznania rizika konkurenčného tlaku na niektoré trasy, ktoré sa majú zachovať. |
| --- | --- |

(152)

V každom prípade reštrukturalizačný plán z roku 2013 neobsahuje nijaké konkrétne posúdenie budúceho vývoja ponuky a dopytu na relevantných trhoch okrem uznania rizika konkurenčného tlaku na niektoré trasy, ktoré sa majú zachovať.

| (153) | Komisia ďalej konštatuje, že najhorší scenár neberie dostatočne do úvahy nedostatky spoločnosti a riziká vyskytujúce sa na príslušných trhoch, z ktorých niektoré boli uvedené v samotnom pláne. Medzi takéto nedostatky a riziká patrí: tlak zo strany konkurentov, odchýlka kľúčových parametrov, z ktorých vychádzajú finančné prognózy, od východiskového stavu [napr. priemerné jednotkové príjmy na cestujúceho (výnos), ceny paliva, výmenný kurzu USD/EUR, pokles dopytu) a hospodárska situácia na kľúčových trhoch. |
| --- | --- |

(153)

Komisia ďalej konštatuje, že najhorší scenár neberie dostatočne do úvahy nedostatky spoločnosti a riziká vyskytujúce sa na príslušných trhoch, z ktorých niektoré boli uvedené v samotnom pláne. Medzi takéto nedostatky a riziká patrí: tlak zo strany konkurentov, odchýlka kľúčových parametrov, z ktorých vychádzajú finančné prognózy, od východiskového stavu [napr. priemerné jednotkové príjmy na cestujúceho (výnos), ceny paliva, výmenný kurzu USD/EUR, pokles dopytu) a hospodárska situácia na kľúčových trhoch.

| (154) | V skutočnosti najhorší scenár zohľadňuje iba pokles príjmov o 1 % a predpokladá pozitívny EBIT vo výške len 0,3 mil. EUR v rokoch 2016 a 2017. Ak by sa však akékoľvek ďalšie riziko pripustené reštrukturalizačným plánom z roku 2013 naplnilo, ako napríklad 1 % zvýšenie cien ropy alebo 1 % zmena výmenného kurzu EUR/USD, stačilo by to na zmarenie predpokladaných ziskov (pozri odôvodnenie 51). Tieto riziká ešte viac zhoršuje skutočnosť, že spoločnosť Cyprus Airways nemá potrebný kolaterál, aby bola schopná zaistiť sa proti riziku zvýšenia ceny paliva alebo zmeny výmenného kurzu. Komisia okrem toho poznamenáva, že s cieľom stanoviť najhorší scenár sa v predchádzajúcich prípadoch leteckých spoločností bežne brali do úvahy oveľa väčšie odchýlky od základných parametrov (28). Navyše riziko značne zvýšenej hospodárskej súťaže najmä na trasách do Tel Avivu a Moskvy, ktoré predstavujú štvrtú a piatu najdôležitejšiu trasu Cyprus Airways z hľadiska počtu cestujúcich, nebolo zohľadnené napriek tomu, že je výslovne uvedené v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013. Možnosť predĺženej recesie v Grécku a na Cypre sa mala taktiež zohľadniť. |
| --- | --- |

(154)

V skutočnosti najhorší scenár zohľadňuje iba pokles príjmov o 1 % a predpokladá pozitívny EBIT vo výške len 0,3 mil. EUR v rokoch 2016 a 2017. Ak by sa však akékoľvek ďalšie riziko pripustené reštrukturalizačným plánom z roku 2013 naplnilo, ako napríklad 1 % zvýšenie cien ropy alebo 1 % zmena výmenného kurzu EUR/USD, stačilo by to na zmarenie predpokladaných ziskov (pozri odôvodnenie 51). Tieto riziká ešte viac zhoršuje skutočnosť, že spoločnosť Cyprus Airways nemá potrebný kolaterál, aby bola schopná zaistiť sa proti riziku zvýšenia ceny paliva alebo zmeny výmenného kurzu. Komisia okrem toho poznamenáva, že s cieľom stanoviť najhorší scenár sa v predchádzajúcich prípadoch leteckých spoločností bežne brali do úvahy oveľa väčšie odchýlky od základných parametrov (28). Navyše riziko značne zvýšenej hospodárskej súťaže najmä na trasách do Tel Avivu a Moskvy, ktoré predstavujú štvrtú a piatu najdôležitejšiu trasu Cyprus Airways z hľadiska počtu cestujúcich, nebolo zohľadnené napriek tomu, že je výslovne uvedené v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013. Možnosť predĺženej recesie v Grécku a na Cypre sa mala taktiež zohľadniť.

| (155) | Komisia preto dospela k záveru, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 dostatočne nerieši okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam spoločnosti Cyprus Airways, nezohľadňuje úplne budúce vyhliadky trhu a nezahŕňa vierohodný najhorší scenár. |
| --- | --- |

(155)

Komisia preto dospela k záveru, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 dostatočne nerieši okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam spoločnosti Cyprus Airways, nezohľadňuje úplne budúce vyhliadky trhu a nezahŕňa vierohodný najhorší scenár.

| (156) | Napokon Komisia poznamenáva, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 nerieši základné problémy obchodného modelu spoločnosti, ktorý podľa všetkého sčasti viedol k jej ťažkostiam. Reštrukturalizácia Cyprus Airways vychádza z existujúceho obchodného modelu s tradičnou prevádzkou, t. j. leteckej spoločnosti poskytujúcej kompletné služby, ktorý sa pri predaji lístkov opiera najmä o sprostredkovateľské strany, zatiaľ čo je v hospodárskej súťaži s nízkonákladovými leteckými spoločnosťami alebo leteckými spoločnosťami poskytujúcimi kompletné služby so širšou sieťou, z ktorých sa väčšina opiera o priamy predaj lístkov online. |
| --- | --- |

(156)

Napokon Komisia poznamenáva, že reštrukturalizačný plán z roku 2013 nerieši základné problémy obchodného modelu spoločnosti, ktorý podľa všetkého sčasti viedol k jej ťažkostiam. Reštrukturalizácia Cyprus Airways vychádza z existujúceho obchodného modelu s tradičnou prevádzkou, t. j. leteckej spoločnosti poskytujúcej kompletné služby, ktorý sa pri predaji lístkov opiera najmä o sprostredkovateľské strany, zatiaľ čo je v hospodárskej súťaži s nízkonákladovými leteckými spoločnosťami alebo leteckými spoločnosťami poskytujúcimi kompletné služby so širšou sieťou, z ktorých sa väčšina opiera o priamy predaj lístkov online.

| (157) | Komisia preto dospela k záveru, že body 35 – 37 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 nie sú splnené, pretože i) trvanie reštrukturalizačného plánu z roku 2013 je neprimerane dlhé; ii) plán neumožňuje obnoviť dlhodobú životaschopnosť spoločnosti v rámci prijateľného časového rámca a na základe realistických predpokladov a iii) plán neberie do úvahy situáciu na trhu s dostatočne variabilnými scenármi. |
| --- | --- |

(157)

Komisia preto dospela k záveru, že body 35 – 37 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 nie sú splnené, pretože i) trvanie reštrukturalizačného plánu z roku 2013 je neprimerane dlhé; ii) plán neumožňuje obnoviť dlhodobú životaschopnosť spoločnosti v rámci prijateľného časového rámca a na základe realistických predpokladov a iii) plán neberie do úvahy situáciu na trhu s dostatočne variabilnými scenármi.

5.3.3.   Zabránenie nenáležitému narušeniu hospodárskej súťaže

| (158) | Podľa bodov 38 – 42 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 spoločnosť, ktorá je prijímateľom pomoci na reštrukturalizáciu, musí poskytnúť kompenzačné opatrenia na vyrovnanie narušenia hospodárskej súťaže spôsobeného štátnou pomocou. Také opatrenia môžu zahŕňať predaj aktív, zníženie kapacity alebo prítomnosti na trhu a zníženie vstupných prekážok na dotknutých trhoch, a musia sa týkať nestratových trás alebo produktov. |
| --- | --- |

(158)

Podľa bodov 38 – 42 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 spoločnosť, ktorá je prijímateľom pomoci na reštrukturalizáciu, musí poskytnúť kompenzačné opatrenia na vyrovnanie narušenia hospodárskej súťaže spôsobeného štátnou pomocou. Také opatrenia môžu zahŕňať predaj aktív, zníženie kapacity alebo prítomnosti na trhu a zníženie vstupných prekážok na dotknutých trhoch, a musia sa týkať nestratových trás alebo produktov.

| (159) | Cyperské orgány navrhli kompenzačné opatrenia vrátane prerušenia alebo zníženia kapacity nestratových trás, predaja dvoch prevádzkových intervalov na LHR a zmenšenia flotily a ASK. |
| --- | --- |

(159)

Cyperské orgány navrhli kompenzačné opatrenia vrátane prerušenia alebo zníženia kapacity nestratových trás, predaja dvoch prevádzkových intervalov na LHR a zmenšenia flotily a ASK.

| (160) | Komisia konštatuje, že predaj dvoch prevádzkových intervalov na LHR, plne koordinovanom letisku (29), možno považovať za dostatočné zníženie prekážok vstupu pre konkurentov, najmä vzhľadom na skutočnosť, že Cyprus Airways by úplne opustila toto letisko. Značné zmenšenie flotily je takisto významným znakom zníženia kapacity. |
| --- | --- |

(160)

Komisia konštatuje, že predaj dvoch prevádzkových intervalov na LHR, plne koordinovanom letisku (29), možno považovať za dostatočné zníženie prekážok vstupu pre konkurentov, najmä vzhľadom na skutočnosť, že Cyprus Airways by úplne opustila toto letisko. Značné zmenšenie flotily je takisto významným znakom zníženia kapacity.

| (161) | Pokiaľ ide o trasy navrhnuté ako kompenzačné opatrenia, Komisia vždy akceptovala ako kompenzačné opatrenia zrušenie alebo zníženie kapacity nestratových trás, to znamená trás, ktoré majú pozitívny hrubý príspevok pri zohľadnení variabilných nákladov (30). |
| --- | --- |

(161)

Pokiaľ ide o trasy navrhnuté ako kompenzačné opatrenia, Komisia vždy akceptovala ako kompenzačné opatrenia zrušenie alebo zníženie kapacity nestratových trás, to znamená trás, ktoré majú pozitívny hrubý príspevok pri zohľadnení variabilných nákladov (30).

| (162) | Komisia však berie na vedomie, že trasa LCA-ATH prevádzkovaná spoločnosťou Cyprus Airways, v prípade ktorej cyperské orgány navrhli zníženie kapacity ako kompenzačné opatrenie, mala negatívny hrubý príspevok a cyperské orgány neposkytli dôkazy na podporu svojho tvrdenia, že časť trasy relevantná ako kompenzačné opatrenie (zníženie frekvencie o 4 lety týždenne) nevytvárala stratu. |
| --- | --- |

(162)

Komisia však berie na vedomie, že trasa LCA-ATH prevádzkovaná spoločnosťou Cyprus Airways, v prípade ktorej cyperské orgány navrhli zníženie kapacity ako kompenzačné opatrenie, mala negatívny hrubý príspevok a cyperské orgány neposkytli dôkazy na podporu svojho tvrdenia, že časť trasy relevantná ako kompenzačné opatrenie (zníženie frekvencie o 4 lety týždenne) nevytvárala stratu.

| (163) | Napriek tomu Komisia konštatuje, že navrhované 24 % zníženie ASK v porovnaní s kapacitou v roku 2012 je vyššie než zníženie ASK navrhované v prípadoch reštrukturalizácie iných leteckých spoločností (31). To znamená, že aj keby sa zníženie kapacity trasy LCA-ATH (predstavujúce iba 0,84 % celkových ASK) nebralo do úvahy, zníženie ASK by bolo stále dostatočne vysoké. |
| --- | --- |

(163)

Napriek tomu Komisia konštatuje, že navrhované 24 % zníženie ASK v porovnaní s kapacitou v roku 2012 je vyššie než zníženie ASK navrhované v prípadoch reštrukturalizácie iných leteckých spoločností (31). To znamená, že aj keby sa zníženie kapacity trasy LCA-ATH (predstavujúce iba 0,84 % celkových ASK) nebralo do úvahy, zníženie ASK by bolo stále dostatočne vysoké.

| (164) | Komisia preto dospela k záveru, že body 38 – 42 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sú splnené. |
| --- | --- |

(164)

Komisia preto dospela k záveru, že body 38 – 42 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sú splnené.

5.3.4.   Pomoc obmedzená na minimum: reálny príspevok nezávislý od pomoci

| (165) | Podľa bodov 43 – 45 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa od prijímateľov pomoci na reštrukturalizáciu očakáva, že poskytnú značný príspevok v rámci reštrukturalizačného plánu z roku 2013 z vlastných zdrojov, ktorý by mal predstavovať aspoň 50 % nákladov na reštrukturalizáciu pre veľké spoločnosti ako Cyprus Airways, s výnimkou prípadov výnimočných okolností a osobitných ťažkostí. Vlastný príspevok musí byť reálny, t. j. skutočný, vylučujúci všetky budúce zisky ako peňažné toky. |
| --- | --- |

(165)

Podľa bodov 43 – 45 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa od prijímateľov pomoci na reštrukturalizáciu očakáva, že poskytnú značný príspevok v rámci reštrukturalizačného plánu z roku 2013 z vlastných zdrojov, ktorý by mal predstavovať aspoň 50 % nákladov na reštrukturalizáciu pre veľké spoločnosti ako Cyprus Airways, s výnimkou prípadov výnimočných okolností a osobitných ťažkostí. Vlastný príspevok musí byť reálny, t. j. skutočný, vylučujúci všetky budúce zisky ako peňažné toky.

| (166) | Komisia berie na vedomie aktualizovanú sumu navrhovaného vlastného príspevku vo výške 61,57 mil. EUR. To predstavuje 41,8 % celkových nákladov na reštrukturalizáciu vo výške 147,4 mil. EUR a pomoc na reštrukturalizáciu by sa upravila podľa realizovaného vlastného príspevku tak, aby súčet dvoch súm pokrýval len náklady na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(166)

Komisia berie na vedomie aktualizovanú sumu navrhovaného vlastného príspevku vo výške 61,57 mil. EUR. To predstavuje 41,8 % celkových nákladov na reštrukturalizáciu vo výške 147,4 mil. EUR a pomoc na reštrukturalizáciu by sa upravila podľa realizovaného vlastného príspevku tak, aby súčet dvoch súm pokrýval len náklady na reštrukturalizáciu.

| (167) | Komisia sa domnieva, že navrhovaný vlastný príspevok vo výške 41,8 %, aj keby sa úplne dosiahol, by bol pod prahom 50 % stanoveným v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. |
| --- | --- |

(167)

Komisia sa domnieva, že navrhovaný vlastný príspevok vo výške 41,8 %, aj keby sa úplne dosiahol, by bol pod prahom 50 % stanoveným v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004.

| (168) | Komisia ďalej poznamenáva, že na základe tabuľky 5 v odôvodnení 79 sa naozaj zrealizoval iba predaj aktív v hodnote 55,67 mil. EUR. Predaj iných navrhovaných položiek, ako sú náhradné diely a Airbus A320, sa v plnej miere nezrealizoval a ich hodnoty nie sú podložené znaleckým posudkom. |
| --- | --- |

(168)

Komisia ďalej poznamenáva, že na základe tabuľky 5 v odôvodnení 79 sa naozaj zrealizoval iba predaj aktív v hodnote 55,67 mil. EUR. Predaj iných navrhovaných položiek, ako sú náhradné diely a Airbus A320, sa v plnej miere nezrealizoval a ich hodnoty nie sú podložené znaleckým posudkom.

| (169) | Pokiaľ ide o predaj náhradných dielov, doterajšie skutočné výnosy (0,86 mil. EUR) dokazujú, že pôvodné odhady vo výške 2,0 mil. EUR v roku 2013 a 1,1 mil. EUR v roku 2014 boli do veľkej miery nadhodnotené. Vzhľadom na to, že neexistuje žiadne znalecké ocenenie zostávajúcich náhradných dielov, ktoré sa majú predať, a bez ďalších dôkazov ako dohody jasne uvádzajúcej budúci nákupný záväzok kupujúceho nemožno možné budúce výnosy z predaja náhradných dielov zohľadniť ako dostatočne reálny a skutočný vlastný príspevok. |
| --- | --- |

(169)

Pokiaľ ide o predaj náhradných dielov, doterajšie skutočné výnosy (0,86 mil. EUR) dokazujú, že pôvodné odhady vo výške 2,0 mil. EUR v roku 2013 a 1,1 mil. EUR v roku 2014 boli do veľkej miery nadhodnotené. Vzhľadom na to, že neexistuje žiadne znalecké ocenenie zostávajúcich náhradných dielov, ktoré sa majú predať, a bez ďalších dôkazov ako dohody jasne uvádzajúcej budúci nákupný záväzok kupujúceho nemožno možné budúce výnosy z predaja náhradných dielov zohľadniť ako dostatočne reálny a skutočný vlastný príspevok.

| (170) | Pokiaľ ide o predaj lietadla typu Airbus A320, ktoré cyperské orgány v liste z 11. mája 2014 opísali ako „staré lietadlo“, štyri z piatich ponúk predložených v roku 2014 boli stiahnuté a v prípade piatej ponuky záujemca neodpovedal na protinávrh spoločnosti Cyprus Airways. Keďže cyperské orgány neposkytli žiadne znalecké ocenenie lietadla, plánované príjmy z predaja vo výške 2,5 mil. EUR nemožno akceptovať ako dostatočne reálny a skutočný vlastný príspevok. |
| --- | --- |

(170)

Pokiaľ ide o predaj lietadla typu Airbus A320, ktoré cyperské orgány v liste z 11. mája 2014 opísali ako „staré lietadlo“, štyri z piatich ponúk predložených v roku 2014 boli stiahnuté a v prípade piatej ponuky záujemca neodpovedal na protinávrh spoločnosti Cyprus Airways. Keďže cyperské orgány neposkytli žiadne znalecké ocenenie lietadla, plánované príjmy z predaja vo výške 2,5 mil. EUR nemožno akceptovať ako dostatočne reálny a skutočný vlastný príspevok.

| (171) | Okrem toho Komisia nesúhlasí s cyperskými orgánmi a nazdáva sa, že prevod majetku na podporný fond nemožno považovať za skutočný a reálny vlastný príspevok. Dôvodom je, ako potvrdili cyperské orgány a ako sa uvádza v ročnej účtovnej závierke spoločnosti, že podporný fond je bez ohľadu na svoje právne postavenie pod kontrolou Cyprus Airways, ktorá v konečnom dôsledku disponuje jeho prostriedkami, a jeho deficit tvorí časť nákladov na reštrukturalizáciu (32). Preto Cyprus Airways prevodom majetku na podporný fond neprináša žiadny skutočný vlastný príspevok na náklady na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(171)

Okrem toho Komisia nesúhlasí s cyperskými orgánmi a nazdáva sa, že prevod majetku na podporný fond nemožno považovať za skutočný a reálny vlastný príspevok. Dôvodom je, ako potvrdili cyperské orgány a ako sa uvádza v ročnej účtovnej závierke spoločnosti, že podporný fond je bez ohľadu na svoje právne postavenie pod kontrolou Cyprus Airways, ktorá v konečnom dôsledku disponuje jeho prostriedkami, a jeho deficit tvorí časť nákladov na reštrukturalizáciu (32). Preto Cyprus Airways prevodom majetku na podporný fond neprináša žiadny skutočný vlastný príspevok na náklady na reštrukturalizáciu.

| (172) | Na základe uvedených skutočností Komisia vychádza z úrovne skutočného a reálneho vlastného príspevku vo výške 55,67 mil. EUR, čo je 37,8 % nákladov na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(172)

Na základe uvedených skutočností Komisia vychádza z úrovne skutočného a reálneho vlastného príspevku vo výške 55,67 mil. EUR, čo je 37,8 % nákladov na reštrukturalizáciu.

| (173) | Cyperské orgány tvrdia, že vlastný príspevok môžu byť výnimočne nižší ako 50 % v prípade osobitných ťažkostí. Konkrétnejšie tvrdia, že nižšiu úroveň vlastného príspevku v prípade Cyprus Airways možno odôvodniť hospodárskou a finančnou krízou, ako aj zákazom preletov tureckým vzdušným priestorom, ktorý spôsobil spoločnosti dodatočné ťažkosti. |
| --- | --- |

(173)

Cyperské orgány tvrdia, že vlastný príspevok môžu byť výnimočne nižší ako 50 % v prípade osobitných ťažkostí. Konkrétnejšie tvrdia, že nižšiu úroveň vlastného príspevku v prípade Cyprus Airways možno odôvodniť hospodárskou a finančnou krízou, ako aj zákazom preletov tureckým vzdušným priestorom, ktorý spôsobil spoločnosti dodatočné ťažkosti.

| (174) | Komisia berie na vedomie osobitnú situáciu cyperského hospodárstva a uznáva, že likvidácia aktív v takejto situácii nemusí byť jednoduchým procesom. Komisia však konštatuje, že Cyprus Airways pôsobí na medzinárodnom a likvidnom trhu, pretože potenciálni kupujúci jej aktív, vrátane lietadiel, prevádzkových intervalov, náhradných dielov, môžu pochádzať z akejkoľvek časti sveta, a preto sa ich nemusí týkať situácia v cyperskom hospodárstve, keďže môžu ľahšie získať financovanie a previesť aktíva alebo ich používať bez akejkoľvek spojitosti s Cyprom. |
| --- | --- |

(174)

Komisia berie na vedomie osobitnú situáciu cyperského hospodárstva a uznáva, že likvidácia aktív v takejto situácii nemusí byť jednoduchým procesom. Komisia však konštatuje, že Cyprus Airways pôsobí na medzinárodnom a likvidnom trhu, pretože potenciálni kupujúci jej aktív, vrátane lietadiel, prevádzkových intervalov, náhradných dielov, môžu pochádzať z akejkoľvek časti sveta, a preto sa ich nemusí týkať situácia v cyperskom hospodárstve, keďže môžu ľahšie získať financovanie a previesť aktíva alebo ich používať bez akejkoľvek spojitosti s Cyprom.

| (175) | Okrem toho zákaz preletov nad Tureckom platí už mnoho rokov a nijakým spôsobom nesúvisí s predajom aktív leteckej spoločnosti, ktoré sa môžu použiť inde. Okrem toho výrazné zníženie kapacity je relevantné pre konkurentov, zatiaľ čo vlastný príspevok má za cieľ obmedziť požadovanú štátnu pomoc a preukázať, že trhy veria v uskutočniteľnosť návratu k životaschopnosti. |
| --- | --- |

(175)

Okrem toho zákaz preletov nad Tureckom platí už mnoho rokov a nijakým spôsobom nesúvisí s predajom aktív leteckej spoločnosti, ktoré sa môžu použiť inde. Okrem toho výrazné zníženie kapacity je relevantné pre konkurentov, zatiaľ čo vlastný príspevok má za cieľ obmedziť požadovanú štátnu pomoc a preukázať, že trhy veria v uskutočniteľnosť návratu k životaschopnosti.

| (176) | Napokon, zatiaľ čo Komisia na základe usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 súhlasila s tým, že vlastné príspevky môžu byť na úrovni 40 % nákladov na reštrukturalizáciu v dôsledku výnimočných okolností (33), táto úroveň stále presahuje úroveň vlastného príspevku Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(176)

Napokon, zatiaľ čo Komisia na základe usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 súhlasila s tým, že vlastné príspevky môžu byť na úrovni 40 % nákladov na reštrukturalizáciu v dôsledku výnimočných okolností (33), táto úroveň stále presahuje úroveň vlastného príspevku Cyprus Airways.

| (177) | Komisia preto dospela k záveru, že body 43 – 45 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 nie sú splnené. Reštrukturalizačný plán z roku 2013 neobmedzuje pomoc na nevyhnutné minimum, keďže neobsahuje dostatočne vysoký, reálny a skutočný vlastný príspevok na náklady na reštrukturalizáciu Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(177)

Komisia preto dospela k záveru, že body 43 – 45 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 nie sú splnené. Reštrukturalizačný plán z roku 2013 neobmedzuje pomoc na nevyhnutné minimum, keďže neobsahuje dostatočne vysoký, reálny a skutočný vlastný príspevok na náklady na reštrukturalizáciu Cyprus Airways.

5.3.5.   Osobitné podmienky týkajúce sa spoločností v podporovaných oblastiach

| (178) | Usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 stanovujú, že podmienky na schvaľovanie pomoci môžu byť menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení a veľkosť príspevku prijímateľa, ak je to odôvodnené regionálnym rozvojom a najmä, ak sa prijímateľ pomoci nachádza v dotovanej oblasti. |
| --- | --- |

(178)

Usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 stanovujú, že podmienky na schvaľovanie pomoci môžu byť menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení a veľkosť príspevku prijímateľa, ak je to odôvodnené regionálnym rozvojom a najmä, ak sa prijímateľ pomoci nachádza v dotovanej oblasti.

| (179) | V prípade Cypru na obdobie rokov 2007 – 2013, ako aj 2014 – 2020 sú dva regióny, ktoré spolu pokrývajú 50 % cyperského obyvateľstva, oprávnené získať regionálnu investičnú pomoc podľa výnimky uvedenej v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy (západná zóna a východná zóna) (34). Cyperské orgány takisto tvrdili, že Cyprus vykazuje niekoľko územných znakov, ktoré majú vplyv na jeho sociálno-ekonomický rozvoj, konkrétne okrajový charakter a jeho závislosť od leteckej a námornej dopravy. Nakoniec uviedli, že hospodárska recesia cyperského hospodárstva by si a fortiori zasluhovala, aby sa Cyprus považoval za dotovanú oblasť. |
| --- | --- |

(179)

V prípade Cypru na obdobie rokov 2007 – 2013, ako aj 2014 – 2020 sú dva regióny, ktoré spolu pokrývajú 50 % cyperského obyvateľstva, oprávnené získať regionálnu investičnú pomoc podľa výnimky uvedenej v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy (západná zóna a východná zóna) (34). Cyperské orgány takisto tvrdili, že Cyprus vykazuje niekoľko územných znakov, ktoré majú vplyv na jeho sociálno-ekonomický rozvoj, konkrétne okrajový charakter a jeho závislosť od leteckej a námornej dopravy. Nakoniec uviedli, že hospodárska recesia cyperského hospodárstva by si a fortiori zasluhovala, aby sa Cyprus považoval za dotovanú oblasť.

| (180) | Komisia konštatuje, že Cyprus Airways má svoje sídlo v Nikózii, ktorá sa nenachádza v žiadnej z dvoch dotovaných oblastí Cypru. Ani letisko Larnaca, nepochybne hlavné prevádzkové centrum Cyprus Airways, sa nenachádza v jednej z týchto dotovaných oblastí. Komisia okrem toho konštatuje, že s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky môže byť štatút dotovanej oblasti stanovený len na základe rozhodnutia Komisie podľa kritérií platných usmernení pre regionálnu pomoc, a nie na základe iných územných charakteristík alebo hospodárskej recesie. |
| --- | --- |

(180)

Komisia konštatuje, že Cyprus Airways má svoje sídlo v Nikózii, ktorá sa nenachádza v žiadnej z dvoch dotovaných oblastí Cypru. Ani letisko Larnaca, nepochybne hlavné prevádzkové centrum Cyprus Airways, sa nenachádza v jednej z týchto dotovaných oblastí. Komisia okrem toho konštatuje, že s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky môže byť štatút dotovanej oblasti stanovený len na základe rozhodnutia Komisie podľa kritérií platných usmernení pre regionálnu pomoc, a nie na základe iných územných charakteristík alebo hospodárskej recesie.

| (181) | Komisia preto nemôže akceptovať menej prísne podmienky, pokiaľ ide o kritériá na poskytnutie pomoci. |
| --- | --- |

(181)

Komisia preto nemôže akceptovať menej prísne podmienky, pokiaľ ide o kritériá na poskytnutie pomoci.

5.3.6.   Zásada „jedenkrát a naposledy“

| (182) | V oddiele 3.3 bode 73 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa uvádza, že pomoc na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu by sa mala poskytnúť iba raz a „v prípade, že ubehlo menej ako desať rokov od udelenia pomoci na záchranu alebo od ukončenia plánu na reštrukturalizáciu (podľa toho, ktoré bolo neskôr), Komisia neumožní ďalšiu pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu“. Táto podmienka je známa ako zásada „jedenkrát a naposledy“. |
| --- | --- |

(182)

V oddiele 3.3 bode 73 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 sa uvádza, že pomoc na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu by sa mala poskytnúť iba raz a „v prípade, že ubehlo menej ako desať rokov od udelenia pomoci na záchranu alebo od ukončenia plánu na reštrukturalizáciu (podľa toho, ktoré bolo neskôr), Komisia neumožní ďalšiu pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu“. Táto podmienka je známa ako zásada „jedenkrát a naposledy“.

| (183) | Výnimka zo zásady „jedenkrát a naposledy“ je stanovená v oddiele 3.3 bode 73 písm. c) [prosím potvrdiť]:
  „[...]






  c) | za výnimočných a nepredvídateľných okolností“. |
| --- | --- | --- |

(183)

Výnimka zo zásady „jedenkrát a naposledy“ je stanovená v oddiele 3.3 bode 73 písm. c) [prosím potvrdiť]:

„[...]

c)

za výnimočných a nepredvídateľných okolností“.

| (184) | Komisia schválila pomoc na reštrukturalizáciu pre Cyprus Airways v roku 2007 na základe reštrukturalizačného plánu. Cyprus Airways preto v zásade nemá v súčasnosti nárok na ďalšiu pomoc na reštrukturalizáciu podľa zásady „jedenkrát a naposledy“ a Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či v tomto prípade existujú výnimočné a nepredvídateľné okolnosti v zmysle bodu 73 písm. c). |
| --- | --- |

(184)

Komisia schválila pomoc na reštrukturalizáciu pre Cyprus Airways v roku 2007 na základe reštrukturalizačného plánu. Cyprus Airways preto v zásade nemá v súčasnosti nárok na ďalšiu pomoc na reštrukturalizáciu podľa zásady „jedenkrát a naposledy“ a Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či v tomto prípade existujú výnimočné a nepredvídateľné okolnosti v zmysle bodu 73 písm. c).

| (185) | Napriek viacerým pripomienkam k tomuto bodu od začatia dvoch formálnych vyšetrovacích konaní cyperské orgány neboli schopné zdôvodniť, prečo Cyprus Airways čelila výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré by si zaslúžili ďalšiu pomoc na reštrukturalizáciu (35). |
| --- | --- |

(185)

Napriek viacerým pripomienkam k tomuto bodu od začatia dvoch formálnych vyšetrovacích konaní cyperské orgány neboli schopné zdôvodniť, prečo Cyprus Airways čelila výnimočným a nepredvídateľným okolnostiam, ktoré by si zaslúžili ďalšiu pomoc na reštrukturalizáciu (35).

| (186) | Zákaz preletov nad Tureckom bol zavedený v roku 1974 (36) a Cyprus zaviedol schválenú schému na kompenzáciu dodatočných nákladov spôsobených dotknutým leteckým spoločnostiam vrátane spoločnosti Cyprus Airways (pozri odôvodnenie 23). Preto túto skutočnosť nemožno považovať za výnimočnú a nepredvídateľnú okolnosť a cyperské orgány v tejto súvislosti nepredložili nové dôkazy. |
| --- | --- |

(186)

Zákaz preletov nad Tureckom bol zavedený v roku 1974 (36) a Cyprus zaviedol schválenú schému na kompenzáciu dodatočných nákladov spôsobených dotknutým leteckým spoločnostiam vrátane spoločnosti Cyprus Airways (pozri odôvodnenie 23). Preto túto skutočnosť nemožno považovať za výnimočnú a nepredvídateľnú okolnosť a cyperské orgány v tejto súvislosti nepredložili nové dôkazy.

| (187) | Z podobných dôvodov nemožno ani prevádzkovanie „nelegálneho“ letiska v severnej časti Cypru považovať za výnimočnú a nepredvídateľnú okolnosť, keďže možnosť turistov cestovať do a zo severnej časti Cypru existovala už minimálne od roku 2004. |
| --- | --- |

(187)

Z podobných dôvodov nemožno ani prevádzkovanie „nelegálneho“ letiska v severnej časti Cypru považovať za výnimočnú a nepredvídateľnú okolnosť, keďže možnosť turistov cestovať do a zo severnej časti Cypru existovala už minimálne od roku 2004.

| (188) | Komisia takisto nesúhlasí s cyperskými orgánmi, že vstup akéhokoľvek konkurenta, nízkonákladovej leteckej spoločnosti alebo leteckej spoločnosti s kompletnými službami, možno považovať za výnimočnú a nepredvídateľnú okolnosť, vzhľadom na to, že Cyprus Airways pôsobí v liberalizovanom sektore, a za predpokladu, že jej konkurenti vykonávajú svoju činnosť legálne. Pokiaľ ide o tvrdenie, že cyperský štát dotuje konkurentov spoločnosti Cyprus Airways, Komisia nedostala žiadne odôvodnenie tohto tvrdenia. V každom prípade Komisia zdôrazňuje, že nemožno tvrdiť, že štát musí poskytnúť štátnu pomoc pre Cyprus Airways, aby vyrovnal negatívne účinky údajného opatrenia, ktoré údajne sám zaviedol, a že toto opatrenie musí považovať za výnimočnú a nepredvídateľnú okolnosť. |
| --- | --- |

(188)

Komisia takisto nesúhlasí s cyperskými orgánmi, že vstup akéhokoľvek konkurenta, nízkonákladovej leteckej spoločnosti alebo leteckej spoločnosti s kompletnými službami, možno považovať za výnimočnú a nepredvídateľnú okolnosť, vzhľadom na to, že Cyprus Airways pôsobí v liberalizovanom sektore, a za predpokladu, že jej konkurenti vykonávajú svoju činnosť legálne. Pokiaľ ide o tvrdenie, že cyperský štát dotuje konkurentov spoločnosti Cyprus Airways, Komisia nedostala žiadne odôvodnenie tohto tvrdenia. V každom prípade Komisia zdôrazňuje, že nemožno tvrdiť, že štát musí poskytnúť štátnu pomoc pre Cyprus Airways, aby vyrovnal negatívne účinky údajného opatrenia, ktoré údajne sám zaviedol, a že toto opatrenie musí považovať za výnimočnú a nepredvídateľnú okolnosť.

| (189) | Pokiaľ ide o nepokoje na Blízkom východe, Komisia sa domnieva, že takúto situáciu nemožno považovať za výnimočnú vzhľadom na pretrvávajúci nepokoj v častiach tohto regiónu po mnohé desaťročia. Pokiaľ ide o hospodársky vplyv nedávnych nepokojov uvedených cyperskými orgánmi (konkrétne Arabskej jari), z výročných správ spoločnosti vyplýva, že príjmy z trás spájajúcich Cyprus s Blízkym východom a oblasťou Perzského zálivu podľa všetkého tradične predstavujú približne 10 % celkových príjmov Cyprus Airways. Teda dokonca aj výrazný pokles prevádzky by mal pomerne malý (aj keď „nie zanedbateľný“) vplyv, to znamená, že by maximálne ovplyvnil 10 % celkových príjmov Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(189)

Pokiaľ ide o nepokoje na Blízkom východe, Komisia sa domnieva, že takúto situáciu nemožno považovať za výnimočnú vzhľadom na pretrvávajúci nepokoj v častiach tohto regiónu po mnohé desaťročia. Pokiaľ ide o hospodársky vplyv nedávnych nepokojov uvedených cyperskými orgánmi (konkrétne Arabskej jari), z výročných správ spoločnosti vyplýva, že príjmy z trás spájajúcich Cyprus s Blízkym východom a oblasťou Perzského zálivu podľa všetkého tradične predstavujú približne 10 % celkových príjmov Cyprus Airways. Teda dokonca aj výrazný pokles prevádzky by mal pomerne malý (aj keď „nie zanedbateľný“) vplyv, to znamená, že by maximálne ovplyvnil 10 % celkových príjmov Cyprus Airways.

| (190) | Pokiaľ ide o zhoršenie gréckeho a cyperského hospodárstva, Komisia uznáva tieto udalosti, ako aj možný pokles priemerného cestovného pre grécke lety. Komisia však poukazuje na to, že Cyprus Airways rozšírila svoje vnútroštátne lety v Grécku v rokoch 2011 až 2013, a tým sa teda vedome viac vystavila gréckemu trhu. |
| --- | --- |

(190)

Pokiaľ ide o zhoršenie gréckeho a cyperského hospodárstva, Komisia uznáva tieto udalosti, ako aj možný pokles priemerného cestovného pre grécke lety. Komisia však poukazuje na to, že Cyprus Airways rozšírila svoje vnútroštátne lety v Grécku v rokoch 2011 až 2013, a tým sa teda vedome viac vystavila gréckemu trhu.

| (191) | Dostupné dôkazy v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 a informácie poskytnuté konkurentmi naznačujú, že celková osobná doprava na cyperskom trhu od roku 2009 vzrástla, zatiaľ čo trhový podiel spoločnosti Cyprus Airways sa znížil. Okrem toho iné letecké spoločnosti pôsobiace v regióne boli takisto konfrontované s hospodárskou krízou, ale upravili svoju cenovú politiku a sieť, aby sa udržali na trhu. Spoločnosť Ryanair uviedla, že dokonca dosiahla na týchto trhoch rast. |
| --- | --- |

(191)

Dostupné dôkazy v reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 a informácie poskytnuté konkurentmi naznačujú, že celková osobná doprava na cyperskom trhu od roku 2009 vzrástla, zatiaľ čo trhový podiel spoločnosti Cyprus Airways sa znížil. Okrem toho iné letecké spoločnosti pôsobiace v regióne boli takisto konfrontované s hospodárskou krízou, ale upravili svoju cenovú politiku a sieť, aby sa udržali na trhu. Spoločnosť Ryanair uviedla, že dokonca dosiahla na týchto trhoch rast.

| (192) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že Cyprus Airways napriek uznaniu rizík prostredníctvom jasných, hoci „všeobecných“, vyhlásení vo výročných správach za roky 2007, 2008 a 2009 (37) a napriek dostupným možnostiam nevykonala potrebné úpravy v obchodnej činnosti, aby sa vyhla účinkom zhoršovania hospodárskej situácie na svojich hlavných trhoch a ťažila z nových trhov ako jej konkurenti. Tieto účinky preto nemožno považovať za výnimočné a nepredvídateľné okolnosti, ale skôr by sa mali pripísať zlému riadeniu a výkonnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

(192)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že Cyprus Airways napriek uznaniu rizík prostredníctvom jasných, hoci „všeobecných“, vyhlásení vo výročných správach za roky 2007, 2008 a 2009 (37) a napriek dostupným možnostiam nevykonala potrebné úpravy v obchodnej činnosti, aby sa vyhla účinkom zhoršovania hospodárskej situácie na svojich hlavných trhoch a ťažila z nových trhov ako jej konkurenti. Tieto účinky preto nemožno považovať za výnimočné a nepredvídateľné okolnosti, ale skôr by sa mali pripísať zlému riadeniu a výkonnosti Cyprus Airways.

| (193) | Komisia preto dospela k záveru, že výnimka v oddiele 3.3 bode 73 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 nie je splnená a že pomoc na reštrukturalizáciu pre spoločnosť Cyprus Airways by porušila zásadu „jedenkrát a naposledy“. |
| --- | --- |

(193)

Komisia preto dospela k záveru, že výnimka v oddiele 3.3 bode 73 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 nie je splnená a že pomoc na reštrukturalizáciu pre spoločnosť Cyprus Airways by porušila zásadu „jedenkrát a naposledy“.

5.3.7.   Záver

| (194) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že Cyprus neoprávnene implementoval opatrenia 1, 2, 4 a 5 v prospech spoločnosti Cyprus Airways v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(194)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že Cyprus neoprávnene implementoval opatrenia 1, 2, 4 a 5 v prospech spoločnosti Cyprus Airways v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy.

| (195) | Komisia sa takisto domnieva, že opatrenia 1, 2, 4 a 5 a reštrukturalizačný plán z roku 2013 nespĺňajú podmienky usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. Komisia nezistila žiadne iné dôvody zlučiteľnosti a cyperské orgány takisto neprišli s inými alternatívnymi dôvodmi na zlučiteľnosť opatrení (s výnimkou uplatňovania GBER na pomoc na podporu vzdelávania – opatrenie 5). Komisia preto považuje pomoc za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(195)

Komisia sa takisto domnieva, že opatrenia 1, 2, 4 a 5 a reštrukturalizačný plán z roku 2013 nespĺňajú podmienky usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004. Komisia nezistila žiadne iné dôvody zlučiteľnosti a cyperské orgány takisto neprišli s inými alternatívnymi dôvodmi na zlučiteľnosť opatrení (s výnimkou uplatňovania GBER na pomoc na podporu vzdelávania – opatrenie 5). Komisia preto považuje pomoc za nezlučiteľnú s vnútorným trhom.

5.4.   VYMÁHANIE POMOCI

| (196) | Podľa zmluvy a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc, keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom (38). Súdny dvor zároveň opakovane rozhodol, že povinnosť zrušiť pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, ktorú Komisia uložila svojím rozhodnutím členskému štátu, slúži na obnovenie predtým existujúcej situácie (39). |
| --- | --- |

(196)

Podľa zmluvy a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc, keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom (38). Súdny dvor zároveň opakovane rozhodol, že povinnosť zrušiť pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, ktorú Komisia uložila svojím rozhodnutím členskému štátu, slúži na obnovenie predtým existujúcej situácie (39).

| (197) | V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď prijímateľ vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci (40). |
| --- | --- |

(197)

V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď prijímateľ vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci (40).

| (198) | V súlade s touto judikatúrou sa v článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (41) uvádza, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu [...]“. |
| --- | --- |

(198)

V súlade s touto judikatúrou sa v článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (41) uvádza, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu [...]“.

| (199) | Vzhľadom na to, že predmetné opatrenia v celkovej výške 6 6 0 99  317,94 EUR [31,33 mil. EUR vo forme účasti štátu na zvyšovaní kapitálu (opatrenie 1), 34,5 mil. EUR vo forme pôžičky na pomoc na záchranu (opatrenie 2) a 2 69  317,94 EUR vo forme pomoci na podporu vzdelávania (opatrenie 5)] boli implementované v rozpore s článkom 108 zmluvy a sú preto považované za neoprávnene poskytnutú a nezlučiteľnú pomoc, musia byť vymožené, aby sa obnovila situácia, ktorá existovala na trhu pred ich poskytnutím. Vymáhanie pomoci by sa malo vzťahovať na obdobie od poskytnutia výhody prijímateľovi, čiže odkedy prijímateľ dostal pomoc k dispozícii, až do skutočného vymoženia pomoci a splácané sumy by sa mali úročiť až do skutočného vymoženia. |
| --- | --- |

(199)

Vzhľadom na to, že predmetné opatrenia v celkovej výške 6 6 0 99  317,94 EUR [31,33 mil. EUR vo forme účasti štátu na zvyšovaní kapitálu (opatrenie 1), 34,5 mil. EUR vo forme pôžičky na pomoc na záchranu (opatrenie 2) a 2 69  317,94 EUR vo forme pomoci na podporu vzdelávania (opatrenie 5)] boli implementované v rozpore s článkom 108 zmluvy a sú preto považované za neoprávnene poskytnutú a nezlučiteľnú pomoc, musia byť vymožené, aby sa obnovila situácia, ktorá existovala na trhu pred ich poskytnutím. Vymáhanie pomoci by sa malo vzťahovať na obdobie od poskytnutia výhody prijímateľovi, čiže odkedy prijímateľ dostal pomoc k dispozícii, až do skutočného vymoženia pomoci a splácané sumy by sa mali úročiť až do skutočného vymoženia.

6.   ZÁVER

| (200) | Pokiaľ ide o opatrenie 3, postup stanovený v článku 108 ods. 2 zmluvy sa stal bezpredmetným, keďže Cyprus opatrenie neimplementoval. |
| --- | --- |

(200)

Pokiaľ ide o opatrenie 3, postup stanovený v článku 108 ods. 2 zmluvy sa stal bezpredmetným, keďže Cyprus opatrenie neimplementoval.

| (201) | Podľa Komisie opatrenia 1, 2, 4 a 5 (účasť štátu na zvýšení kapitálu, pôžička na pomoc na záchranu, pomoc na reštrukturalizáciu a pomoc na podporu vzdelávania) v prospech Cyprus Airways predstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a sú nezlučiteľné s vnútorným trhom, pretože neboli splnené príslušné podmienky usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 a nezistili sa žiadne iné dôvody zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(201)

Podľa Komisie opatrenia 1, 2, 4 a 5 (účasť štátu na zvýšení kapitálu, pôžička na pomoc na záchranu, pomoc na reštrukturalizáciu a pomoc na podporu vzdelávania) v prospech Cyprus Airways predstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a sú nezlučiteľné s vnútorným trhom, pretože neboli splnené príslušné podmienky usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004 a nezistili sa žiadne iné dôvody zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (202) | V prípade opatrení 1, 2, 4 a 5 sa Komisia domnieva, že Cyprus ich neoprávnene implementoval v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(202)

V prípade opatrení 1, 2, 4 a 5 sa Komisia domnieva, že Cyprus ich neoprávnene implementoval v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy.

| (203) | Nakoniec Komisia uvádza, že Cyprus súhlasil s prijatím a oznámením tohto rozhodnutia v angličtine, |
| --- | --- |

(203)

Nakoniec Komisia uvádza, že Cyprus súhlasil s prijatím a oznámením tohto rozhodnutia v angličtine,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, ktoré sa začalo 6. marca 2013 v súvislosti s potenciálnymi ex gratia náhradami, ktoré Cyprus poskytol spoločnosti Cyprus Airways, sa stalo bezpredmetným, pretože Cyprus opatrenie zrušil. Toto konanie je týmto ukončené.

Článok 2

Štátna pomoc vo výške aspoň 6 6 0 99  317,94 EUR (zložená z 31,33 mil. EUR vo forme účasti štátu na zvýšení kapitálu, 34,5 mil. EUR vo forme pôžičky na pomoc na záchranu a 2 69  317,94 EUR vo forme pomoci na podporu vzdelávania), ktorú Cyprus neoprávnene poskytol spoločnosti Cyprus Airways v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 3

Každá štátna pomoc okrem súm uvedených v článku 2, ktorú Cyprus poskytol alebo zamýšľa poskytnúť spoločnosti Cyprus Airways v rámci opatrenia 4, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 4

1.   Cyprus vymôže od prijímateľa pomoc uvedenú v článku 2, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Vymôže od prijímateľa aj akúkoľvek ďalšiu pomoc uvedenú v článku 3.

2.   Suma, ktorá sa má vymáhať, zahŕňa úroky, ktoré sa počítajú od dátumu, od ktorého bola pomoc prijímateľovi k dispozícii, až do jej skutočného vrátenia.

3.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (42) a nariadením Komisie (ES) č. 271/2008 (43),ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

4.   Pokiaľ ide o opatrenie 4, Cyprus musí informovať Komisiu o tom, či poskytol akékoľvek dodatočné sumy k sumám, ktoré sú uvedené v článku 2 v kontexte tohto opatrenia, ako aj o presných poskytnutých sumách a dátumoch poskytnutia.

5.   Pokiaľ ide o opatrenie 5, Cyprus musí informovať Komisiu o dátumoch, ku ktorým boli jednotlivé sumy poskytnuté.

6.   Cyprus zruší opatrenie 4 a všetky neuhradené platby pomoci, na ktorú sa odkazuje v článkoch 2 a 3, s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 5

1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článkoch 2 a 3 musí byť bezodkladné a účinné.

2.   Cyprus zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov odo dňa jeho oznámenia.

Článok 6

1.   Do dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia predloží Cyprus tieto informácie:

| a) | informácie požadované podľa článku 4 ods. 4 a 5; |
| --- | --- |

a)

informácie požadované podľa článku 4 ods. 4 a 5;

| b) | celková suma (istina a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má od prijímateľa vymôcť (44); |
| --- | --- |

b)

celková suma (istina a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má od prijímateľa vymôcť (44);

| c) | podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté alebo sa plánujú prijať, na vykonanie tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté alebo sa plánujú prijať, na vykonanie tohto rozhodnutia;

| d) | dokumenty potvrdzujúce, že sa prijímateľovi nariadilo vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

d)

dokumenty potvrdzujúce, že sa prijímateľovi nariadilo vrátenie pomoci.

2.   Cyprus bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom na základe vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článkoch 2 a 3. Na požiadanie Komisie bezodkladne predloží informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali alebo ktoré sa plánujú prijať, na vykonanie tohto rozhodnutia. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré prijímateľ už vrátil.

Článok 7

Toto rozhodnutie je určené Cyperskej republike.

V Bruseli 9. januára 2015

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  SA.35888: Ú. v. EÚ C 152, 30.5.2013, s. 12; SA.37220 a SA.38225: Ú. v. EÚ C 117, 16.4.2014, s. 125.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  SA.27573 (2012/MX) – Schéma programov pre neustálu odbornú prípravu pre jednotlivé podniky – Cyprus, schválená rozhodnutím komisára pre kontrolu štátnej pomoci, uverejnená v cyperskom úradnom vestníku č. 8025 z 21. novembra 2008.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

4

(5)  Odporúčanie Komisie 2006/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúce sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

5

(6)  Rozhodnutie Komisie z 3. mája 2005 vo veci N69/2005 (Ú. v. EÚ C 191, 5.8.2005, s. 4) a rozhodnutie Komisie 2008/137/ES zo 7. marca 2007 – Štátna pomoc C 10/06 (ex N555/05) – Cyprus Airways Public Ltd. – Plán reštrukturalizácie (Ú. v. EÚ L 49, 22.2.2008, s. 25).

6

(7)  Rozhodnutie Komisie z 27. júna 2012 vo veci SA.32523 (11/N) (Ú. v. EÚ C 230, 1.8.2012, s. 1).

7

(8)  ATH: Athens, SKG: Thessaloniki, HER: Heraklion-Crete, RHO: Rhodes, LED: St. Petersburg.

8

(9)  FCO: Rome Fiumicino, VIE: Vienna, LHR: London Heathrow, STN: London-Stansted.

9

(10)  LON: spoločné označenie pre letiská v londýnskom regióne.

10

(11)  AMS: Amsterdam Schiphol, CDG: Paris Charles de Gaulle, SVO: Moscow Sheremetyevo, SOF: Sofia, FRA: Frankfurt am Main, MUC: Munich, ZRH: Zurich, TLV: Tel Aviv, BEY: Beirut.

11

(12)  Ponúkané sedadlokilometre.

12

(13)  V reštrukturalizačnom pláne z roku 2013 sa trasy, ktoré mali pozitívny hrubý príspevok na náklady spoločnosti, t. j. príjmy mínus variabilné náklady, považovali za ziskové trasy.

13

(14)  Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3).

14

(15)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2), ktorého platnosť bola predĺžená v roku 2009 (Ú. v. EÚ C 156, 9.7.2009, s. 3) a v roku 2012 (Ú. v. EÚ C 296, 2.10.2012, s. 3). Hoci Komisia prijala a uverejnila nové usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1), Komisia bude v tomto rozhodnutí naďalej odkazovať na usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu z roku 2004, pretože prešetrované opatrenia boli notifikované pred 1. augustom 2014. Okrem toho, ak už bola pomoc poskytnutá bez schválenia Komisie a teda v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy (t. j. opatrenia 1 a 5), bola poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti nových usmernení.

15

(16)  Táto úroveň je nižšia než úroková sadzba, ktorá bola nahlásená v notifikácii pomoci na záchranu, pozri odôvodnenie 29.

16

(17)  Rozhodnutie Komisie z 22. februára 2006 vo veci N 464/2005, pomoc na reštrukturalizáciu v prospech AB Kauno ketaus liejykla (Ú. v. EÚ C 270, 7.11.2006, s. 2), rozhodnutie Komisie z 18. júla 2001 vo veci NN 92/1999, opatrenia v prospech Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen (Ú. v. ES C 328, 23.11.2001, s. 5), rozhodnutie Komisie z 1. júna 2005 vo veci N 584/2004, pomoc na reštrukturalizáciu v prospech AB Vingriai (Ú. v. EÚ C 187, 30.7.2005, s. 15), rozhodnutie Komisie 2010/3/ES zo 6. novembra 2008 o štátnej pomoci C 19/05 (ex N 203/05), ktorú Poľsko poskytlo v prospech Stocznia Szczecińska (Ú. v. EÚ L 5, 8.1.2010, s. 1).

17

(18)  Trasa LCA-ATH-LCA mala podľa všetkého záporný hrubý príspevok v roku 2012. Cyperské orgány vysvetlili, že táto trasa bola prevádzkovaná v kombinácii s inými vnútroštátnymi trasami v Grécku a že medzi LCA a ATH bola zisková na úrovni hrubého príspevku. Cyperské orgány však nikdy neposkytli údaje, ktoré by odôvodňovali toto tvrdenie.

18

(19)  PASYPI-PALPU (celocyperský zväz pilotov leteckých spoločností), SYNIKA (odborový zväz zamestnancov Cyprus Airways), ASYSEKA (nezávislý odborový zväz zamestnancov v Cyprus Airways Group), SIDIKEK PEO (odborový zväz zamestnancov pološtátnych, obecných a komunálnych podnikov Cypru), SYPKKA (odborový zväz palubných sprievodov Cyprus Airways).

19

(20)  Pozri napríklad vec C-305/89, Taliansko/Komisia („ALFA Romeo“), Zb. 1991, s. I-1603, body 18 a 19; vec T-16/96, Cityflyer Express/Komisia, Zb. 1998, s. II-757, bod 51; spojené veci T-129/95, T-2/96 a T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke a Lech-Stahlwerke/Komisia, Zb. 1999, s. II-17, bod 104; spojené veci T-268/08 a T-281/08, Land Burgenland a Rakúsko/Komisia, Zb. 2012, s. II-0000, bod 48.

20

(21)  Vec C-364/90, Taliansko/Komisia, Zb. 1993, s. I-2097, bod 20.

21

(22)  Cyprus Airways neuverejnila finančné výkazy od prvej polovice roka 2012.

22

(23)  Spojené veci T-102/07, Freistaat Sachsen/Komisia, a T-120/07, MB Immobilien a MB System/Komisia, Zb. 2010, s. II-585, bod 106.

23

(24)  Pozri rozhodnutie Komisie 2008/716/ES z 2. apríla 2008 o štátnej pomoci C 38/07 (ex NN 45/07) poskytnutej Francúzskom v prospech spoločnosti Arbel Fauvet Rail SA, bod 35 (Ú. v. EÚ L 238, 5.9.2008, s. 27).

24

(25)  Pozri rozhodnutie Komisie z 9. júla 2014 vo veci SA.34191 (2012/C), pokiaľ ide o opatrenia zavedené Lotyšskom pre A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 179; rozhodnutie Komisie z 9. júla 2014 vo veci SA.32715 (2012/C), pokiaľ ide o spoločnosť Adria Airways d. d., zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 131; rozhodnutie Komisie 2013/151/EÚ z 19. septembra 2012 o štátnej pomoci č. SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ktorú Česká republika poskytla podniku České aerolinie, a.s. (ČSA – České aerolinie – plán reštrukturalizácie) (Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2013, s. 16), odôvodnenie 107 a rozhodnutie Komisie 2012/661/EÚ z 27. júna 2012 o štátnej pomoci SA.33015 (2012/C), ktorú Malta zamýšľa poskytnúť spoločnosti Air Malta plc. (Ú. v. EÚ L 301, 30.10.2012, s. 29) odôvodnenie 93; rozhodnutie Komisie z 29. júla 2014 vo veci SA.36874 (2013/N) o pomoci na reštrukturalizáciu pre LOT Polish Airlines S. A., zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 241.

25

(26)  Približne štyri mesiace uplynuli od uznesenia predstavenstva vo februári 2012 do schválenia navrhovaného právneho predpisu umožňujúceho zvýšenie kapitálu v júni 2012 Radou ministrov. Poslanecká snemovňa požadovala ďalšie podmienky pred schválením zvýšenia kapitálu.

26

(27)  V rozhodnutí Komisie z 22. februára 2006 vo veci N 464/2005, pomoc na reštrukturalizáciu v prospech AB Kauno ketaus liejykla, citovanom aj cyperskými orgánmi Komisia schválila dlhšie obdobie reštrukturalizácie, ktoré okrem iného vychádzalo zo 46 % zníženia kapacity. Cyprus Airways bude znižovať svoju kapacitu iba o 35 %. Komisia schválila aj dlhšie obdobie reštrukturalizácie vzhľadom na veľmi malý trhový podiel spoločnosti, skutočnosť, že opatrenia sa vyskytli predtým, než sa krajina považovala za fungujúce trhové hospodárstvo a výrazné prevádzkové reštrukturalizačné opatrenia (rozhodnutie Komisie z 1. júna 2005 vo veci N 584/2004, pomoc na reštrukturalizáciu pre AB Vingriai, Ú. v. EÚ C 187, 30.7.2005, s. 15). Ani podobné prípady z minulosti (Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen a Stocznia Szczecińska) uvedené cyperskými orgánmi nie sú relevantné, pretože v prvom prípade bola pomoc schválená podľa starších usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu a zohľadňovala špecifickú situáciu spoločnosti pôvodne vlastnenej štátom v bývalom východnom Nemecku, zatiaľ čo v druhom prípade pomoc nebola schválená.

27

(28)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie z 9. júla 2014 vo veci SA.34191 (2012/C), pokiaľ ide o opatrenia zavedené Lotyšskom pre A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 185; alebo rozhodnutie Komisie z 29. júla 2014 vo veci SA.36874 (2013/N) o pomoci na reštrukturalizáciu pre LOT Polish Airlines S. A., zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 234.

28

(29)  Plne koordinované letiská sú vymedzené v článku 2 písm. g) nariadenia Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva (Ú. v. ES L 14, 22.1.1993, s. 1). Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia (EHS) č. 95/93 tieto letiská, prinajmenšom počas určitých období, čelia kapacitným obmedzeniam.

29

(30)  Pozri rozhodnutie Komisie z 9. júla 2014 vo veci SA.34191 (2012/C), pokiaľ ide o opatrenia zavedené Lotyšskom pre A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 194; rozhodnutie Komisie z 9. júla 2014 vo veci SA.32715 (2012/C), pokiaľ ide o spoločnosť Adria Airways d. d., zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 143; rozhodnutie 2013/151/EÚ odôvodnenie 130.

30

(31)  Pozri rozhodnutie Komisie z 9. júla 2014 vo veci SA.34191 (2012/C), pokiaľ ide o opatrenia zavedené Lotyšskom pre A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 195; rozhodnutie Komisie z 9. júla 2014 vo veci SA.32715 (2012/C), pokiaľ ide o spoločnosť Adria Airways d. d., zatiaľ neuverejnené, odôvodnenie 136.

31

(32)  Podľa stanov Cyprus Airways a ročnej účtovnej závierky spoločnosť prevádzkuje niekoľko dôchodkových programov vrátane podporného fondu a preberá zodpovednosť za zachovanie hodnoty podporného fondu a táto zodpovednosť je zahrnutá do jej záväzkov a rezerv. Okrem toho spoločnosť zaručuje kúpnu silu dôchodkových dávok tak, že nie sú menšie ako definovaná minimálna celková dávka.

32

(33)  Pozri rozhodnutie Komisie 2010/175/ES z 22. júla 2009 štátnej pomoci C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 a PL 34/04), ktorú Poľsko poskytlo v prospech Stocznia Gdańsk (Ú. v. EÚ L 81, 26.3.2010, s. 19), odôvodnenie 276.

33

(34)  Pozri rozhodnutie Komisie z 24. januára 2006 vo veci N 814/2006 o regionálnej mape štátnej pomoci 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 68, 24.3.2007).

34

(35)  Cyperské orgány sa odvolávajú na rozhodnutie o pomoci na záchranu spoločnosti Air Malta, v ktorom sa uznali výnimočné okolnosti a povolila pomoc na záchranu v období kratšom než 10 rokov od predchádzajúcej pomoci na reštrukturalizáciu [rozhodnutie Komisie z 15. novembra 2010 vo veci N 504/2010 – Air Malta plc – pomoc na záchranu (Ú. v. EÚ C 102, 2.4.2011, s. 4)]. Komisia poznamenáva, že existujú značné rozdiely medzi prípadom Air Malta a súčasným prípadom. Predchádzajúce opatrenie v prípade Air Malta sa uskutočnilo v apríli 2004, pred pristúpením Malty k EÚ, a teda nepodliehalo schváleniu Komisiou. Maltské orgány tvrdili, že opatrenie z roku 2004 bolo v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavovalo štátnu pomoc. Vzhľadom na naliehavosť schválenia pomoci na záchranu Komisia nebola schopná dospieť k definitívnemu záveru o charaktere pomoci opatrenia z roku 2004. V nasledujúcom rozhodnutí o pomoci na reštrukturalizáciu (rozhodnutie 2012/661/EÚ však Komisia dospela k záveru, že opatrenie z roku 2004 nepredstavovalo štátnu pomoc. V tomto prípade neexistujú pochybnosti o tom, že Cyprus Airways dostala pomoc na reštrukturalizáciu v roku 2007. Jedna z výnimočných okolností, ktorú Komisia uznala, bola skutočnosť, že v čase opatrenia z roku 2004 bol prístup na letisko Malta International riadený výhradne prepravnými právami v dvojstranných leteckých dohodách, zatiaľ čo v roku 2010 bol prístup otvorený pre všetkých dopravcov EÚ. Pokiaľ ide o prístup na cyperské letiská, neexistovala takáto zásadná zmena medzi rokom 2007 a súčasnosťou. Napokon, zatiaľ čo Malta závisela vo viac ako 50 % svojej leteckej prevádzky od Air Malta, podiel spoločnosti Cyprus Airways na cyperskej leteckej prevádzke bol v roku 2012 len 15 % a odvtedy sa ďalej znižoval.

35

(36)  Pozri rozhodnutie Komisie z 27. júna 2012 vo veci SA.32523 (11/N), bod 11.

36

(37)  Pozri výročnú správu za rok 2007, s. 97; výročnú správu za rok 2008, s. 88; výročnú správu za rok 2009, s. 91.

37

(38)  Pozri vec C-70/72, Komisia/Nemecko, Zb. 1973, s. 813, bod 13.

38

(39)  Pozri spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-4103, bod 75.

39

(40)  Pozri vec C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-030671, body 64 a 65.

40

(41)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

41

(42)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

42

(43)  Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1).

43

(44)  Tieto informácie sa poskytnú vo forme tabuľky priloženej k tomuto rozhodnutiu ako príloha.

44

---

PRÍLOHA

INFORMÁCIE O SUMÁCH PRIJATEJ POMOCI, KTORÉ TREBA VRÁTIŤ A KTORÉ UŽ BOLI VRÁTENÉ (VŠETKY SUMY V EUR)

| Totožnosť prijímateľa – opatrenie | Celková výška prijatej pomoci | Celková výška pomoci, ktorú treba vrátiť
  (istina) | Celková suma, ktorá už bola splatená |
| --- | --- | --- | --- |
| Istina | Úrok z vymáhanej sumy |
| Cyprus Airways – účasť štátu na zvýšení kapitálu | 3 1 3 30  000 (1) | 3 1 3 30  000 | | |
| Cyprus Airways – pôžička na pomoc na záchranu | 3 4 5 00  000 (2) | 3 4 5 00  000 | | |
| Cyprus Airways – pomoc na podporu vzdelávania | 2 69  317,94 (3) | 2 69  317,94 | | |
| [Prosím upravte, ak bola akákoľvek iná pomoc poskytnutá v rámci opatrenia 4.] | | | | |

Totožnosť prijímateľa – opatrenie

Celková výška prijatej pomoci

Celková výška pomoci, ktorú treba vrátiť

(istina)

Celková suma, ktorá už bola splatená

Istina

Úrok z vymáhanej sumy

Cyprus Airways – účasť štátu na zvýšení kapitálu

3 1 3 30  000 (1)

3 1 3 30  000

Cyprus Airways – pôžička na pomoc na záchranu

3 4 5 00  000 (2)

3 4 5 00  000

Cyprus Airways – pomoc na podporu vzdelávania

2 69  317,94 (3)

2 69  317,94

[Prosím upravte, ak bola akákoľvek iná pomoc poskytnutá v rámci opatrenia 4.]

---

(1)  Suma, ako sa uvádza v odôvodnení (110) tohto rozhodnutia.

(2)  Suma, ako sa uvádza v odôvodnení (111) tohto rozhodnutia.

(3)  Suma, ako sa uvádza v odôvodnení (117) tohto rozhodnutia.

---

| 8.7.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 179/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 179/112

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1074

z 19. januára 2015

o štátnej pomoci SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Taliansko

Dodatočná náhrada za služby vo verejnom záujme pre CSTP

(oznámené pod číslom C(2015)74)

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Prostredníctvom elektronickej notifikácie z 5. decembra 2012 talianske orgány oznámili v súlade s článkom 108 ods. 3 zmluvy dodatočnú náhradu udelenú na základe rozsudku zo strany Consiglio di Stato (taliansky najvyšší správny súd) spoločnosti Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA (ďalej len „spoločnosť CSTP“) za poskytovanie služieb osobnej autobusovej dopravy na základe koncesií, ktoré jej udelil taliansky región Kampánia (ďalej len „región“), počas obdobia rokov 1997 – 2002 (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(1)

Prostredníctvom elektronickej notifikácie z 5. decembra 2012 talianske orgány oznámili v súlade s článkom 108 ods. 3 zmluvy dodatočnú náhradu udelenú na základe rozsudku zo strany Consiglio di Stato (taliansky najvyšší správny súd) spoločnosti Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA (ďalej len „spoločnosť CSTP“) za poskytovanie služieb osobnej autobusovej dopravy na základe koncesií, ktoré jej udelil taliansky región Kampánia (ďalej len „región“), počas obdobia rokov 1997 – 2002 (ďalej len „posudzované obdobie“).

| (2) | Notifikácia bola zaregistrovaná ako vec číslo SA.35842 a od 13. decembra 2012 sa považovala za neoznámené opatrenie, keďže podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, región bol povinný vyplatiť dodatočnú náhradu pre spoločnosť CSTP od 7. decembra 2012, teda po tom, ako talianska vláda oznámila opatrenie Komisii, ale predtým, ako bolo prijaté rozhodnutie Komisie. |
| --- | --- |

(2)

Notifikácia bola zaregistrovaná ako vec číslo SA.35842 a od 13. decembra 2012 sa považovala za neoznámené opatrenie, keďže podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, región bol povinný vyplatiť dodatočnú náhradu pre spoločnosť CSTP od 7. decembra 2012, teda po tom, ako talianska vláda oznámila opatrenie Komisii, ale predtým, ako bolo prijaté rozhodnutie Komisie.

| (3) | Listom z 20. februára 2014 Komisia informovala Taliansko, že sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(3)

Listom z 20. februára 2014 Komisia informovala Taliansko, že sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“).

| (4) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (1). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k opatreniu. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (1). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k opatreniu.

| (5) | Talianske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v listoch z 21. a 25. marca 2014. |
| --- | --- |

(5)

Talianske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v listoch z 21. a 25. marca 2014.

| (6) | Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť CSTP, príjemca opatrenia. Jej pripomienky boli prijaté 25., 26., 27. a 28. marca 2014. |
| --- | --- |

(6)

Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť CSTP, príjemca opatrenia. Jej pripomienky boli prijaté 25., 26., 27. a 28. marca 2014.

| (7) | Taliansko nepredložilo žiadne pripomienky týkajúce sa pripomienok tretej strany. |
| --- | --- |

(7)

Taliansko nepredložilo žiadne pripomienky týkajúce sa pripomienok tretej strany.

| (8) | Po schválení predĺženia lehoty zo strany Komisie talianske orgány poskytli doplňujúce informácie v liste z 15. septembra 2014. |
| --- | --- |

(8)

Po schválení predĺženia lehoty zo strany Komisie talianske orgány poskytli doplňujúce informácie v liste z 15. septembra 2014.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   SPOLOČNOSŤ

| (9) | CSTP je akciová spoločnosť, ktorá poskytuje služby miestnej verejnej dopravy na základe regionálnych a komunálnych koncesií. Konkrétnejšie, podľa talianskych orgánov spoločnosť CSTP prevádzkovala sieť autobusových liniek ako koncesionár regiónu počas celého posudzovaného obdobia, ktorá pokrýva približne 9 miliónov km ročne. |
| --- | --- |

(9)

CSTP je akciová spoločnosť, ktorá poskytuje služby miestnej verejnej dopravy na základe regionálnych a komunálnych koncesií. Konkrétnejšie, podľa talianskych orgánov spoločnosť CSTP prevádzkovala sieť autobusových liniek ako koncesionár regiónu počas celého posudzovaného obdobia, ktorá pokrýva približne 9 miliónov km ročne.

| (10) | Z informácií, ktoré poskytli talianske orgány, región už vyplatil 13 1 6 32  525,80 EUR spoločnosti CSTP za uvedené služby počas posudzovaného obdobia, z ktorých 12 5 8 69  212,47 EUR bolo určených na prevádzku a riadenie služby a 5 7 63  313,32 EUR na investície. Keďže sa zdá, že táto náhrada bola spoločnosti CSTP udelená viac ako desať rokov predtým, než Komisia zaslala talianskemu štátu svoju prvú žiadosť o informácie, táto náhrada nebude predmetom posudzovania v súčasnom konaní (2). |
| --- | --- |

(10)

Z informácií, ktoré poskytli talianske orgány, región už vyplatil 13 1 6 32  525,80 EUR spoločnosti CSTP za uvedené služby počas posudzovaného obdobia, z ktorých 12 5 8 69  212,47 EUR bolo určených na prevádzku a riadenie služby a 5 7 63  313,32 EUR na investície. Keďže sa zdá, že táto náhrada bola spoločnosti CSTP udelená viac ako desať rokov predtým, než Komisia zaslala talianskemu štátu svoju prvú žiadosť o informácie, táto náhrada nebude predmetom posudzovania v súčasnom konaní (2).

| (11) | Okrem vyššie uvedených súm, ktoré už boli prijaté, spoločnosť CSTP požiadala región o dodatočnú náhradu vo výške 1 4 5 45  946 EUR na základe nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 (3) za hospodárske nevýhody, ktoré údajne utrpela v dôsledku záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré jej údajne boli uložené. |
| --- | --- |

(11)

Okrem vyššie uvedených súm, ktoré už boli prijaté, spoločnosť CSTP požiadala región o dodatočnú náhradu vo výške 1 4 5 45  946 EUR na základe nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 (3) za hospodárske nevýhody, ktoré údajne utrpela v dôsledku záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré jej údajne boli uložené.

| (12) | V roku 2008 Regionálny správny súd v Salerne zamietol žiadosť spoločnosti CSTP o dodatočnú náhradu na základe nariadenia (EHS) č. 1191/69. Tento súd rozhodol, že v súlade s článkom 4 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (4) spoločnosť CSTP nemôže požadovať náhradu za hospodárske nevýhody vyplývajúce z uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme bez toho, aby predtým požiadala o zrušenie týchto záväzkov. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2008 Regionálny správny súd v Salerne zamietol žiadosť spoločnosti CSTP o dodatočnú náhradu na základe nariadenia (EHS) č. 1191/69. Tento súd rozhodol, že v súlade s článkom 4 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (4) spoločnosť CSTP nemôže požadovať náhradu za hospodárske nevýhody vyplývajúce z uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme bez toho, aby predtým požiadala o zrušenie týchto záväzkov.

2.2.   ROZSUDKY VYDANÉ SÚDOM CONSIGLIO DI STATO

| (13) | Rozsudkom z 27. júla 2009 (Sentenza no. 4683/09) Consiglio di Stato vyhovel odvolaniu spoločnosti CSTP proti rozsudku Regionálneho správneho súdu v Salerne a dospel k záveru, že spoločnosť CSTP bola v súlade s článkami 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 oprávnená prijať dodatočnú náhradu za vykonanú službu vo verejnom záujme. Uvedený rozsudok presne nevymedzuje, na základe ktorého právneho aktu a v akej forme boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, ale zdôrazňuje, že podniku, ktorý prevádzkuje služby vo verejnom záujme, nemožno uprieť jeho nárok na vrátenie skutočných nákladov, ktoré mu vznikli pri poskytovaní tejto služby. Consiglio di Stato ďalej usúdil, že spoločnosť CSTP mala nárok na náhradu za služby vo verejnom záujme aj v prípade neexistencie predchádzajúcej žiadosti o zrušenie záväzkov služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(13)

Rozsudkom z 27. júla 2009 (Sentenza no. 4683/09) Consiglio di Stato vyhovel odvolaniu spoločnosti CSTP proti rozsudku Regionálneho správneho súdu v Salerne a dospel k záveru, že spoločnosť CSTP bola v súlade s článkami 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 oprávnená prijať dodatočnú náhradu za vykonanú službu vo verejnom záujme. Uvedený rozsudok presne nevymedzuje, na základe ktorého právneho aktu a v akej forme boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, ale zdôrazňuje, že podniku, ktorý prevádzkuje služby vo verejnom záujme, nemožno uprieť jeho nárok na vrátenie skutočných nákladov, ktoré mu vznikli pri poskytovaní tejto služby. Consiglio di Stato ďalej usúdil, že spoločnosť CSTP mala nárok na náhradu za služby vo verejnom záujme aj v prípade neexistencie predchádzajúcej žiadosti o zrušenie záväzkov služby vo verejnom záujme.

| (14) | Podľa Consiglio di Stato presnú výšku dodatočnej náhrady dlhovanej spoločnosti CSTP mal stanoviť región na základe spoľahlivých údajov z účtovníctva spoločnosti, z ktorých vyplýva rozdiel medzi nákladmi na tú časť činností spoločnosti CSTP, ktoré súvisia so záväzkami služby vo verejnom záujme, a zodpovedajúcimi príjmami. Zástupcovia regiónu však tvrdili, že neboli schopní tak urobiť vzhľadom na nedostatok jasných a spoľahlivých údajov. |
| --- | --- |

(14)

Podľa Consiglio di Stato presnú výšku dodatočnej náhrady dlhovanej spoločnosti CSTP mal stanoviť región na základe spoľahlivých údajov z účtovníctva spoločnosti, z ktorých vyplýva rozdiel medzi nákladmi na tú časť činností spoločnosti CSTP, ktoré súvisia so záväzkami služby vo verejnom záujme, a zodpovedajúcimi príjmami. Zástupcovia regiónu však tvrdili, že neboli schopní tak urobiť vzhľadom na nedostatok jasných a spoľahlivých údajov.

| (15) | Uznesením (ordinanza) č. 8736/2010 z 13. decembra 2010Consiglio di Stato menoval odborníka na stanovenie presnej výšky dodatočnej náhrady. Podľa talianskych orgánov tento odborník takisto nebol schopný určiť výšku náhrady; len s pomocou ďalšieho odborníka, ktorého menoval Consiglio di Stato uznesením č. 5897/2011 zo 7. novembra 2011, sa výška náhrady vypočítala použitím „indukčnej metódy“, ako ju nariadil Consiglio di Stato uznesením č. 3244/2011 z 25. júla 2011. Na základe týchto výpočtov odborníci dospeli k záveru, že náhrada nákladov, ktoré znášala spoločnosť CSTP, nebola dostatočná iba za rok 1998 ako výsledok uplatňovania vzorca uvedeného v článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (t. j. tarifný záväzok). Odborníci nemohli použiť indukčnú metódu na výpočet nedostatočnej náhrady (ak nejaká bola) na základe článku 10 (t. j. záväzku prevádzkovať alebo dopravovať) toho istého nariadenia z dôvodu absencie spoľahlivých údajov a rizika, že by sa použitím tejto metódy duplikovala náhrada vypočítaná podľa článku 11. Odborníci preto implicitne predpokladali, že tarifný záväzok bol spoločnosti CSTP uložený. |
| --- | --- |

(15)

Uznesením (ordinanza) č. 8736/2010 z 13. decembra 2010Consiglio di Stato menoval odborníka na stanovenie presnej výšky dodatočnej náhrady. Podľa talianskych orgánov tento odborník takisto nebol schopný určiť výšku náhrady; len s pomocou ďalšieho odborníka, ktorého menoval Consiglio di Stato uznesením č. 5897/2011 zo 7. novembra 2011, sa výška náhrady vypočítala použitím „indukčnej metódy“, ako ju nariadil Consiglio di Stato uznesením č. 3244/2011 z 25. júla 2011. Na základe týchto výpočtov odborníci dospeli k záveru, že náhrada nákladov, ktoré znášala spoločnosť CSTP, nebola dostatočná iba za rok 1998 ako výsledok uplatňovania vzorca uvedeného v článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (t. j. tarifný záväzok). Odborníci nemohli použiť indukčnú metódu na výpočet nedostatočnej náhrady (ak nejaká bola) na základe článku 10 (t. j. záväzku prevádzkovať alebo dopravovať) toho istého nariadenia z dôvodu absencie spoľahlivých údajov a rizika, že by sa použitím tejto metódy duplikovala náhrada vypočítaná podľa článku 11. Odborníci preto implicitne predpokladali, že tarifný záväzok bol spoločnosti CSTP uložený.

| (16) | Consiglio di Stato na základe toho vydal rozsudok č. 5649/2012 zo 7. novembra 2012, v ktorom vyčíslil dodatočnú náhradu vo výške 4 9 51  838 EUR, ktorú musel región vyplatiť spoločnosti CSTP a ktorá predstavovala sumu nedostatočnej náhrady za rok 1998, a nariadil vyplatenie tejto sumy do 7. decembra 2012. Región vyplatil spoločnosti CSTP túto sumu 21. decembra 2012. |
| --- | --- |

(16)

Consiglio di Stato na základe toho vydal rozsudok č. 5649/2012 zo 7. novembra 2012, v ktorom vyčíslil dodatočnú náhradu vo výške 4 9 51  838 EUR, ktorú musel región vyplatiť spoločnosti CSTP a ktorá predstavovala sumu nedostatočnej náhrady za rok 1998, a nariadil vyplatenie tejto sumy do 7. decembra 2012. Región vyplatil spoločnosti CSTP túto sumu 21. decembra 2012.

| (17) | Práve táto dodatočná náhrada pre spoločnosť CSTP, ktorú jej vyplatil región na základe rozsudku č. 5649/2012, predstavuje neoznámené opatrenie a predmet tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(17)

Práve táto dodatočná náhrada pre spoločnosť CSTP, ktorú jej vyplatil región na základe rozsudku č. 5649/2012, predstavuje neoznámené opatrenie a predmet tohto rozhodnutia.

2.3.   DODATOČNÉ INFORMÁCIE/PRIPOMIENKY, KTORÉ POSKYTLI TALIANSKE ORGÁNY

| (18) | Podľa talianskych orgánov spoločnosť CSTP, rovnako ako iní poskytovatelia pravidelnej regionálnej autobusovej dopravy, pôsobila na základe dočasných licencií (koncesií), ktoré sa mali na jej žiadosť každý rok obnovovať. Na základe týchto koncesií mala spoločnosť výlučné právo poskytovať príslušné služby. |
| --- | --- |

(18)

Podľa talianskych orgánov spoločnosť CSTP, rovnako ako iní poskytovatelia pravidelnej regionálnej autobusovej dopravy, pôsobila na základe dočasných licencií (koncesií), ktoré sa mali na jej žiadosť každý rok obnovovať. Na základe týchto koncesií mala spoločnosť výlučné právo poskytovať príslušné služby.

| (19) | Talianske orgány ďalej tvrdia, že spoločnosť CSTP žiadala o koncesie na poskytovanie služieb na príslušných trasách od regiónu v každom roku posudzovaného obdobia a že v týchto koncesiách sa vždy uvádzalo, že služby sa poskytujú v celom rozsahu na riziko predmetných podnikov a konkrétne „bez toho, aby poskytnutie služby predstavovalo právo na dotáciu alebo náhradu akéhokoľvek druhu“. Talianske orgány poskytli kópiu vzoru koncesnej zmluvy z roku 1973 a tvrdili, že tento vzor zodpovedá zmluve používanej so spoločnosťou CSTP v posudzovanom období. Talianske orgány však neposkytli žiadne koncesné zmluvy, ktoré v skutočnosti uzavreli so spoločnosťou CSTP počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(19)

Talianske orgány ďalej tvrdia, že spoločnosť CSTP žiadala o koncesie na poskytovanie služieb na príslušných trasách od regiónu v každom roku posudzovaného obdobia a že v týchto koncesiách sa vždy uvádzalo, že služby sa poskytujú v celom rozsahu na riziko predmetných podnikov a konkrétne „bez toho, aby poskytnutie služby predstavovalo právo na dotáciu alebo náhradu akéhokoľvek druhu“. Talianske orgány poskytli kópiu vzoru koncesnej zmluvy z roku 1973 a tvrdili, že tento vzor zodpovedá zmluve používanej so spoločnosťou CSTP v posudzovanom období. Talianske orgány však neposkytli žiadne koncesné zmluvy, ktoré v skutočnosti uzavreli so spoločnosťou CSTP počas posudzovaného obdobia.

| (20) | Talianske orgány tvrdia, že na základe týchto koncesií mohla spoločnosť CSTP kedykoľvek navrhnúť nahradenie foriem dopravy, ktoré mala používať, alebo požiadať o zrušenie všetkých svojich záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, ak jej takéto záväzky spôsobili hospodársku nevýhodu, ale že spoločnosť si toto právo nikdy neuplatnila. Talianske orgány ďalej tvrdia, že spoločnosť nikdy neinformovala región o tom, že znáša hospodárske nevýhody alebo že plní záväzky, ktoré by nevykonávala, keby ju k tomu nezaväzoval záväzok služby vo verejnom záujme. Napokon, podľa talianskych orgánov spoločnosť CSTP nikdy nepožiadala o zrušenie záväzku služby vo verejnom záujme, ako sa údajne požaduje v článku 4 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(20)

Talianske orgány tvrdia, že na základe týchto koncesií mohla spoločnosť CSTP kedykoľvek navrhnúť nahradenie foriem dopravy, ktoré mala používať, alebo požiadať o zrušenie všetkých svojich záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, ak jej takéto záväzky spôsobili hospodársku nevýhodu, ale že spoločnosť si toto právo nikdy neuplatnila. Talianske orgány ďalej tvrdia, že spoločnosť nikdy neinformovala región o tom, že znáša hospodárske nevýhody alebo že plní záväzky, ktoré by nevykonávala, keby ju k tomu nezaväzoval záväzok služby vo verejnom záujme. Napokon, podľa talianskych orgánov spoločnosť CSTP nikdy nepožiadala o zrušenie záväzku služby vo verejnom záujme, ako sa údajne požaduje v článku 4 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (21) | Podľa talianskych orgánov verejné príspevky poskytnuté spoločnosti CSTP v minulosti boli založené na metodike štandardných nákladov, vypočítané na základe určitých parametrov stanovených v regionálnom zákone č. 16/1983 (5), ako napríklad počet udelených kilometrov vo vzťahu k najazdeným kilometrom, počet zamestnancov a autobusov, ktorý by sa líšil v závislosti od druhu vykonávanej služby (služby poskytované v meste, v horskom alebo kopcovitom teréne), právne a ekonomické zaobchádzanie so zamestnancami, veľkosť podniku a náklady na autobusy. |
| --- | --- |

(21)

Podľa talianskych orgánov verejné príspevky poskytnuté spoločnosti CSTP v minulosti boli založené na metodike štandardných nákladov, vypočítané na základe určitých parametrov stanovených v regionálnom zákone č. 16/1983 (5), ako napríklad počet udelených kilometrov vo vzťahu k najazdeným kilometrom, počet zamestnancov a autobusov, ktorý by sa líšil v závislosti od druhu vykonávanej služby (služby poskytované v meste, v horskom alebo kopcovitom teréne), právne a ekonomické zaobchádzanie so zamestnancami, veľkosť podniku a náklady na autobusy.

| (22) | Talianske orgány takisto vyjadrujú pochybnosť, či spoločnosť CSTP preukázala, že účinne a správne vykonávala záväzky služby vo verejnom záujme v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69, a tvrdia, že spoločnosť CSTP nevyužívala systém oddelených účtov, ako sa požaduje v článku 1 ods. 5 toho istého nariadenia. |
| --- | --- |

(22)

Talianske orgány takisto vyjadrujú pochybnosť, či spoločnosť CSTP preukázala, že účinne a správne vykonávala záväzky služby vo verejnom záujme v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69, a tvrdia, že spoločnosť CSTP nevyužívala systém oddelených účtov, ako sa požaduje v článku 1 ods. 5 toho istého nariadenia.

2.4.   VÝŠKA NÁHRADY

| (23) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 15, Consiglio di Stato menoval dvoch odborníkov, aby určili dodatočnú náhradu, ktorú región dlhoval spoločnosti CSTP na základe článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69. Dňa 27. septembra 2012 títo dvaja odborníci vydali príslušné správy, ale iba druhý odborník bol schopný vypočítať dodatočnú náhradu, ktorú región dlhoval spoločnosti CSTP. |
| --- | --- |

(23)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 15, Consiglio di Stato menoval dvoch odborníkov, aby určili dodatočnú náhradu, ktorú región dlhoval spoločnosti CSTP na základe článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69. Dňa 27. septembra 2012 títo dvaja odborníci vydali príslušné správy, ale iba druhý odborník bol schopný vypočítať dodatočnú náhradu, ktorú región dlhoval spoločnosti CSTP.

| (24) | Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu za záväzok prevádzkovať alebo dopravovať – článok 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 – odborníci vo svojich správach často zdôrazňujú, že žiadosti spoločnosti CSTP o dodatočnú náhradu neboli podložené dostatočnými dokumentačnými údajmi, ktoré by umožnili presný výpočet tejto sumy. Okrem toho strany (t. j. spoločnosť CSTP a región) takisto predložili údaje, ktoré sa nezhodujú, alebo ktoré neboli dostatočne presné, poskytovali iba približné informácie. Preto odborníci vo svojej správe dospeli k záveru, že strany poskytli nedostatočné dokumentačné dôkazy na posúdenie neziskových liniek autobusovej dopravy, čo odborníkom znemožňuje získať spoľahlivý odhad dokonca aj pri použití „indukčnej metódy“, ktorú nariadil Consiglio di Stato. Odborníci preto došli k záveru, že dodatočná náhrada za záväzok prevádzkovať alebo dopravovať vypočítaná na základe článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (6) by mala byť nulová. |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu za záväzok prevádzkovať alebo dopravovať – článok 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 – odborníci vo svojich správach často zdôrazňujú, že žiadosti spoločnosti CSTP o dodatočnú náhradu neboli podložené dostatočnými dokumentačnými údajmi, ktoré by umožnili presný výpočet tejto sumy. Okrem toho strany (t. j. spoločnosť CSTP a región) takisto predložili údaje, ktoré sa nezhodujú, alebo ktoré neboli dostatočne presné, poskytovali iba približné informácie. Preto odborníci vo svojej správe dospeli k záveru, že strany poskytli nedostatočné dokumentačné dôkazy na posúdenie neziskových liniek autobusovej dopravy, čo odborníkom znemožňuje získať spoľahlivý odhad dokonca aj pri použití „indukčnej metódy“, ktorú nariadil Consiglio di Stato. Odborníci preto došli k záveru, že dodatočná náhrada za záväzok prevádzkovať alebo dopravovať vypočítaná na základe článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (6) by mala byť nulová.

| (25) | Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu v súvislosti s tarifnými záväzkami – článok 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 – odborníci dospeli k záveru, že táto náhrada by sa nemala vypočítať na základe odseku 2 tohto ustanovenia, keďže strany nikdy nedefinovali stav na trhu, a vzhľadom na to by sa akákoľvek náhrada mala vypočítať na základe odseku 1 tohto ustanovenia. Odborníci však uznávajú, že výpočet na základe odseku 1 nie je možný z dôvodu chýbajúcich alebo nespoľahlivých údajov. Preto sa použila „indukčná metóda“, ktorú nariadil Consiglio di Stato, pričom na výpočet toho, či náhrada nákladov spoločnosti CSTP počas posudzovaného obdobia za tarifné záväzky, ktoré jej boli uložené, nebola dostatočná, sa použil koncept „štandardných nákladov“ založený na „štandardných jednotkových nákladoch“ a počte kilometrov, ktorý bol predmetom koncesie. |
| --- | --- |

(25)

Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu v súvislosti s tarifnými záväzkami – článok 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 – odborníci dospeli k záveru, že táto náhrada by sa nemala vypočítať na základe odseku 2 tohto ustanovenia, keďže strany nikdy nedefinovali stav na trhu, a vzhľadom na to by sa akákoľvek náhrada mala vypočítať na základe odseku 1 tohto ustanovenia. Odborníci však uznávajú, že výpočet na základe odseku 1 nie je možný z dôvodu chýbajúcich alebo nespoľahlivých údajov. Preto sa použila „indukčná metóda“, ktorú nariadil Consiglio di Stato, pričom na výpočet toho, či náhrada nákladov spoločnosti CSTP počas posudzovaného obdobia za tarifné záväzky, ktoré jej boli uložené, nebola dostatočná, sa použil koncept „štandardných nákladov“ založený na „štandardných jednotkových nákladoch“ a počte kilometrov, ktorý bol predmetom koncesie.

| (26) | Na základe toho odborníci vypočítali výšku dodatočnej náhrady pomocou vzorca uvedeného v článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 za predpokladu, že spoločnosti CSTP boli počas posudzovaného obdobia uložené tarifné záväzky, ako je zhrnuté v tejto tabuľke: | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Príjmy, ktoré možno pripísať obchodnému riadeniu |

(26)

Na základe toho odborníci vypočítali výšku dodatočnej náhrady pomocou vzorca uvedeného v článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 za predpokladu, že spoločnosti CSTP boli počas posudzovaného obdobia uložené tarifné záväzky, ako je zhrnuté v tejto tabuľke:

1997

1998

1999

2000

2001

2002

A

Príjmy, ktoré možno pripísať obchodnému riadeniu

4 0 3 03  387,71

4 2 3 12  390,51

4 1 1 74  023,85

4 2 3 99  523,59

4 2 0 10  059,97

4 2 0 10  059,97

| B | Skutočné príjmy, ktoré možno pripísať riadeniu v tejto veci |
| --- | --- |

B

Skutočné príjmy, ktoré možno pripísať riadeniu v tejto veci

9 4 84  545,48

8 7 05  924,03

8 5 77  234,29

9 2 54  374,76

9 4 47  735,00

9 4 30  225,00

| C | Príspevky, ktoré už boli vyplatené |
| --- | --- |

C

Príspevky, ktoré už boli vyplatené

3 4 1 06  026,86

2 9 9 35  681,81

3 4 1 24  760,15

3 5 1 99  742,20

3 3 4 96  192,00

3 3 8 69  048,00

A – (B + C)

-3 2 87  184,64

3 6 70  784,68

-1 5 27  970,59

-2 0 54  593,37

-9 33  867,03

-1 2 89  213,03

A – (B + C)

3 6 70  784,68

| (27) | Z uvedených výpočtov vyplýva, že len v roku 1998 by spoločnosť CSTP mohla tvrdiť, že jej nebola vyplatená dostatočná náhrada v dôsledku údajného tarifného záväzku, ktorý jej bol uložený. Suma nevyplatenej náhrady predstavovala 3 6 70  784,68 EUR a bol k nej pripočítaný zákonný úrok vo výške 1 2 81  053,57 EUR, čoho výsledkom bola dodatočná náhrada vo výške 4 9 51  838,25 EUR. Consiglio di Stato nariadil regiónu, aby túto sumu vyplatil spoločnosti CSTP; región túto sumu v skutočnosti vyplatil 21. decembra 2012. |
| --- | --- |

(27)

Z uvedených výpočtov vyplýva, že len v roku 1998 by spoločnosť CSTP mohla tvrdiť, že jej nebola vyplatená dostatočná náhrada v dôsledku údajného tarifného záväzku, ktorý jej bol uložený. Suma nevyplatenej náhrady predstavovala 3 6 70  784,68 EUR a bol k nej pripočítaný zákonný úrok vo výške 1 2 81  053,57 EUR, čoho výsledkom bola dodatočná náhrada vo výške 4 9 51  838,25 EUR. Consiglio di Stato nariadil regiónu, aby túto sumu vyplatil spoločnosti CSTP; región túto sumu v skutočnosti vyplatil 21. decembra 2012.

2.5.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (28) | Ako sa objasňuje v rozhodnutí o začatí konania, Komisia mala určité pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(28)

Ako sa objasňuje v rozhodnutí o začatí konania, Komisia mala určité pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom.

| (29) | Po prvé, Komisia mala pochybnosti, či boli splnené štyri podmienky, ktoré stanovil Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „SDEÚ“) vo svojej judikatúre vo veci Altmark
   (7). |
| --- | --- |

(29)

Po prvé, Komisia mala pochybnosti, či boli splnené štyri podmienky, ktoré stanovil Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „SDEÚ“) vo svojej judikatúre vo veci Altmark
   (7).

| (30) | Po druhé, Komisia mala pochybnosti, pokiaľ ide o vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69. Odpoveď na otázku, či boli talianske orgány na základe článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 skutočne vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie v tejto veci, teda závisí po prvé od toho, či región skutočne jednostranne uložil spoločnosti CSTP záväzok služby vo verejnom záujme, a po druhé od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia nemohla vyvodiť záver, či pri udelení náhrady spoločnosti CSTP boli splnené tieto podmienky. |
| --- | --- |

(30)

Po druhé, Komisia mala pochybnosti, pokiaľ ide o vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69. Odpoveď na otázku, či boli talianske orgány na základe článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 skutočne vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie v tejto veci, teda závisí po prvé od toho, či región skutočne jednostranne uložil spoločnosti CSTP záväzok služby vo verejnom záujme, a po druhé od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia nemohla vyvodiť záver, či pri udelení náhrady spoločnosti CSTP boli splnené tieto podmienky.

| (31) | Po tretie, Komisia mala pochybnosti, pokiaľ ide o možnú zlučiteľnosť opatrenia podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8). Keby sa preukázalo, že nebola splnená aspoň jedna z podmienok na vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 a keby sa muselo vykonať posúdenie podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007, Komisia mala pochybnosti, či v tomto prípade boli splnené podmienky uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(31)

Po tretie, Komisia mala pochybnosti, pokiaľ ide o možnú zlučiteľnosť opatrenia podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8). Keby sa preukázalo, že nebola splnená aspoň jedna z podmienok na vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 a keby sa muselo vykonať posúdenie podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007, Komisia mala pochybnosti, či v tomto prípade boli splnené podmienky uvedeného nariadenia.

3.   PRIPOMIENKY TALIANSKA

| (32) | Talianske orgány na vnútroštátnej úrovni nepredložili žiadne pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Pripomienky predložil iba región Kampánia. |
| --- | --- |

(32)

Talianske orgány na vnútroštátnej úrovni nepredložili žiadne pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Pripomienky predložil iba región Kampánia.

| (33) | Po prvé, región uviedol, že spoločnosť CSTP neposkytla žiadne dôkazy o riadne oddelených účtoch. |
| --- | --- |

(33)

Po prvé, región uviedol, že spoločnosť CSTP neposkytla žiadne dôkazy o riadne oddelených účtoch.

| (34) | Následne zopakoval, že počas posudzovaného obdobia nedošlo k žiadnemu jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme. Naopak, spoločnosť, podľa pravidiel, ktoré boli v tom čase platné, každoročne žiadala o obnovenie koncesných služieb, takže žiadny z koncesných aktov neviedol k jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme. Okrem toho región spoločnosť CSTP opakovane žiadal, aby predložila dokumentačné dôkazy týkajúce sa aktov alebo zmlúv, ktorými jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, aby vyhovel rozsudku, ale podľa regiónu spoločnosť na tieto žiadosti nikdy neodpovedala. Spoločnosť CSTP neposkytla ani dôkazy o tom, že žiadala región o zmenu podmienok stanovených v koncesných zmluvách, pokiaľ ide o trasy, časy a tarify, alebo že región zamietol takéto žiadosti, ak mu nejaké boli predložené. Pokiaľ ide o obmedzenie taríf, región poznamenal, že tarify uložené na základe koncesných zmlúv vyplývali zo všeobecných opatrení cenovej politiky uplatňovanej všetkými spoločnosťami, ktoré pôsobili v rovnakom sektore. |
| --- | --- |

(34)

Následne zopakoval, že počas posudzovaného obdobia nedošlo k žiadnemu jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme. Naopak, spoločnosť, podľa pravidiel, ktoré boli v tom čase platné, každoročne žiadala o obnovenie koncesných služieb, takže žiadny z koncesných aktov neviedol k jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme. Okrem toho región spoločnosť CSTP opakovane žiadal, aby predložila dokumentačné dôkazy týkajúce sa aktov alebo zmlúv, ktorými jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, aby vyhovel rozsudku, ale podľa regiónu spoločnosť na tieto žiadosti nikdy neodpovedala. Spoločnosť CSTP neposkytla ani dôkazy o tom, že žiadala región o zmenu podmienok stanovených v koncesných zmluvách, pokiaľ ide o trasy, časy a tarify, alebo že región zamietol takéto žiadosti, ak mu nejaké boli predložené. Pokiaľ ide o obmedzenie taríf, región poznamenal, že tarify uložené na základe koncesných zmlúv vyplývali zo všeobecných opatrení cenovej politiky uplatňovanej všetkými spoločnosťami, ktoré pôsobili v rovnakom sektore.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (35) | Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť CSTP, príjemca opatrenia. Spoločnosť CSTP v rámci svojich pripomienok nesúhlasila s predbežnými stanoviskami Komisie v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(35)

Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť CSTP, príjemca opatrenia. Spoločnosť CSTP v rámci svojich pripomienok nesúhlasila s predbežnými stanoviskami Komisie v rozhodnutí o začatí konania.

| (36) | Po prvé, opätovne tvrdila, že región jej počas posudzovaného obdobia jednostranne uložil záväzky služby vo verejnom záujme. Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť CSTP uvádzala, že tieto záväzky služby vo verejnom záujme neboli uvedené v dokumente, ktorým sa udeľovala koncesia, keďže tento dokument neexistoval, ale vyplývali výlučne z vnútorných aktov regiónu, ktoré vopred určovali organizáciu podniku a náhradu prostredníctvom mechanizmu „štandardných nákladov“. Spoločnosť CSTP vysvetlila, že Taliansko upravovalo záväzky služby vo verejnom záujme prostredníctvom zákona č. 151/81, regionálneho zákona č. 16/83, článku 4 zákona č. 59/97 a legislatívnej vyhlášky č. 422/97. Záväzky služby vo verejnom záujme boli spoločnosti CSTP zverené prostredníctvom koncesného aktu v roku 1972/73 a každoročne obnovované až do roku 2003. Skutočnosť, že spoločnosti CSTP boli počas posudzovaného obdobia uložené záväzky služby vo verejnom záujme, ako napríklad tarifné záväzky, trasy, časy a zastávky, možno údajne vyvodiť z týchto dokumentov:






  — | „premosťovacia zmluva o poskytovaní služieb“ podpísaná spoločnosťou CSTP a regiónom na rok 2003 v súlade s článkom 46 regionálneho zákona č. 3/02, ktorou sa rušia a nahrádzajú existujúce koncesie, |
| --- | --- | --- |

(36)

Po prvé, opätovne tvrdila, že región jej počas posudzovaného obdobia jednostranne uložil záväzky služby vo verejnom záujme. Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť CSTP uvádzala, že tieto záväzky služby vo verejnom záujme neboli uvedené v dokumente, ktorým sa udeľovala koncesia, keďže tento dokument neexistoval, ale vyplývali výlučne z vnútorných aktov regiónu, ktoré vopred určovali organizáciu podniku a náhradu prostredníctvom mechanizmu „štandardných nákladov“. Spoločnosť CSTP vysvetlila, že Taliansko upravovalo záväzky služby vo verejnom záujme prostredníctvom zákona č. 151/81, regionálneho zákona č. 16/83, článku 4 zákona č. 59/97 a legislatívnej vyhlášky č. 422/97. Záväzky služby vo verejnom záujme boli spoločnosti CSTP zverené prostredníctvom koncesného aktu v roku 1972/73 a každoročne obnovované až do roku 2003. Skutočnosť, že spoločnosti CSTP boli počas posudzovaného obdobia uložené záväzky služby vo verejnom záujme, ako napríklad tarifné záväzky, trasy, časy a zastávky, možno údajne vyvodiť z týchto dokumentov:

—

„premosťovacia zmluva o poskytovaní služieb“ podpísaná spoločnosťou CSTP a regiónom na rok 2003 v súlade s článkom 46 regionálneho zákona č. 3/02, ktorou sa rušia a nahrádzajú existujúce koncesie,

| — | rozhodnutie regionálnej vlády (delibera della Giunta Regionale) č. 4873 z 30. decembra 1999, ktorým sa spoločnosti CSTP povoľuje upraviť niektoré trasy na základe požiadaviek zo strany spoločnosti, ako aj zo strany iných predkladateľov petície, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie regionálnej vlády (delibera della Giunta Regionale) č. 4873 z 30. decembra 1999, ktorým sa spoločnosti CSTP povoľuje upraviť niektoré trasy na základe požiadaviek zo strany spoločnosti, ako aj zo strany iných predkladateľov petície,

| — | rozhodnutie regionálnej vlády č. 327 zo 4. mája 2000, ktorým sa predĺžilo trvanie pozastavenia nárastu nákladov na predplatené cestovné lístky na služby autobusovej dopravy v regióne, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie regionálnej vlády č. 327 zo 4. mája 2000, ktorým sa predĺžilo trvanie pozastavenia nárastu nákladov na predplatené cestovné lístky na služby autobusovej dopravy v regióne,

| — | správa 5171/2000, v ktorej sa uvádza rozdiel medzi spôsobom výpočtu taríf pre bežné predplatené cestovné lístky a predplatené cestovné lístky na „pracovné linky“ (linee operaie), |
| --- | --- |

—

správa 5171/2000, v ktorej sa uvádza rozdiel medzi spôsobom výpočtu taríf pre bežné predplatené cestovné lístky a predplatené cestovné lístky na „pracovné linky“ (linee operaie),

| — | vyhláška regiónu Assessore dei Trasporti č. 1609/2001 o zmene líry na euro, v ktorej sa poskytovateľom služieb pripomína, že sa zakazuje akékoľvek neoprávnené zvýšenie taríf a že tento zákaz predstavuje „koncesnú/zmluvnú povinnosť“. |
| --- | --- |

—

vyhláška regiónu Assessore dei Trasporti č. 1609/2001 o zmene líry na euro, v ktorej sa poskytovateľom služieb pripomína, že sa zakazuje akékoľvek neoprávnené zvýšenie taríf a že tento zákaz predstavuje „koncesnú/zmluvnú povinnosť“.

| (37) | Napokon spoločnosť CSTP tvrdila, že keďže región opakovane znížil výšku štandardných nákladov a že tieto náklady uplatňoval nerovnomerne v rámci rôznych trás a koncesií, niektorí prevádzkovatelia rozhodli o zrušení niektorých autobusových liniek, ktoré boli neustále prevádzkované so stratou. Región údajne odpovedal, že prevádzkovatelia sú povinní prevádzkovať tieto trasy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme a že ak by tieto trasy skutočne zrušili, mohli by sa proti nim prijať právne opatrenia z dôvodu prerušenia služby vo verejnom záujme. Podľa spoločnosti CSTP je toto dôkazom o tom, že jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme. Spoločnosť CSTP však neposkytla žiadne dôkazy na podporu tohto tvrdenia. |
| --- | --- |

(37)

Napokon spoločnosť CSTP tvrdila, že keďže región opakovane znížil výšku štandardných nákladov a že tieto náklady uplatňoval nerovnomerne v rámci rôznych trás a koncesií, niektorí prevádzkovatelia rozhodli o zrušení niektorých autobusových liniek, ktoré boli neustále prevádzkované so stratou. Región údajne odpovedal, že prevádzkovatelia sú povinní prevádzkovať tieto trasy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme a že ak by tieto trasy skutočne zrušili, mohli by sa proti nim prijať právne opatrenia z dôvodu prerušenia služby vo verejnom záujme. Podľa spoločnosti CSTP je toto dôkazom o tom, že jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme. Spoločnosť CSTP však neposkytla žiadne dôkazy na podporu tohto tvrdenia.

| (38) | Po druhé, spoločnosť CSTP tvrdila, že keďže pôsobila výlučne ako poskytovateľ služieb miestnej verejnej dopravy a nevykonávala žiadnu inú obchodnú činnosť, nebola povinná viesť oddelené účty. Spoločnosť CSTP vysvetlila, že na základe platných pravidiel sa jednoducho vyžaduje, aby sa účtovné údaje týkajúce sa služby verejnej dopravy prevádzkovanej v rámci záväzku služby vo verejnom záujme poskytovali oddelene od účtovných údajov týkajúcich sa akýchkoľvek iných obchodných činností, ale nevyžaduje sa žiadne ďalšie členenie účtovníctva, ktoré by osobitne vykazovalo náklady a príjmy za každú pokrytú trasu. Spoločnosť CSTP je plne verejnou spoločnosťou, ktorej predmetom podnikania v posudzovanom období a až doposiaľ bolo výlučne poskytovanie služieb verejnej dopravy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme. Preto účty spoločnosti obsahovali iba údaje o činnostiach týkajúcich sa záväzkov služby vo verejnom záujme z jednoznačného a zásadného dôvodu, že okrem služieb prenájmu poskytovaných v roku 1998 a oddelene uvedených v účtoch spoločnosti spoločnosť počas predmetných rokov nevykonávala žiadnu inú formu obchodnej aktivity. Spoločnosť CSTP dodala, že zástupcovia regiónu nikdy nespochybnili spoľahlivosť účtovných údajov, ktoré naopak náležite používali ako základ na výpočet a vyplácanie ročných príspevkov. |
| --- | --- |

(38)

Po druhé, spoločnosť CSTP tvrdila, že keďže pôsobila výlučne ako poskytovateľ služieb miestnej verejnej dopravy a nevykonávala žiadnu inú obchodnú činnosť, nebola povinná viesť oddelené účty. Spoločnosť CSTP vysvetlila, že na základe platných pravidiel sa jednoducho vyžaduje, aby sa účtovné údaje týkajúce sa služby verejnej dopravy prevádzkovanej v rámci záväzku služby vo verejnom záujme poskytovali oddelene od účtovných údajov týkajúcich sa akýchkoľvek iných obchodných činností, ale nevyžaduje sa žiadne ďalšie členenie účtovníctva, ktoré by osobitne vykazovalo náklady a príjmy za každú pokrytú trasu. Spoločnosť CSTP je plne verejnou spoločnosťou, ktorej predmetom podnikania v posudzovanom období a až doposiaľ bolo výlučne poskytovanie služieb verejnej dopravy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme. Preto účty spoločnosti obsahovali iba údaje o činnostiach týkajúcich sa záväzkov služby vo verejnom záujme z jednoznačného a zásadného dôvodu, že okrem služieb prenájmu poskytovaných v roku 1998 a oddelene uvedených v účtoch spoločnosti spoločnosť počas predmetných rokov nevykonávala žiadnu inú formu obchodnej aktivity. Spoločnosť CSTP dodala, že zástupcovia regiónu nikdy nespochybnili spoľahlivosť účtovných údajov, ktoré naopak náležite používali ako základ na výpočet a vyplácanie ročných príspevkov.

| (39) | Po tretie, po pripomenutí konečného vnútroštátneho rozsudku Consiglio di Stato spoločnosť CSTP spochybnila všetky tri tvrdenia regiónu:






  — | výpočet nebol podložený samostatnými prevádzkovými účtami pre jednotlivé nákladové centrá, aby bolo možné odlíšiť činnosti, na ktoré sa vzťahovali záväzky služby vo verejnom záujme, |
| --- | --- | --- |

(39)

Po tretie, po pripomenutí konečného vnútroštátneho rozsudku Consiglio di Stato spoločnosť CSTP spochybnila všetky tri tvrdenia regiónu:

—

výpočet nebol podložený samostatnými prevádzkovými účtami pre jednotlivé nákladové centrá, aby bolo možné odlíšiť činnosti, na ktoré sa vzťahovali záväzky služby vo verejnom záujme,

| — | vzhľadom na neexistenciu účtovných údajov, ktoré by umožnili identifikáciu špecifických prvkov, ktoré sa majú vypočítať podľa článkov 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, výpočet sa urobil indukčne, použitím metódy, ktorú zástupcovia regiónu nazvali „záhadnou a nenormálnou“, |
| --- | --- |

—

vzhľadom na neexistenciu účtovných údajov, ktoré by umožnili identifikáciu špecifických prvkov, ktoré sa majú vypočítať podľa článkov 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, výpočet sa urobil indukčne, použitím metódy, ktorú zástupcovia regiónu nazvali „záhadnou a nenormálnou“,

| — | vo výpočte sa nezohľadňuje skutočnosť, že riadenie spoločnosti CSTP nebolo založené na kritériách účinnosti, ako sa požaduje v článku 12 nariadenia (EHS) č. 1191/69, čo vyplýva z porovnania údajov týkajúcich sa jej činnosti s údajmi, ktoré sa týkajú iného prevádzkovateľa miestnej dopravy, spoločnosti SITA SpA. |
| --- | --- |

—

vo výpočte sa nezohľadňuje skutočnosť, že riadenie spoločnosti CSTP nebolo založené na kritériách účinnosti, ako sa požaduje v článku 12 nariadenia (EHS) č. 1191/69, čo vyplýva z porovnania údajov týkajúcich sa jej činnosti s údajmi, ktoré sa týkajú iného prevádzkovateľa miestnej dopravy, spoločnosti SITA SpA.

| (40) | Spoločnosť CSTP sa domnievala, že účtovné doklady, ktoré predložila, nemohli byť považované za nedostatočné na podloženie žiadosti o náhradu iba preto, že pozostávali z ročných účtovných závierok a „E formulárov“ (9) a neboli k nim priložené úplné kópie podkladových účtovných a administratívnych záznamov (register účtov, účtovné knihy, vystavené a prijaté faktúry, príjmové doklady k lístkom atď.). Podľa spoločnosti CSTP by sa toto tvrdenie mohlo ľahko vyvrátiť poukázaním na skutočnosť, že región v minulosti akceptoval tie isté údaje a považoval ich za spoľahlivé. Okrem toho požadovaná lehota na uchovávanie kompletného účtovníctva a administratívnej dokumentácie týkajúcej sa predmetného obdobia už uplynula, a preto je objektívne zložité požadovať v súčasnosti kópie. Preto je úplne vhodné zistiť výšku náhrady prostredníctvom indukčného prístupu, ako to nariadil Consiglio di Stato. Napokon, účtovné závierky boli riadne overené a ich správnosť a pravdivosť nebola nikdy spochybnená. Na záver, účty, ktoré predložila spoločnosť CSTP, boli zjavne postačujúce na výpočet náhrady v plnom súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(40)

Spoločnosť CSTP sa domnievala, že účtovné doklady, ktoré predložila, nemohli byť považované za nedostatočné na podloženie žiadosti o náhradu iba preto, že pozostávali z ročných účtovných závierok a „E formulárov“ (9) a neboli k nim priložené úplné kópie podkladových účtovných a administratívnych záznamov (register účtov, účtovné knihy, vystavené a prijaté faktúry, príjmové doklady k lístkom atď.). Podľa spoločnosti CSTP by sa toto tvrdenie mohlo ľahko vyvrátiť poukázaním na skutočnosť, že región v minulosti akceptoval tie isté údaje a považoval ich za spoľahlivé. Okrem toho požadovaná lehota na uchovávanie kompletného účtovníctva a administratívnej dokumentácie týkajúcej sa predmetného obdobia už uplynula, a preto je objektívne zložité požadovať v súčasnosti kópie. Preto je úplne vhodné zistiť výšku náhrady prostredníctvom indukčného prístupu, ako to nariadil Consiglio di Stato. Napokon, účtovné závierky boli riadne overené a ich správnosť a pravdivosť nebola nikdy spochybnená. Na záver, účty, ktoré predložila spoločnosť CSTP, boli zjavne postačujúce na výpočet náhrady v plnom súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (41) | Pokiaľ ide o správnosť metódy výpočtu a jej súlad s právnymi predpismi Únie, spoločnosť CSTP sa domnievala, že by jej mala byť vyplatená náhrada za nevýhodu, ktorú utrpela z hľadiska rozdielu medzi nižšími príjmami a vyššími nákladmi v dôsledku jej záväzkov služby vo verejnom záujme. Na stanovenie hodnoty nižších príjmov na základe spoľahlivých údajov spoločnosť CSTP najskôr zvážila skutočné ročné prevádzkové príjmy, ktoré sú súčinom skutočného počtu merných dopravných jednotiek a uložených taríf. Následne zistila sumu, ktorá sa mala odpočítať v súlade s pravidlami Únie, pri zohľadnení príjmov potrebných na vyváženie skutočných nákladov zaznamenaných v ročnej účtovnej závierke. Výška ročných prevádzkových príjmov sa zhoduje so skutočnými príjmami, ktoré spoločnosť získala za poskytovanú činnosť v rámci tarifného záväzku, ktorá je jedinou činnosťou spoločnosti CSTP. Suma, ktorá predstavuje príjmy, je prevzatá z ročných účtovných závierok spoločnosti CSTP a z E-formulárov každoročne zasielaných regiónu, ktorý nikdy nespochybnil ich spoľahlivosť. Preto skutočne nie je potrebné rozdeľovať tieto sumy na menšie zložkové sumy. Pokiaľ ide o sumu, ktorá sa má odpočítať, spoločnosť CSTP tvrdila, že použila kritérium, ktoré bolo v plnom súlade s pokynmi uvedenými v nariadení (EHS) č. 1191/69, ktoré umožňovalo použitie tarify, ktorú by spoločnosť uplatnila, keby prevádzku zabezpečovala na komerčnom základe, čím sa mali pokryť skutočné znášané náklady. Pokiaľ ide o rozdiel medzi nákladmi, ktoré by podniku vznikli, keby uplatňoval najvýhodnejšiu existujúcu sadzbu alebo keby zabezpečoval prevádzku na komerčnom základe, a nákladmi, ktoré podnik skutočne znášal, spoločnosť CSTP sa domnievala, že jej výpočet je plne v súlade s článkom 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pretože v ňom boli zohľadnené nižšie náklady, ktoré podnik znášal v dôsledku záväzkov služby vo verejnom záujme z dôvodu príspevkov prijatých od regiónu na pokrytie prevádzkových nákladov. Okrem toho spoločnosť CSTP poznamenala, že v článku 10, ako aj v článku 11 uvedeného nariadenia sa pre spoločnosti poskytujúce verejnú dopravu, na ktoré sa vzťahujú záväzky služby vo verejnom záujme, stanovuje právo získať náhradu za všetky negatívne finančné následky vyplývajúce z ich záväzkov. |
| --- | --- |

(41)

Pokiaľ ide o správnosť metódy výpočtu a jej súlad s právnymi predpismi Únie, spoločnosť CSTP sa domnievala, že by jej mala byť vyplatená náhrada za nevýhodu, ktorú utrpela z hľadiska rozdielu medzi nižšími príjmami a vyššími nákladmi v dôsledku jej záväzkov služby vo verejnom záujme. Na stanovenie hodnoty nižších príjmov na základe spoľahlivých údajov spoločnosť CSTP najskôr zvážila skutočné ročné prevádzkové príjmy, ktoré sú súčinom skutočného počtu merných dopravných jednotiek a uložených taríf. Následne zistila sumu, ktorá sa mala odpočítať v súlade s pravidlami Únie, pri zohľadnení príjmov potrebných na vyváženie skutočných nákladov zaznamenaných v ročnej účtovnej závierke. Výška ročných prevádzkových príjmov sa zhoduje so skutočnými príjmami, ktoré spoločnosť získala za poskytovanú činnosť v rámci tarifného záväzku, ktorá je jedinou činnosťou spoločnosti CSTP. Suma, ktorá predstavuje príjmy, je prevzatá z ročných účtovných závierok spoločnosti CSTP a z E-formulárov každoročne zasielaných regiónu, ktorý nikdy nespochybnil ich spoľahlivosť. Preto skutočne nie je potrebné rozdeľovať tieto sumy na menšie zložkové sumy. Pokiaľ ide o sumu, ktorá sa má odpočítať, spoločnosť CSTP tvrdila, že použila kritérium, ktoré bolo v plnom súlade s pokynmi uvedenými v nariadení (EHS) č. 1191/69, ktoré umožňovalo použitie tarify, ktorú by spoločnosť uplatnila, keby prevádzku zabezpečovala na komerčnom základe, čím sa mali pokryť skutočné znášané náklady. Pokiaľ ide o rozdiel medzi nákladmi, ktoré by podniku vznikli, keby uplatňoval najvýhodnejšiu existujúcu sadzbu alebo keby zabezpečoval prevádzku na komerčnom základe, a nákladmi, ktoré podnik skutočne znášal, spoločnosť CSTP sa domnievala, že jej výpočet je plne v súlade s článkom 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pretože v ňom boli zohľadnené nižšie náklady, ktoré podnik znášal v dôsledku záväzkov služby vo verejnom záujme z dôvodu príspevkov prijatých od regiónu na pokrytie prevádzkových nákladov. Okrem toho spoločnosť CSTP poznamenala, že v článku 10, ako aj v článku 11 uvedeného nariadenia sa pre spoločnosti poskytujúce verejnú dopravu, na ktoré sa vzťahujú záväzky služby vo verejnom záujme, stanovuje právo získať náhradu za všetky negatívne finančné následky vyplývajúce z ich záväzkov.

| (42) | Po štvrté, pokiaľ ide o posúdenie štátnej pomoci v rozhodnutí o začatí konania, spoločnosť CSTP tvrdila, že v posudzovanom období nebol trh v oblasti verejnej dopravy v Taliansku otvorený pre konkurenciu v podobe podnikov so sídlom v iných členských štátoch. Spoločnosť CSTP preto dospela k záveru, že neexistoval žiadny vplyv na obchod ani narušenie hospodárskej súťaže. Podobne, vzhľadom na súčasnú organizáciu služby miestnej verejnej dopravy založenú na jednostranných, výhradných koncesiách pre určité trasy nie je pravdepodobné, že by náhrada narúšala hospodársku súťaž. Okrem toho, štandardné náklady na kilometer uložil región a koncesionár ich prijal spolu so všetkými ďalšími záväzkami služby vo verejnom záujme, preto by z toho teda neplynula žiadna výhoda. Tarifný záväzok na rozdiel od záväzkov prevádzkovať a dopravovať nie je ovplyvnený žiadnym rozlišovaním dopravných činností spoločnosti. Preto sa spoločnosť CSTP domnievala, že minimálne tri z podmienok stanovených Súdnym dvorom Európskej únie na určenie štátnej pomoci neboli v predmetnom prípade splnené. |
| --- | --- |

(42)

Po štvrté, pokiaľ ide o posúdenie štátnej pomoci v rozhodnutí o začatí konania, spoločnosť CSTP tvrdila, že v posudzovanom období nebol trh v oblasti verejnej dopravy v Taliansku otvorený pre konkurenciu v podobe podnikov so sídlom v iných členských štátoch. Spoločnosť CSTP preto dospela k záveru, že neexistoval žiadny vplyv na obchod ani narušenie hospodárskej súťaže. Podobne, vzhľadom na súčasnú organizáciu služby miestnej verejnej dopravy založenú na jednostranných, výhradných koncesiách pre určité trasy nie je pravdepodobné, že by náhrada narúšala hospodársku súťaž. Okrem toho, štandardné náklady na kilometer uložil región a koncesionár ich prijal spolu so všetkými ďalšími záväzkami služby vo verejnom záujme, preto by z toho teda neplynula žiadna výhoda. Tarifný záväzok na rozdiel od záväzkov prevádzkovať a dopravovať nie je ovplyvnený žiadnym rozlišovaním dopravných činností spoločnosti. Preto sa spoločnosť CSTP domnievala, že minimálne tri z podmienok stanovených Súdnym dvorom Európskej únie na určenie štátnej pomoci neboli v predmetnom prípade splnené.

| (43) | Spoločnosť CSTP sa domnieva, že zlučiteľnosť náhrady sa mala posudzovať vo vzťahu k nariadeniu (EHS) č. 1191/69, a nie vo vzťahu k ustanoveniam zmluvy týkajúcim sa štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(43)

Spoločnosť CSTP sa domnieva, že zlučiteľnosť náhrady sa mala posudzovať vo vzťahu k nariadeniu (EHS) č. 1191/69, a nie vo vzťahu k ustanoveniam zmluvy týkajúcim sa štátnej pomoci.

| (44) | Pokiaľ ide o vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69, spoločnosť CSTP sa domnievala, že keďže tarifný záväzok bol uložený regiónom jednostranne a sumy nepredstavujú záväzky služby vo verejnom záujme na základe zmluvy o poskytovaní služby, ale vyplývajú zo správneho uplatňovania výpočtu podľa článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 v rámci koncesie, platba priznaná ako náhrada bola vyňatá z notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(44)

Pokiaľ ide o vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69, spoločnosť CSTP sa domnievala, že keďže tarifný záväzok bol uložený regiónom jednostranne a sumy nepredstavujú záväzky služby vo verejnom záujme na základe zmluvy o poskytovaní služby, ale vyplývajú zo správneho uplatňovania výpočtu podľa článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 v rámci koncesie, platba priznaná ako náhrada bola vyňatá z notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia.

5.   PRIPOMIENKY TALIANSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (45) | Talianske orgány nezaslali žiadne pripomienky k pripomienkam spoločnosti CSTP. |
| --- | --- |

(45)

Talianske orgány nezaslali žiadne pripomienky k pripomienkam spoločnosti CSTP.

6.   POSÚDENIE POMOCI

6.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (46) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(46)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (47) | Vzhľadom na uvedené, na to, aby sa opatrenie pomoci mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí kumulatívne spĺňať všetky tieto podmienky:






  — | musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(47)

Vzhľadom na uvedené, na to, aby sa opatrenie pomoci mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí kumulatívne spĺňať všetky tieto podmienky:

—

musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov,

| — | musí poskytovať selektívnu výhodu tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, |
| --- | --- |

—

musí poskytovať selektívnu výhodu tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru,

| — | musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením, |
| --- | --- |

—

musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením,

| — | musí ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

musí ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

6.1.1.   Štátne zdroje a ich pripísateľnosť

| (48) | Komisia poznamenáva, že na základe rozsudku Consiglio di Stato sa od regiónu požaduje, aby spoločnosti CSTP vyplatil dodatočnú náhradu so zreteľom na poskytovanie služieb pravidelnej autobusovej dopravy v posudzovanom období na trasách, ktoré spadajú pod región. Súdom menovaní odborníci vypočítali, že spoločnosť CSTP utrpela hospodársku nevýhodu vo forme nedostatočnej náhrady iba za rok 1998 v sume 4 9 51  838 EUR v dôsledku údajného tarifného záväzku, ktorý jej bol uložený. Dňa 21. decembra 2012 región vyplatil túto sumu spoločnosti CSTP, aby vyhovel uvedenému rozsudku. |
| --- | --- |

(48)

Komisia poznamenáva, že na základe rozsudku Consiglio di Stato sa od regiónu požaduje, aby spoločnosti CSTP vyplatil dodatočnú náhradu so zreteľom na poskytovanie služieb pravidelnej autobusovej dopravy v posudzovanom období na trasách, ktoré spadajú pod región. Súdom menovaní odborníci vypočítali, že spoločnosť CSTP utrpela hospodársku nevýhodu vo forme nedostatočnej náhrady iba za rok 1998 v sume 4 9 51  838 EUR v dôsledku údajného tarifného záväzku, ktorý jej bol uložený. Dňa 21. decembra 2012 región vyplatil túto sumu spoločnosti CSTP, aby vyhovel uvedenému rozsudku.

| (49) | Skutočnosť, že región bol na základe rozsudku vnútroštátneho súdu povinný vyplatiť podniku náhradu, neznamená, že pomoc nemožno pripísať regiónu, ktorý vyhovel danému rozsudku, keďže vnútroštátne súdy daného štátu sa majú považovať za orgány tohto štátu a sú teda povinné plniť si povinnosť lojálnej spolupráce (10). |
| --- | --- |

(49)

Skutočnosť, že región bol na základe rozsudku vnútroštátneho súdu povinný vyplatiť podniku náhradu, neznamená, že pomoc nemožno pripísať regiónu, ktorý vyhovel danému rozsudku, keďže vnútroštátne súdy daného štátu sa majú považovať za orgány tohto štátu a sú teda povinné plniť si povinnosť lojálnej spolupráce (10).

| (50) | Za opatrenie je teda je zodpovedný štát a zdroje, z ktorých bola táto náhrada vyplatená, sú štátnymi zdrojmi. |
| --- | --- |

(50)

Za opatrenie je teda je zodpovedný štát a zdroje, z ktorých bola táto náhrada vyplatená, sú štátnymi zdrojmi.

6.1.2.   Selektívna hospodárska výhoda

| (51) | Komisia na začiatku konštatuje, že spoločnosť CSTP vykonáva hospodársku činnosť, konkrétne osobnú dopravu za odmenu. Spoločnosť CSTP sa preto musí považovať za „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(51)

Komisia na začiatku konštatuje, že spoločnosť CSTP vykonáva hospodársku činnosť, konkrétne osobnú dopravu za odmenu. Spoločnosť CSTP sa preto musí považovať za „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (52) | Poskytnutie opatrenia by sa takisto malo považovať za selektívne, pretože bude zvýhodňovať iba spoločnosť CSTP. |
| --- | --- |

(52)

Poskytnutie opatrenia by sa takisto malo považovať za selektívne, pretože bude zvýhodňovať iba spoločnosť CSTP.

| (53) | Pokiaľ ide o poskytnutie hospodárskej výhody, z rozsudku vo veci Altmark vyplýva, že náhrada priznaná štátom alebo zo štátnych zdrojov podnikom v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené, neposkytuje predmetným podnikom takúto výhodu, takže nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pod podmienkou, že sú splnené štyri kumulatívne podmienky (11):






  — | po prvé, prijímajúci podnik je skutočne povinný plniť záväzky služby vo verejnom záujme a tieto záväzky boli jasne definované, |
| --- | --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o poskytnutie hospodárskej výhody, z rozsudku vo veci Altmark vyplýva, že náhrada priznaná štátom alebo zo štátnych zdrojov podnikom v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené, neposkytuje predmetným podnikom takúto výhodu, takže nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pod podmienkou, že sú splnené štyri kumulatívne podmienky (11):

—

po prvé, prijímajúci podnik je skutočne povinný plniť záväzky služby vo verejnom záujme a tieto záväzky boli jasne definované,

| — | po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom, |
| --- | --- |

—

po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom,

| — | po tretie, náhrada neprekračuje sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov, |
| --- | --- |

—

po tretie, náhrada neprekračuje sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov,

| — | po štvrté, pokiaľ sa výber podniku, ktorý sa má poveriť plnením záväzkov služby vo verejnom záujme, neuskutočnil v rámci postupu verejného obstarávania, úroveň nevyhnutnej náhrady bola stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by priemerný podnik, dobre riadený a príslušne vybavený dopravnými prostriedkami na uspokojenie daných požiadaviek služby vo verejnom záujme, vynaložil s cieľom splniť tieto povinnosti, pričom sa berú do úvahy súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov. |
| --- | --- |

—

po štvrté, pokiaľ sa výber podniku, ktorý sa má poveriť plnením záväzkov služby vo verejnom záujme, neuskutočnil v rámci postupu verejného obstarávania, úroveň nevyhnutnej náhrady bola stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by priemerný podnik, dobre riadený a príslušne vybavený dopravnými prostriedkami na uspokojenie daných požiadaviek služby vo verejnom záujme, vynaložil s cieľom splniť tieto povinnosti, pričom sa berú do úvahy súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov.

| (54) | Rozsudok vo veci Altmark vyžaduje, aby všetky štyri podmienky boli splnené kumulatívne, aby sa vylúčil vznik hospodárskej výhody, ak sa náhrada udeľuje podnikom ako protihodnota za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené. |
| --- | --- |

(54)

Rozsudok vo veci Altmark vyžaduje, aby všetky štyri podmienky boli splnené kumulatívne, aby sa vylúčil vznik hospodárskej výhody, ak sa náhrada udeľuje podnikom ako protihodnota za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené.

| (55) | Komisia v prvom rade poznamenáva, že ani talianske orgány, ani spoločnosť CSTP neboli schopní poskytnúť akýkoľvek poverovací akt týkajúci sa posudzovaného obdobia a že spoločnosť CSTP nebola schopná jasne určiť záväzky, ktoré bola povinná plniť a ktoré by bolo možné považovať za záväzky služby vo verejnom záujme, ako sa podrobnejšie vysvetľuje ďalej v oddiele 6.2 pododdiele i). |
| --- | --- |

(55)

Komisia v prvom rade poznamenáva, že ani talianske orgány, ani spoločnosť CSTP neboli schopní poskytnúť akýkoľvek poverovací akt týkajúci sa posudzovaného obdobia a že spoločnosť CSTP nebola schopná jasne určiť záväzky, ktoré bola povinná plniť a ktoré by bolo možné považovať za záväzky služby vo verejnom záujme, ako sa podrobnejšie vysvetľuje ďalej v oddiele 6.2 pododdiele i).

| (56) | Po druhé, Komisia tvrdí, že náhrada, ktorá bola priznaná rozsudkom Consiglio di Stato, je založená výlučne na ex post výpočte, na ktorý sa použila „indukčná metóda“ a na ktorý neboli dostupné potrebné a spoľahlivé údaje. Komisia preto dospela k záveru, že parametre, na základe ktorých odborníci menovaní súdom vypočítali údajnú nedostatočnú náhradu, neboli stanovené vopred, a preto v súvislosti s neoznámeným opatrením zrejme nebola splnená druhá podmienka uvedená v rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(56)

Po druhé, Komisia tvrdí, že náhrada, ktorá bola priznaná rozsudkom Consiglio di Stato, je založená výlučne na ex post výpočte, na ktorý sa použila „indukčná metóda“ a na ktorý neboli dostupné potrebné a spoľahlivé údaje. Komisia preto dospela k záveru, že parametre, na základe ktorých odborníci menovaní súdom vypočítali údajnú nedostatočnú náhradu, neboli stanovené vopred, a preto v súvislosti s neoznámeným opatrením zrejme nebola splnená druhá podmienka uvedená v rozsudku vo veci Altmark.

| (57) | Vzhľadom na kumulatívny charakter podmienok uvedených v rozsudku vo veci Altmark nie je potrebné, aby Komisia preskúmala, či v predmetnom prípade boli splnené ďalšie dve podmienky uvedené v rozsudku vo veci Altmark. Z vyplatenia dodatočnej náhrady pre spoločnosť CSTP za vykonané služby počas posudzovaného obdobia teda vzniká pre túto spoločnosť selektívna hospodárska výhoda v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(57)

Vzhľadom na kumulatívny charakter podmienok uvedených v rozsudku vo veci Altmark nie je potrebné, aby Komisia preskúmala, či v predmetnom prípade boli splnené ďalšie dve podmienky uvedené v rozsudku vo veci Altmark. Z vyplatenia dodatočnej náhrady pre spoločnosť CSTP za vykonané služby počas posudzovaného obdobia teda vzniká pre túto spoločnosť selektívna hospodárska výhoda v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi

| (58) | Spoločnosť CSTP vo svojich pripomienkach tvrdila, že v posudzovanom období nebol trh v oblasti verejnej dopravy v Taliansku otvorený pre konkurenciu v podobe podnikov so sídlom v iných členských štátoch, takže sporné opatrenie nemohlo mať žiadny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a nemohlo viesť k narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(58)

Spoločnosť CSTP vo svojich pripomienkach tvrdila, že v posudzovanom období nebol trh v oblasti verejnej dopravy v Taliansku otvorený pre konkurenciu v podobe podnikov so sídlom v iných členských štátoch, takže sporné opatrenie nemohlo mať žiadny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a nemohlo viesť k narušeniu hospodárskej súťaže.

| (59) | Komisia v prvom rade pripomína, že sporné opatrenie sa vykonalo 21. decembra 2012, s veľkým časovým odstupom po tom, ako bol trh v oblasti verejnej osobnej dopravy v Taliansku otvorený hospodárskej súťaži. Keďže práve v tom čase posudzované opatrenie vyvoláva účinky na trh, musí sa posúdiť, či práve v tom čase dané opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž alebo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(59)

Komisia v prvom rade pripomína, že sporné opatrenie sa vykonalo 21. decembra 2012, s veľkým časovým odstupom po tom, ako bol trh v oblasti verejnej osobnej dopravy v Taliansku otvorený hospodárskej súťaži. Keďže práve v tom čase posudzované opatrenie vyvoláva účinky na trh, musí sa posúdiť, či práve v tom čase dané opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž alebo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (60) | Každopádne, Komisia ďalej poznamenáva, že ako sa uvádza v rozsudku vo veci Altmark, od roku 1995 viacero členských štátov otvorilo niektoré trhy v oblasti dopravy hospodárskej súťaži pre podniky so sídlom v iných členských štátoch; niekoľko podnikov v danom čase teda už ponúkalo svoje služby mestskej, prímestskej alebo regionálnej dopravy v iných členských štátoch, ako je štát ich pôvodu. |
| --- | --- |

(60)

Každopádne, Komisia ďalej poznamenáva, že ako sa uvádza v rozsudku vo veci Altmark, od roku 1995 viacero členských štátov otvorilo niektoré trhy v oblasti dopravy hospodárskej súťaži pre podniky so sídlom v iných členských štátoch; niekoľko podnikov v danom čase teda už ponúkalo svoje služby mestskej, prímestskej alebo regionálnej dopravy v iných členských štátoch, ako je štát ich pôvodu.

| (61) | Preto akákoľvek náhrada poskytnutá spoločnosti CSTP by sa mala považovať za opatrenie, ktoré pravdepodobne môže narušiť hospodársku súťaž v oblasti poskytovania služieb autobusovej osobnej dopravy a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi v takej miere, že negatívne ovplyvňuje schopnosť dopravných podnikov so sídlom v iných členských štátoch ponúkať služby v Taliansku a posilňuje postavenie spoločnosti CSTP na trhu tým, že ju oslobodzuje od nákladov, ktoré by bežne musela znášať v rámci svojho každodenného riadenia alebo v rámci bežných činností (12). |
| --- | --- |

(61)

Preto akákoľvek náhrada poskytnutá spoločnosti CSTP by sa mala považovať za opatrenie, ktoré pravdepodobne môže narušiť hospodársku súťaž v oblasti poskytovania služieb autobusovej osobnej dopravy a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi v takej miere, že negatívne ovplyvňuje schopnosť dopravných podnikov so sídlom v iných členských štátoch ponúkať služby v Taliansku a posilňuje postavenie spoločnosti CSTP na trhu tým, že ju oslobodzuje od nákladov, ktoré by bežne musela znášať v rámci svojho každodenného riadenia alebo v rámci bežných činností (12).

| (62) | Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť CSTP pôsobí na iných trhoch, t. j. v oblasti služieb prenájmu, aj keď podľa spoločnosti CSTP boli tieto služby poskytované iba v roku 1998, a preto na týchto trhoch konkuruje iným spoločnostiam v rámci Únie. Každá náhrada priznaná spoločnosti CSTP by nevyhnutne narušila aj hospodársku súťaž a takisto by ovplyvnila obchod medzi členskými štátmi na týchto trhoch. |
| --- | --- |

(62)

Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť CSTP pôsobí na iných trhoch, t. j. v oblasti služieb prenájmu, aj keď podľa spoločnosti CSTP boli tieto služby poskytované iba v roku 1998, a preto na týchto trhoch konkuruje iným spoločnostiam v rámci Únie. Každá náhrada priznaná spoločnosti CSTP by nevyhnutne narušila aj hospodársku súťaž a takisto by ovplyvnila obchod medzi členskými štátmi na týchto trhoch.

| (63) | Komisia preto došla k záveru, že toto opatrenie narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(63)

Komisia preto došla k záveru, že toto opatrenie narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.1.4.   Záver

| (64) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neoznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(64)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neoznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.2.   VYŇATIE Z NOTIFIKAČNEJ POVINNOSTI PODĽA NARIADENIA (EHS) č. 1191/69

| (65) | Podľa spoločnosti CSTP, keďže tarifný záväzok jej bol uložený regiónom jednostranne a sumy nepredstavujú záväzky služby vo verejnom záujme na základe zmluvy o poskytovaní služieb, ale vyplývajú zo správneho uplatňovania výpočtu podľa článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 v rámci koncesie, platba priznaná ako náhrada bola vyňatá z notifikačnej povinnosti podľa článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. Spoločnosť CSTP pripustila, že tieto záväzky služby vo verejnom záujme neboli uvedené v dokumente o udelení koncesie, v ktorom o nich nebola žiadna zmienka, ale vyplývali čisto z interných aktov regiónu. |
| --- | --- |

(65)

Podľa spoločnosti CSTP, keďže tarifný záväzok jej bol uložený regiónom jednostranne a sumy nepredstavujú záväzky služby vo verejnom záujme na základe zmluvy o poskytovaní služieb, ale vyplývajú zo správneho uplatňovania výpočtu podľa článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 v rámci koncesie, platba priznaná ako náhrada bola vyňatá z notifikačnej povinnosti podľa článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. Spoločnosť CSTP pripustila, že tieto záväzky služby vo verejnom záujme neboli uvedené v dokumente o udelení koncesie, v ktorom o nich nebola žiadna zmienka, ale vyplývali čisto z interných aktov regiónu.

| (66) | Podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 je náhrada vyplatená v súlade s týmto nariadením vyňatá z predbežného informačného postupu stanoveného v článku 108 ods. 3 zmluvy, a teda sa na ňu nevzťahuje povinnosť predbežnej notifikácie. |
| --- | --- |

(66)

Podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 je náhrada vyplatená v súlade s týmto nariadením vyňatá z predbežného informačného postupu stanoveného v článku 108 ods. 3 zmluvy, a teda sa na ňu nevzťahuje povinnosť predbežnej notifikácie.

| (67) | Z rozsudku vo veci Combus však vyplýva, že pojem „náhrada za službu vo verejnom záujme“ v zmysle tohto ustanovenia (článok 17 ods. 2) sa musí vykladať veľmi reštriktívne (13). Vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa týka len náhrady za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré sa podniku jednostranne uložili podľa článku 2 uvedeného nariadenia, pričom táto náhrada je vypočítaná s použitím metódy opísanej v článkoch 10 až 13 uvedeného nariadenia (spoločný postup pri náhrade), a nie zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme vymedzených v článku 14 uvedeného nariadenia. Náhrada vyplatená na základe zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme vymedzenej v článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktorá predstavuje štátnu pomoc, sa musí vopred notifikovať Komisii. Ak sa tak nestane, táto náhrada sa bude považovať za neoprávnene poskytnutú pomoc v súlade s článkom 108 zmluvy. |
| --- | --- |

(67)

Z rozsudku vo veci Combus však vyplýva, že pojem „náhrada za službu vo verejnom záujme“ v zmysle tohto ustanovenia (článok 17 ods. 2) sa musí vykladať veľmi reštriktívne (13). Vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa týka len náhrady za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré sa podniku jednostranne uložili podľa článku 2 uvedeného nariadenia, pričom táto náhrada je vypočítaná s použitím metódy opísanej v článkoch 10 až 13 uvedeného nariadenia (spoločný postup pri náhrade), a nie zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme vymedzených v článku 14 uvedeného nariadenia. Náhrada vyplatená na základe zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme vymedzenej v článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktorá predstavuje štátnu pomoc, sa musí vopred notifikovať Komisii. Ak sa tak nestane, táto náhrada sa bude považovať za neoprávnene poskytnutú pomoc v súlade s článkom 108 zmluvy.

| (68) | Odpoveď na otázku, či boli talianske orgány na základe článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 skutočne oslobodené od povinnosti predbežnej notifikácie v tejto veci, teda závisí, po prvé, i) od toho, či región skutočne jednostranne uložil spoločnosti CSTP záväzok služby vo verejnom záujme, a, po druhé, ii) od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia postupne preskúma obe otázky. |
| --- | --- |

(68)

Odpoveď na otázku, či boli talianske orgány na základe článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 skutočne oslobodené od povinnosti predbežnej notifikácie v tejto veci, teda závisí, po prvé, i) od toho, či región skutočne jednostranne uložil spoločnosti CSTP záväzok služby vo verejnom záujme, a, po druhé, ii) od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia postupne preskúma obe otázky.

i)   Jednostranne uložený záväzok služby vo verejnom záujme

| (69) | Komisia uvádza, že ani talianske orgány, ani spoločnosť CSTP neboli schopné poskytnúť Komisii akýkoľvek poverovací akt týkajúci sa posudzovaného obdobia. Spoločnosť CSTP Komisii poskytla iba zmluvy, ktoré sa vykonávali od roku 2003. |
| --- | --- |

(69)

Komisia uvádza, že ani talianske orgány, ani spoločnosť CSTP neboli schopné poskytnúť Komisii akýkoľvek poverovací akt týkajúci sa posudzovaného obdobia. Spoločnosť CSTP Komisii poskytla iba zmluvy, ktoré sa vykonávali od roku 2003.

| (70) | Talianske orgány tvrdia, že vzor koncesnej zmluvy, ktorý poskytli a ktorý sa týkal iného podniku, bol štandardnou zmluvou, ktorá sa v regióne používala počas posudzovaného obdobia. Vzor koncesnej zmluvy však bol platný iba od apríla 1972 do decembra 1973, čo je viac než 20 rokov pred posudzovaným obdobím a pred nadobudnutím účinnosti vnútroštátneho zákona č. 151/1981, ako bol prijatý regionálnym zákonom č. 16/1983, na základe ktorého bola spoločnosti CSTP najskôr priznaná náhrada. Hoci by sa zdalo, že poskytnutý vzor koncesnej zmluvy ustanovoval niektoré záväzky, ktoré by bolo možné klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme (napr. v bodoch 2, 9 a 10) vrátane povinnosti uplatňovať zľavy pre študentov, pracovníkov, učiteľov a súkromných aj verejných zamestnancov a povinnosti bezplatne dopravovať určité kategórie cestujúcich, Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že rovnaké záväzky sa počas posudzovaného obdobia skutočne vzťahovali na spoločnosť CSTP, a to z dôvodu neexistencie poverovacieho aktu. Naopak, vzhľadom na to, že poskytované služby boli služby pravidelnej dopravy, bolo nevyhnutné, aby sa v úpravách koncesie, na základe ktorých získala spoločnosť CSTP výlučné právo poskytovať tieto služby, vopred stanovili podmienky týkajúce sa služieb, ktoré sa majú poskytovať. Spoločnosť CSTP nepredložila dôkazy o tom, že tieto podmienky jednostranne uložil región, teda že ich nenavrhol samotný poskytovateľ výmenou za výlučné právo na poskytovanie služieb s tým, že následne ich schválil región. V každom prípade metodika, ktorú použil odborník menovaný súdom na výpočet údajnej nedostatočnej náhrady, sa nevzťahuje na uvedené záväzky. |
| --- | --- |

(70)

Talianske orgány tvrdia, že vzor koncesnej zmluvy, ktorý poskytli a ktorý sa týkal iného podniku, bol štandardnou zmluvou, ktorá sa v regióne používala počas posudzovaného obdobia. Vzor koncesnej zmluvy však bol platný iba od apríla 1972 do decembra 1973, čo je viac než 20 rokov pred posudzovaným obdobím a pred nadobudnutím účinnosti vnútroštátneho zákona č. 151/1981, ako bol prijatý regionálnym zákonom č. 16/1983, na základe ktorého bola spoločnosti CSTP najskôr priznaná náhrada. Hoci by sa zdalo, že poskytnutý vzor koncesnej zmluvy ustanovoval niektoré záväzky, ktoré by bolo možné klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme (napr. v bodoch 2, 9 a 10) vrátane povinnosti uplatňovať zľavy pre študentov, pracovníkov, učiteľov a súkromných aj verejných zamestnancov a povinnosti bezplatne dopravovať určité kategórie cestujúcich, Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že rovnaké záväzky sa počas posudzovaného obdobia skutočne vzťahovali na spoločnosť CSTP, a to z dôvodu neexistencie poverovacieho aktu. Naopak, vzhľadom na to, že poskytované služby boli služby pravidelnej dopravy, bolo nevyhnutné, aby sa v úpravách koncesie, na základe ktorých získala spoločnosť CSTP výlučné právo poskytovať tieto služby, vopred stanovili podmienky týkajúce sa služieb, ktoré sa majú poskytovať. Spoločnosť CSTP nepredložila dôkazy o tom, že tieto podmienky jednostranne uložil región, teda že ich nenavrhol samotný poskytovateľ výmenou za výlučné právo na poskytovanie služieb s tým, že následne ich schválil región. V každom prípade metodika, ktorú použil odborník menovaný súdom na výpočet údajnej nedostatočnej náhrady, sa nevzťahuje na uvedené záväzky.

| (71) | Komisia takisto posudzovala, či záväzok služby vo verejnom záujme možno vyvodiť z regionálneho zákona č. 16/1983, na ktorý sa región aj spoločnosť CSTP odvolávali ako na právny základ pre poskytnutie náhrady pre spoločnosť v posudzovanom období [pozri odôvodnenia (23) a (40)]. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v tomto regionálnom zákone sa stanovuje iba to, že subjekty a verejné alebo súkromné podniky, ktoré poskytujú služby miestnej verejnej dopravy na základe koncesií, môžu získať verejné príspevky. Okrem toho v článku 2 regionálneho zákona sa jasne stanovuje, že „každú možnú stratu alebo deficit, na ktoré sa nevzťahujú regionálne príspevky, ako sa uvádza vyššie [v článku 2], znášajú samotné podniky“. |
| --- | --- |

(71)

Komisia takisto posudzovala, či záväzok služby vo verejnom záujme možno vyvodiť z regionálneho zákona č. 16/1983, na ktorý sa región aj spoločnosť CSTP odvolávali ako na právny základ pre poskytnutie náhrady pre spoločnosť v posudzovanom období [pozri odôvodnenia (23) a (40)]. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v tomto regionálnom zákone sa stanovuje iba to, že subjekty a verejné alebo súkromné podniky, ktoré poskytujú služby miestnej verejnej dopravy na základe koncesií, môžu získať verejné príspevky. Okrem toho v článku 2 regionálneho zákona sa jasne stanovuje, že „každú možnú stratu alebo deficit, na ktoré sa nevzťahujú regionálne príspevky, ako sa uvádza vyššie [v článku 2], znášajú samotné podniky“.

| (72) | Komisia ďalej poznamenáva, že v regionálnych aktoch, ktoré predložila spoločnosť CSTP (pozri odôvodnenie 40), sa uvádzali niektoré zmluvné záväzky medzi spoločnosťou CSTP a regiónom v posudzovanom období. Tieto akty však jasne neurčujú záväzky, ktoré by bolo možné klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme, napriek tomu, že poukazujú na ich možnú existenciu. Okrem toho existencia zmluvných záväzkov vylučuje tvrdenie, že záväzok služby vo verejnom záujme bol spoločnosti CSTP uložený jednostranne. V každom prípade metodika, ktorú použil odborník menovaný súdom na výpočet údajnej nedostatočnej náhrady, sa nevzťahuje na tieto záväzky. |
| --- | --- |

(72)

Komisia ďalej poznamenáva, že v regionálnych aktoch, ktoré predložila spoločnosť CSTP (pozri odôvodnenie 40), sa uvádzali niektoré zmluvné záväzky medzi spoločnosťou CSTP a regiónom v posudzovanom období. Tieto akty však jasne neurčujú záväzky, ktoré by bolo možné klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme, napriek tomu, že poukazujú na ich možnú existenciu. Okrem toho existencia zmluvných záväzkov vylučuje tvrdenie, že záväzok služby vo verejnom záujme bol spoločnosti CSTP uložený jednostranne. V každom prípade metodika, ktorú použil odborník menovaný súdom na výpočet údajnej nedostatočnej náhrady, sa nevzťahuje na tieto záväzky.

| (73) | Pokiaľ ide o možnú existenciu tarifného záväzku, napriek tomu, že odborník menovaný súdom vypočítal dodatočnú náhradu na základe článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že takéto záväzky boli spoločnosti CSTP v skutočnosti uložené jednostranne. Podľa článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sú tarifné záväzky obmedzené na „akýkoľvek záväzok, uložený dopravným podnikom, uplatňovať najmä pre určité kategórie pasažierov, pre určité kategórie tovaru alebo po určitých trasách, sadzby stanovené alebo schválené štátnym orgánom, ktoré sú v protiklade s obchodnými záujmami podniku a ktoré vyplývajú z uloženia zvláštnych tarifných ustanovení alebo z odmietnutia ich úpravy“. Na rozdiel od toho vymedzenie tarifných záväzkov „sa nevzťahuje na záväzky vyplývajúce zo všeobecných opatrení cenovej politiky, týkajúce sa hospodárstva ako celku alebo opatrení, ktoré sa urobili so zreteľom na organizáciu dopravného trhu alebo jeho časti“. Komisia uznáva, že v bode 27 vzoru koncesnej zmluvy z roku 1972/73 sa stanovujú uplatniteľné tarify pre prevádzkovateľov, na ktorých sa vzťahuje, ale pripomína, že jej nebola doručená žiadna podobná koncesná zmluva alebo poverovací akt, ktorý by sa týkal spoločnosti CSTP v posudzovanom období a na základe ktorého by sa dalo preukázať uloženie takýchto záväzkov spoločnosti CSTP. V každom prípade Komisia konštatuje, že podľa článku 2 regionálneho zákona č. 16/1983 ročná náhrada pre podniky, ktoré poskytujú služby verejnej dopravy, sa vypočítala ex ante ako rozdiel medzi príjmami získanými z uplatňovania minimálnych taríf a takzvanými „štandardnými nákladmi“ (pozri odôvodnenie 23). Komisia preto dospela k záveru, že regionálny zákon stanovoval minimálne tarify, čo tiež vylučuje existenciu všeobecného tarifného záväzku. |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o možnú existenciu tarifného záväzku, napriek tomu, že odborník menovaný súdom vypočítal dodatočnú náhradu na základe článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že takéto záväzky boli spoločnosti CSTP v skutočnosti uložené jednostranne. Podľa článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sú tarifné záväzky obmedzené na „akýkoľvek záväzok, uložený dopravným podnikom, uplatňovať najmä pre určité kategórie pasažierov, pre určité kategórie tovaru alebo po určitých trasách, sadzby stanovené alebo schválené štátnym orgánom, ktoré sú v protiklade s obchodnými záujmami podniku a ktoré vyplývajú z uloženia zvláštnych tarifných ustanovení alebo z odmietnutia ich úpravy“. Na rozdiel od toho vymedzenie tarifných záväzkov „sa nevzťahuje na záväzky vyplývajúce zo všeobecných opatrení cenovej politiky, týkajúce sa hospodárstva ako celku alebo opatrení, ktoré sa urobili so zreteľom na organizáciu dopravného trhu alebo jeho časti“. Komisia uznáva, že v bode 27 vzoru koncesnej zmluvy z roku 1972/73 sa stanovujú uplatniteľné tarify pre prevádzkovateľov, na ktorých sa vzťahuje, ale pripomína, že jej nebola doručená žiadna podobná koncesná zmluva alebo poverovací akt, ktorý by sa týkal spoločnosti CSTP v posudzovanom období a na základe ktorého by sa dalo preukázať uloženie takýchto záväzkov spoločnosti CSTP. V každom prípade Komisia konštatuje, že podľa článku 2 regionálneho zákona č. 16/1983 ročná náhrada pre podniky, ktoré poskytujú služby verejnej dopravy, sa vypočítala ex ante ako rozdiel medzi príjmami získanými z uplatňovania minimálnych taríf a takzvanými „štandardnými nákladmi“ (pozri odôvodnenie 23). Komisia preto dospela k záveru, že regionálny zákon stanovoval minimálne tarify, čo tiež vylučuje existenciu všeobecného tarifného záväzku.

| (74) | V každom prípade, nezdá sa, že by akýkoľvek záväzok služby vo verejnom záujme, ktorý by mohol byť pre spoločnosť CSTP záväzný, bol tejto spoločnosti uložený jednostranne. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že spoločnosť CSTP z vlastnej iniciatívy žiadala o obnovenie koncesií v každom zo siedmich rokov počas posudzovaného obdobia. Okrem toho po rozsudku, ktorý vydal Consiglio di Stato v roku 2009, zástupcovia regiónu opakovane vyzývali spoločnosť CSTP, aby predložila akty alebo zmluvy, na základe ktorých jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, aby mohli vyhovieť rozsudku. Podľa zástupcov regiónu spoločnosť nikdy neodpovedala. |
| --- | --- |

(74)

V každom prípade, nezdá sa, že by akýkoľvek záväzok služby vo verejnom záujme, ktorý by mohol byť pre spoločnosť CSTP záväzný, bol tejto spoločnosti uložený jednostranne. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že spoločnosť CSTP z vlastnej iniciatívy žiadala o obnovenie koncesií v každom zo siedmich rokov počas posudzovaného obdobia. Okrem toho po rozsudku, ktorý vydal Consiglio di Stato v roku 2009, zástupcovia regiónu opakovane vyzývali spoločnosť CSTP, aby predložila akty alebo zmluvy, na základe ktorých jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, aby mohli vyhovieť rozsudku. Podľa zástupcov regiónu spoločnosť nikdy neodpovedala.

| (75) | Tvrdenie spoločnosti CSTP, že prevádzkovatelia boli povinní prevádzkovať trasy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme, napriek tomu, že región opakovane znížil výšku štandardných nákladov, a že by museli čeliť právnym opatreniam z dôvodu prerušenia služby vo verejnom záujme, ak by skutočne ukončili svoje činnosti, nebolo podložené žiadnym dôkazom, preto sa v tomto prípade nemôže použiť na podporu zistenia jednostranne uložených záväzkov služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(75)

Tvrdenie spoločnosti CSTP, že prevádzkovatelia boli povinní prevádzkovať trasy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme, napriek tomu, že región opakovane znížil výšku štandardných nákladov, a že by museli čeliť právnym opatreniam z dôvodu prerušenia služby vo verejnom záujme, ak by skutočne ukončili svoje činnosti, nebolo podložené žiadnym dôkazom, preto sa v tomto prípade nemôže použiť na podporu zistenia jednostranne uložených záväzkov služby vo verejnom záujme.

ii)   Súlad náhrady so spoločným postupom pri náhrade

| (76) | Aj keby sa preukázalo, že záväzky služby vo verejnom záujme boli v tomto prípade spoločnosti CSTP uložené jednostranne, čomu tak nebolo, náhrada za tieto služby by aj tak musela byť v súlade so spoločným postupom pri náhrade (oddiel IV) nariadenia č. 1191/69, aby mohla byť vyňatá z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade tomu tak nie je. |
| --- | --- |

(76)

Aj keby sa preukázalo, že záväzky služby vo verejnom záujme boli v tomto prípade spoločnosti CSTP uložené jednostranne, čomu tak nebolo, náhrada za tieto služby by aj tak musela byť v súlade so spoločným postupom pri náhrade (oddiel IV) nariadenia č. 1191/69, aby mohla byť vyňatá z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade tomu tak nie je.

| (77) | Po prvé, Komisia poznamenáva, že dodatočná náhrada priznaná spoločnosti CSTP sa týka iba roka 1998. Spoločnosť CSTP pripustila, že v danom roku vykonávala okrem svojich údajných záväzkov služby vo verejnom záujme aj komerčné činnosti, konkrétne poskytovala služby prenájmu. Komisia v tejto súvislosti pripomína, že v nariadení (EHS) č. 1191/69 sa v článku 1 ods. 5 písm. a) od 1. júla 1992 vyžaduje, aby dopravné podniky, ktoré nevykonávajú len služby podliehajúce ustanoveniam o záväzkoch služby vo verejnom záujme, ale zaoberajú sa aj inými činnosťami, vykonávali služby vo verejnom záujme v rámci samostatných divízií, ktoré musia spĺňať tieto podmienky: i) prevádzkové účty zodpovedajúce každej z týchto činností sú oddelené a pomer aktív patriacich ku každej činnosti sa určí v súlade s platnými pravidlami účtovníctva a ii) výdavky sa vyrovnajú z prevádzkových príjmov a platieb od štátnych orgánov bez akejkoľvek možnosti presunu z druhej oblasti činnosti podniku alebo do nej. |
| --- | --- |

(77)

Po prvé, Komisia poznamenáva, že dodatočná náhrada priznaná spoločnosti CSTP sa týka iba roka 1998. Spoločnosť CSTP pripustila, že v danom roku vykonávala okrem svojich údajných záväzkov služby vo verejnom záujme aj komerčné činnosti, konkrétne poskytovala služby prenájmu. Komisia v tejto súvislosti pripomína, že v nariadení (EHS) č. 1191/69 sa v článku 1 ods. 5 písm. a) od 1. júla 1992 vyžaduje, aby dopravné podniky, ktoré nevykonávajú len služby podliehajúce ustanoveniam o záväzkoch služby vo verejnom záujme, ale zaoberajú sa aj inými činnosťami, vykonávali služby vo verejnom záujme v rámci samostatných divízií, ktoré musia spĺňať tieto podmienky: i) prevádzkové účty zodpovedajúce každej z týchto činností sú oddelené a pomer aktív patriacich ku každej činnosti sa určí v súlade s platnými pravidlami účtovníctva a ii) výdavky sa vyrovnajú z prevádzkových príjmov a platieb od štátnych orgánov bez akejkoľvek možnosti presunu z druhej oblasti činnosti podniku alebo do nej.

| (78) | Komisia ďalej poznamenáva, že podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Antrop, požiadavky stanovené v tomto postupe nie sú splnené, ak nie je možné na základe spoľahlivých údajov z príslušného účtovníctva stanoviť rozdiel medzi nákladmi pripísateľnými častiam činností podniku v oblasti, ktorá je predmetom koncesie, a príslušnými príjmami, a ak v dôsledku toho nie je možné vypočítať dodatočné náklady vyplývajúce z vykonávania záväzkov služby vo verejnom záujme týmto podnikom (14). |
| --- | --- |

(78)

Komisia ďalej poznamenáva, že podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Antrop, požiadavky stanovené v tomto postupe nie sú splnené, ak nie je možné na základe spoľahlivých údajov z príslušného účtovníctva stanoviť rozdiel medzi nákladmi pripísateľnými častiam činností podniku v oblasti, ktorá je predmetom koncesie, a príslušnými príjmami, a ak v dôsledku toho nie je možné vypočítať dodatočné náklady vyplývajúce z vykonávania záväzkov služby vo verejnom záujme týmto podnikom (14).

| (79) | Spoločnosť CSTP neposkytla žiadne dôkazy o tom, že počas posudzovaného obdobia, a najmä v roku 1998, viedla riadne oddelené účtovníctvo pre svoje komerčné činnosti. Komisia sa okrem toho domnieva, že tvrdenie spoločnosti CSTP, že požadovaná lehota na uchovávanie kompletného účtovníctva a administratívnej dokumentácie týkajúcej sa posudzovaného obdobia už uplynula, nie je relevantné na ex post odôvodnenie dodatočnej sumy náhrady prostredníctvom indukčnej metódy. V každom prípade sa na základe takejto požiadavky vyplývajúcej z vnútroštátneho práva, pokiaľ sa preukáže, že existuje, nemôže spochybniť povinnosť, ktorá vyplýva z judikatúry Súdneho dvora alebo z nariadenia (EHS) č. 1191/69 a v prípade ktorej sa musí preukázať, že bola splnená, pred tým, ako sa prevádzkovateľovi dopravy môže vyplatiť náhrada za službu vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(79)

Spoločnosť CSTP neposkytla žiadne dôkazy o tom, že počas posudzovaného obdobia, a najmä v roku 1998, viedla riadne oddelené účtovníctvo pre svoje komerčné činnosti. Komisia sa okrem toho domnieva, že tvrdenie spoločnosti CSTP, že požadovaná lehota na uchovávanie kompletného účtovníctva a administratívnej dokumentácie týkajúcej sa posudzovaného obdobia už uplynula, nie je relevantné na ex post odôvodnenie dodatočnej sumy náhrady prostredníctvom indukčnej metódy. V každom prípade sa na základe takejto požiadavky vyplývajúcej z vnútroštátneho práva, pokiaľ sa preukáže, že existuje, nemôže spochybniť povinnosť, ktorá vyplýva z judikatúry Súdneho dvora alebo z nariadenia (EHS) č. 1191/69 a v prípade ktorej sa musí preukázať, že bola splnená, pred tým, ako sa prevádzkovateľovi dopravy môže vyplatiť náhrada za službu vo verejnom záujme.

| (80) | Po druhé, Komisia poznamenáva, že v článku 13 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa vyžaduje, aby správne orgány vopred stanovili výšku náhrady. Výpočet dodatočnej náhrady na základe posúdenia ex post, ako to nariadil Consiglio di Stato, je v rozpore s týmto ustanovením, ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 54 a 55. |
| --- | --- |

(80)

Po druhé, Komisia poznamenáva, že v článku 13 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa vyžaduje, aby správne orgány vopred stanovili výšku náhrady. Výpočet dodatočnej náhrady na základe posúdenia ex post, ako to nariadil Consiglio di Stato, je v rozpore s týmto ustanovením, ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 54 a 55.

| (81) | Na základe týchto zistení Komisia dospela k záveru, že dodatočná náhrada, na ktorú má spoločnosť CSTP podľaConsiglio di Stato oprávnený nárok, nebola v súlade so spoločným postupom pri náhrade stanoveným v oddiele IV nariadenia (EHS) č. 1191/69, a preto nebola vyňatá z povinnej predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(81)

Na základe týchto zistení Komisia dospela k záveru, že dodatočná náhrada, na ktorú má spoločnosť CSTP podľaConsiglio di Stato oprávnený nárok, nebola v súlade so spoločným postupom pri náhrade stanoveným v oddiele IV nariadenia (EHS) č. 1191/69, a preto nebola vyňatá z povinnej predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia.

6.3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (82) | Keďže sa nepreukázalo, že opatrenie, ktoré je predmetom preskúmania, bolo vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69, bude nutné preskúmať zlučiteľnosť týchto platieb s vnútorným trhom, pretože sa má za to, že predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ako sa vysvetľuje v oddiele 6.1. |
| --- | --- |

(82)

Keďže sa nepreukázalo, že opatrenie, ktoré je predmetom preskúmania, bolo vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69, bude nutné preskúmať zlučiteľnosť týchto platieb s vnútorným trhom, pretože sa má za to, že predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ako sa vysvetľuje v oddiele 6.1.

| (83) | Článok 93 zmluvy obsahuje pravidlá zlučiteľnosti štátnej pomoci v oblasti koordinácie dopravy a záväzkov služby vo verejnom záujme v oblasti dopravy a predstavuje lex specialis vo vzťahu k článku 107 ods. 3, ako aj k článku 106 ods. 2, keďže obsahuje osobitné pravidlá na posúdenie zlučiteľnosti štátnej pomoci. Súdny dvor rozhodol, že v tomto článku sa „uznáva, že pomoc na dopravu je zlučiteľná s vnútorným trhom len v presne vymedzených prípadoch, ktoré neohrozujú všeobecné záujmy [Únie]“ (15). |
| --- | --- |

(83)

Článok 93 zmluvy obsahuje pravidlá zlučiteľnosti štátnej pomoci v oblasti koordinácie dopravy a záväzkov služby vo verejnom záujme v oblasti dopravy a predstavuje lex specialis vo vzťahu k článku 107 ods. 3, ako aj k článku 106 ods. 2, keďže obsahuje osobitné pravidlá na posúdenie zlučiteľnosti štátnej pomoci. Súdny dvor rozhodol, že v tomto článku sa „uznáva, že pomoc na dopravu je zlučiteľná s vnútorným trhom len v presne vymedzených prípadoch, ktoré neohrozujú všeobecné záujmy [Únie]“ (15).

| (84) | Dňa 3. decembra 2009 nadobudlo účinnosť nariadenie (ES) č. 1370/2007, ktorým sa zrušili nariadenie (EHS) č. 1191/69 a nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 (16). Nariadenie (ES) č. 1370/2007 sa uplatňuje na náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme týkajúce sa služieb verejnej osobnej železničnej a cestnej dopravy. |
| --- | --- |

(84)

Dňa 3. decembra 2009 nadobudlo účinnosť nariadenie (ES) č. 1370/2007, ktorým sa zrušili nariadenie (EHS) č. 1191/69 a nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 (16). Nariadenie (ES) č. 1370/2007 sa uplatňuje na náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme týkajúce sa služieb verejnej osobnej železničnej a cestnej dopravy.

| (85) | Komisia sa domnieva, že posúdenie zlučiteľnosti neoznámeného opatrenia by sa malo vykonať v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, ktoré nadobudlo účinnosť 3. decembra 2009 a ktorým sa zrušilo nariadenie (EHS) č. 1191/69, pretože v čase prijatia tohto rozhodnutia bol účinný tento právny predpis (17). Ďalej poznamenáva, že dodatočná náhrada, ktorú spoločnosti CSTP priznal Consiglio di Stato, bola vyplatená 21. decembra 2012, takže nariadenie (ES) č. 1370/2007 bolo ku dňu, keď sa objavili účinky vyplatenej pomoci, účinné už viac ako tri roky (18). |
| --- | --- |

(85)

Komisia sa domnieva, že posúdenie zlučiteľnosti neoznámeného opatrenia by sa malo vykonať v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, ktoré nadobudlo účinnosť 3. decembra 2009 a ktorým sa zrušilo nariadenie (EHS) č. 1191/69, pretože v čase prijatia tohto rozhodnutia bol účinný tento právny predpis (17). Ďalej poznamenáva, že dodatočná náhrada, ktorú spoločnosti CSTP priznal Consiglio di Stato, bola vyplatená 21. decembra 2012, takže nariadenie (ES) č. 1370/2007 bolo ku dňu, keď sa objavili účinky vyplatenej pomoci, účinné už viac ako tri roky (18).

| (86) | V článku 9 ods. 1 nariadenia (ES) 1370/2007 sa uvádza, že: „Úhrada za poskytované služby vo verejnom záujme v osobnej doprave alebo za plnenie záväzkov v oblasti výšky tarify stanovenej prostredníctvom všeobecných pravidiel vyplatená v súlade s týmto nariadením je zlučiteľná s [vnútorným] trhom. Táto úhrada je oslobodená od povinnosti predbežného oznámenia stanovenej v článku [108 ods. 3] zmluvy“. |
| --- | --- |

(86)

V článku 9 ods. 1 nariadenia (ES) 1370/2007 sa uvádza, že: „Úhrada za poskytované služby vo verejnom záujme v osobnej doprave alebo za plnenie záväzkov v oblasti výšky tarify stanovenej prostredníctvom všeobecných pravidiel vyplatená v súlade s týmto nariadením je zlučiteľná s [vnútorným] trhom. Táto úhrada je oslobodená od povinnosti predbežného oznámenia stanovenej v článku [108 ods. 3] zmluvy“.

| (87) | Z dôvodov uvedených ďalej sa Komisia domnieva, že oznámená náhrada nie je v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, takže ju nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 9 ods. 1 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(87)

Z dôvodov uvedených ďalej sa Komisia domnieva, že oznámená náhrada nie je v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, takže ju nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 9 ods. 1 uvedeného nariadenia.

| (88) | Po prvé, podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007, ak sa príslušný orgán rozhodne udeliť vybranému poskytovateľovi výlučné právo a/alebo akúkoľvek úhradu ako protihodnotu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, urobí tak v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme, pokiaľ cieľom záväzku služby vo verejnom záujme nie je stanovenie maximálnej výšky tarify a nie je uložený prostredníctvom opatrenia, ktoré sa bez diskriminácie vzťahuje na všetky služby vo verejnom záujme v osobnej doprave rovnakého typu v určitej geografickej oblasti (všeobecné pravidlá). |
| --- | --- |

(88)

Po prvé, podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007, ak sa príslušný orgán rozhodne udeliť vybranému poskytovateľovi výlučné právo a/alebo akúkoľvek úhradu ako protihodnotu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, urobí tak v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme, pokiaľ cieľom záväzku služby vo verejnom záujme nie je stanovenie maximálnej výšky tarify a nie je uložený prostredníctvom opatrenia, ktoré sa bez diskriminácie vzťahuje na všetky služby vo verejnom záujme v osobnej doprave rovnakého typu v určitej geografickej oblasti (všeobecné pravidlá).

| (89) | V tomto prípade sa Komisia domnieva, že nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že existoval zmluvný vzťah medzi spoločnosťou CSTP a regiónom alebo že by boli zavedené všeobecné pravidlá, ktoré by stanovovali maximálnu výšku taríf pre všetkých cestujúcich alebo pre niektoré kategórie cestujúcich. Komisii bol doručený iba jeden vzor koncesnej zmluvy na rok 1972/73, na základe ktorého nie je možné získať spoľahlivé informácie o vzťahu medzi spoločnosťou CSTP a regiónom v posudzovanom období (1997 – 2002). Okrem toho Komisia poznamenáva, že v súlade s článkom 2 regionálneho zákona č. 16/1983 – na ktorý sa región aj spoločnosť CSTP odvolávajú ako na právny základ pre posudzované obdobie (pozri odôvodnenia (19) a (36)) – príjmy poskytovateľov verejnej dopravy vyplývali z uplatňovania minimálnych taríf stanovených regiónom. Neuvádza sa žiadny odkaz na maximálne tarify. |
| --- | --- |

(89)

V tomto prípade sa Komisia domnieva, že nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že existoval zmluvný vzťah medzi spoločnosťou CSTP a regiónom alebo že by boli zavedené všeobecné pravidlá, ktoré by stanovovali maximálnu výšku taríf pre všetkých cestujúcich alebo pre niektoré kategórie cestujúcich. Komisii bol doručený iba jeden vzor koncesnej zmluvy na rok 1972/73, na základe ktorého nie je možné získať spoľahlivé informácie o vzťahu medzi spoločnosťou CSTP a regiónom v posudzovanom období (1997 – 2002). Okrem toho Komisia poznamenáva, že v súlade s článkom 2 regionálneho zákona č. 16/1983 – na ktorý sa región aj spoločnosť CSTP odvolávajú ako na právny základ pre posudzované obdobie (pozri odôvodnenia (19) a (36)) – príjmy poskytovateľov verejnej dopravy vyplývali z uplatňovania minimálnych taríf stanovených regiónom. Neuvádza sa žiadny odkaz na maximálne tarify.

| (90) | Komisia preto dospela k záveru, že článok 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007 nebol splnený. |
| --- | --- |

(90)

Komisia preto dospela k záveru, že článok 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007 nebol splnený.

| (91) | Po druhé, Komisia poznamenáva, že bez ohľadu na to, či spoločnosť CSTP uzatvorila zmluvu o poskytovaní služieb vo verejnom záujme alebo sa na ňu vzťahovali tarifné záväzky vyplývajúce zo všeobecných pravidiel, zdá sa, že neboli dodržané všetky ustanovenia článku 4 uvedeného nariadenia (ES) č. 1370/2007, v ktorom sa stanovuje povinný obsah zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme a všeobecné pravidlá. V článku 4 ods. 1 písm. b) sa napríklad vyžaduje, aby sa parametre, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, stanovili vopred objektívnym a transparentným spôsobom tak, aby nedošlo k nadmernej náhrade, kým v článku 4 ods. 1 písm. c) a článku 4 ods. 2 sa vymedzuje spôsob stanovenia nákladov a príjmov. Ako bolo vysvetlené v súvislosti s preskúmaním, ktoré Komisia uskutočnila v súvislosti s druhou podmienkou stanovenou v rozsudku Súdneho dvora vo veci Altmark v oddiele 6.1, parametre, na základe ktorých druhý odborník vypočítal údajnú nedostatočnú náhradu, neboli stanovené vopred, a preto nebol dodržaný súlad s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(91)

Po druhé, Komisia poznamenáva, že bez ohľadu na to, či spoločnosť CSTP uzatvorila zmluvu o poskytovaní služieb vo verejnom záujme alebo sa na ňu vzťahovali tarifné záväzky vyplývajúce zo všeobecných pravidiel, zdá sa, že neboli dodržané všetky ustanovenia článku 4 uvedeného nariadenia (ES) č. 1370/2007, v ktorom sa stanovuje povinný obsah zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme a všeobecné pravidlá. V článku 4 ods. 1 písm. b) sa napríklad vyžaduje, aby sa parametre, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, stanovili vopred objektívnym a transparentným spôsobom tak, aby nedošlo k nadmernej náhrade, kým v článku 4 ods. 1 písm. c) a článku 4 ods. 2 sa vymedzuje spôsob stanovenia nákladov a príjmov. Ako bolo vysvetlené v súvislosti s preskúmaním, ktoré Komisia uskutočnila v súvislosti s druhou podmienkou stanovenou v rozsudku Súdneho dvora vo veci Altmark v oddiele 6.1, parametre, na základe ktorých druhý odborník vypočítal údajnú nedostatočnú náhradu, neboli stanovené vopred, a preto nebol dodržaný súlad s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (92) | Po tretie, v článku 6 ods. 1 sa stanovuje, že v prípade priamo zadaných zmlúv o službách vo verejnom záujme musí byť náhrada v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveniami uvedenými v prílohe, čím sa zaistí, aby náhrada nesiahala nad rámec toho, čo je nevyhnutné na plnenie záväzku služby vo verejnom záujme. V prílohe k nariadeniu (ES) č. 1370/2007 sa stanovuje, že náhrada nesmie prekročiť sumu zodpovedajúcu sume, ktorá pozostáva z týchto faktorov: náklady vzniknuté v súvislosti so záväzkom služby vo verejnom záujme mínus príjmy z cestovných lístkov, mínus akékoľvek pozitívne finančné výsledky získané v rámci siete prevádzkovanej podľa záväzku služby vo verejnom záujme, plus primeraný zisk. V prílohe sa ďalej požaduje, aby sa výpočet nákladov a príjmov uskutočnil v súlade s platnými účtovnými a daňovými pravidlami. Okrem toho by z dôvodov transparentnosti účty mali byť oddelené (bod 5 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007). |
| --- | --- |

(92)

Po tretie, v článku 6 ods. 1 sa stanovuje, že v prípade priamo zadaných zmlúv o službách vo verejnom záujme musí byť náhrada v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveniami uvedenými v prílohe, čím sa zaistí, aby náhrada nesiahala nad rámec toho, čo je nevyhnutné na plnenie záväzku služby vo verejnom záujme. V prílohe k nariadeniu (ES) č. 1370/2007 sa stanovuje, že náhrada nesmie prekročiť sumu zodpovedajúcu sume, ktorá pozostáva z týchto faktorov: náklady vzniknuté v súvislosti so záväzkom služby vo verejnom záujme mínus príjmy z cestovných lístkov, mínus akékoľvek pozitívne finančné výsledky získané v rámci siete prevádzkovanej podľa záväzku služby vo verejnom záujme, plus primeraný zisk. V prílohe sa ďalej požaduje, aby sa výpočet nákladov a príjmov uskutočnil v súlade s platnými účtovnými a daňovými pravidlami. Okrem toho by z dôvodov transparentnosti účty mali byť oddelené (bod 5 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007).

| (93) | Ako sa uvádza v odôvodnení 82, spoločnosť CSTP neuplatňovala riadne oddelenie účtov za rok 1998, rok, za ktorý jej bola udelená náhrada na základe rozsudku Consiglio di Stato. Preto nemožno preukázať, že dodatočná náhrada, ktorú taliansky štát vyplatil 21. decembra 2012, nepresiahla sumu zodpovedajúcu čistému finančnému vplyvu, ktorý zodpovedá súčtu vplyvov, pozitívnych alebo negatívnych, z plnenia záväzkov služby vo verejnom záujme na náklady a príjmy poskytovateľa služby vo verejnom záujme (bod 2 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007). |
| --- | --- |

(93)

Ako sa uvádza v odôvodnení 82, spoločnosť CSTP neuplatňovala riadne oddelenie účtov za rok 1998, rok, za ktorý jej bola udelená náhrada na základe rozsudku Consiglio di Stato. Preto nemožno preukázať, že dodatočná náhrada, ktorú taliansky štát vyplatil 21. decembra 2012, nepresiahla sumu zodpovedajúcu čistému finančnému vplyvu, ktorý zodpovedá súčtu vplyvov, pozitívnych alebo negatívnych, z plnenia záväzkov služby vo verejnom záujme na náklady a príjmy poskytovateľa služby vo verejnom záujme (bod 2 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007).

| (94) | Okrem toho, pokiaľ ide o posudzované obdobie, vzhľadom na to, že parametre náhrady neboli stanovené vopred, akékoľvek stanovenie nákladov sa musí nevyhnutne vykonať ex post na základe arbitrárnych predpokladov, čo sa v tomto prípade uskutočnilo pomocou indukčnej metódy. |
| --- | --- |

(94)

Okrem toho, pokiaľ ide o posudzované obdobie, vzhľadom na to, že parametre náhrady neboli stanovené vopred, akékoľvek stanovenie nákladov sa musí nevyhnutne vykonať ex post na základe arbitrárnych predpokladov, čo sa v tomto prípade uskutočnilo pomocou indukčnej metódy.

| (95) | Komisia sa preto domnieva, že dodatočná náhrada poskytnutá na základe rozsudku Consiglio di Stato nebola vyplatená v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, a preto nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(95)

Komisia sa preto domnieva, že dodatočná náhrada poskytnutá na základe rozsudku Consiglio di Stato nebola vyplatená v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, a preto nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

6.4.   NÁHRADA PRIZNANÁ SÚDOM CONSIGLIO DI STATO NEPREDSTAVUJE NÁHRADU ŠKÔD

| (96) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomu, či sa rozsudok Consiglio di Stato týka priznania náhrady škôd za údajné porušenie práva, a nie priznania náhrady za službu vo verejnom záujme na základe uplatniteľných nariadení Rady. Talianske orgány ani spoločnosť CSTP sa vo svojich pripomienkach k tejto otázke nevyjadrili. |
| --- | --- |

(96)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomu, či sa rozsudok Consiglio di Stato týka priznania náhrady škôd za údajné porušenie práva, a nie priznania náhrady za službu vo verejnom záujme na základe uplatniteľných nariadení Rady. Talianske orgány ani spoločnosť CSTP sa vo svojich pripomienkach k tejto otázke nevyjadrili.

| (97) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že za určitých okolností náhrada škôd z dôvodu nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov (19) neposkytuje výhodu, a preto sa nemá považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (20). Cieľ náhrady za utrpenú škodu je iný ako cieľ štátnej pomoci, keďže spočíva v úsilí navrátiť poškodenú stranu do situácie, v ktorej sa nachádzala pred poškodením, ako keby k poškodeniu nedošlo (uvedenie do predchádzajúceho stavu). Komisia v tejto súvislosti ďalej poznamenáva, že aby náhrada škôd mohla spadať mimo rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, musí byť založená na všeobecnom pravidle náhrady (21). Komisia napokon pripomína, že Súdny dvor v rozsudku vo veci Lucchini rozhodol, že vnútroštátny súd nemohol uplatniť vnútroštátne právne predpisy, ak by uplatnenie týchto predpisov malo nepriaznivý vplyv na „uplatňovanie práva Spoločenstva v rozsahu, v akom by znemožnilo vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá v rozpore s právom Spoločenstva“ (22). Zásada, na ktorej je založené toto vyhlásenie, spočíva v tom, že pravidlo vnútroštátneho práva sa nemôže uplatniť, ak by jeho uplatnenie narušilo riadne uplatňovanie práva Únie (23). |
| --- | --- |

(97)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že za určitých okolností náhrada škôd z dôvodu nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov (19) neposkytuje výhodu, a preto sa nemá považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (20). Cieľ náhrady za utrpenú škodu je iný ako cieľ štátnej pomoci, keďže spočíva v úsilí navrátiť poškodenú stranu do situácie, v ktorej sa nachádzala pred poškodením, ako keby k poškodeniu nedošlo (uvedenie do predchádzajúceho stavu). Komisia v tejto súvislosti ďalej poznamenáva, že aby náhrada škôd mohla spadať mimo rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, musí byť založená na všeobecnom pravidle náhrady (21). Komisia napokon pripomína, že Súdny dvor v rozsudku vo veci Lucchini rozhodol, že vnútroštátny súd nemohol uplatniť vnútroštátne právne predpisy, ak by uplatnenie týchto predpisov malo nepriaznivý vplyv na „uplatňovanie práva Spoločenstva v rozsahu, v akom by znemožnilo vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá v rozpore s právom Spoločenstva“ (22). Zásada, na ktorej je založené toto vyhlásenie, spočíva v tom, že pravidlo vnútroštátneho práva sa nemôže uplatniť, ak by jeho uplatnenie narušilo riadne uplatňovanie práva Únie (23).

| (98) | Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu priznanú spoločnosti CSTP súdom Consiglio di Stato, Komisia uvádza, že zatiaľ čo nebol uvedený žiadny odkaz na nariadenie (EHS) č. 1191/69 vo výroku rozsudku Consiglio di Stato, rozsudok sa odvoláva na právo spoločnosti CSTP na získanie súm vo forme náhrady podľa článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pričom túto náhradu musí stanoviť správny orgán na základe spoľahlivých údajov. To by naznačovalo, že podľa Consiglio di Stato právo spoločnosti CSTP na dodatočnú náhradu nevyplýva zo všeobecného pravidla náhrady škôd z dôvodu nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov, ale z práv, ktoré údajne vyplývajú z nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(98)

Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu priznanú spoločnosti CSTP súdom Consiglio di Stato, Komisia uvádza, že zatiaľ čo nebol uvedený žiadny odkaz na nariadenie (EHS) č. 1191/69 vo výroku rozsudku Consiglio di Stato, rozsudok sa odvoláva na právo spoločnosti CSTP na získanie súm vo forme náhrady podľa článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pričom túto náhradu musí stanoviť správny orgán na základe spoľahlivých údajov. To by naznačovalo, že podľa Consiglio di Stato právo spoločnosti CSTP na dodatočnú náhradu nevyplýva zo všeobecného pravidla náhrady škôd z dôvodu nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov, ale z práv, ktoré údajne vyplývajú z nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (99) | Komisia sa v každom prípade domnieva, že priznanie náhrady škôd v prospech spoločnosti CSTP za údajné nezákonné jednostranné uloženie záväzkov služby vo verejnom záujme talianskymi orgánmi, ktorá sa vypočítala na základe spoločného postupu pri náhrade stanoveného v nariadení (EHS) č. 1191/69, by bolo v rozpore s článkami 107 a 108 zmluvy. Je to preto, lebo priznanie tejto náhrady by pre spoločnosť CSTP malo rovnaký výsledok ako priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme za posudzované obdobie, a to napriek tomu, že špecifikácie koncesie, ktorými sa riadia predmetné služby, neboli vyňaté z predbežnej notifikácie ani nespĺňali podstatné požiadavky nariadenia (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007, ako sa už preukázalo. Priznanie tejto náhrady by teda v podstate umožnilo obísť pravidlá štátnej pomoci a podmienky stanovené zákonodarcom Únie, na základe ktorých príslušné orgány, ktoré ukladajú alebo zadávajú záväzky služby vo verejnom záujme, nahrádzajú poskytovateľom služby vo verejnom záujme náklady, ktoré im vznikli pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme. Skutočne, priznanie náhrady škôd, ktorá sa rovná súčtu súm pomoci, ktoré sa mali priznať, by vytvorilo nepriamu štátnu pomoc, ktorá by sa považovala za protiprávnu a nezlučiteľnú s vnútorným trhom (24). V súlade s týmito odôvodneniami Všeobecný súd usúdil, že doložky o odškodnení za vymáhanie štátnej pomoci sa považujú za štátnu pomoc (25). |
| --- | --- |

(99)

Komisia sa v každom prípade domnieva, že priznanie náhrady škôd v prospech spoločnosti CSTP za údajné nezákonné jednostranné uloženie záväzkov služby vo verejnom záujme talianskymi orgánmi, ktorá sa vypočítala na základe spoločného postupu pri náhrade stanoveného v nariadení (EHS) č. 1191/69, by bolo v rozpore s článkami 107 a 108 zmluvy. Je to preto, lebo priznanie tejto náhrady by pre spoločnosť CSTP malo rovnaký výsledok ako priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme za posudzované obdobie, a to napriek tomu, že špecifikácie koncesie, ktorými sa riadia predmetné služby, neboli vyňaté z predbežnej notifikácie ani nespĺňali podstatné požiadavky nariadenia (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007, ako sa už preukázalo. Priznanie tejto náhrady by teda v podstate umožnilo obísť pravidlá štátnej pomoci a podmienky stanovené zákonodarcom Únie, na základe ktorých príslušné orgány, ktoré ukladajú alebo zadávajú záväzky služby vo verejnom záujme, nahrádzajú poskytovateľom služby vo verejnom záujme náklady, ktoré im vznikli pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme. Skutočne, priznanie náhrady škôd, ktorá sa rovná súčtu súm pomoci, ktoré sa mali priznať, by vytvorilo nepriamu štátnu pomoc, ktorá by sa považovala za protiprávnu a nezlučiteľnú s vnútorným trhom (24). V súlade s týmito odôvodneniami Všeobecný súd usúdil, že doložky o odškodnení za vymáhanie štátnej pomoci sa považujú za štátnu pomoc (25).

| (100) | V každom prípade, vo vzore koncesnej zmluvy z roku 1972, na základe ktorej spoločnosť CSTP údajne poskytovala predmetné dopravné služby, sa nestanovovalo vyplatenie žiadnej finančnej náhrady. Spoločnosť CSTP súhlasila s poskytovaním služieb za podmienok stanovených v koncesii na vlastné riziko. Tento záver potvrdzuje aj článok 2 regionálneho zákona č. 16/1983, v ktorom sa stanovovalo, že každú stratu alebo deficit, na ktoré sa nevzťahujú verejné príspevky, znášajú poskytovatelia služieb. |
| --- | --- |

(100)

V každom prípade, vo vzore koncesnej zmluvy z roku 1972, na základe ktorej spoločnosť CSTP údajne poskytovala predmetné dopravné služby, sa nestanovovalo vyplatenie žiadnej finančnej náhrady. Spoločnosť CSTP súhlasila s poskytovaním služieb za podmienok stanovených v koncesii na vlastné riziko. Tento záver potvrdzuje aj článok 2 regionálneho zákona č. 16/1983, v ktorom sa stanovovalo, že každú stratu alebo deficit, na ktoré sa nevzťahujú verejné príspevky, znášajú poskytovatelia služieb.

| (101) | Komisia preto nepovažuje rozsudok Consiglio di Stato za priznanie náhrady škody, ktorú utrpela spoločnosť CSTP v dôsledku nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov, ale za poskytnutie neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci, ktoré je zakázané podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(101)

Komisia preto nepovažuje rozsudok Consiglio di Stato za priznanie náhrady škody, ktorú utrpela spoločnosť CSTP v dôsledku nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov, ale za poskytnutie neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci, ktoré je zakázané podľa článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (102) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neoznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(102)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neoznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

7.   VYMÁHANIE POMOCI

| (103) | V súlade so zmluvou a s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora má Komisia právomoc rozhodnúť, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (26), keď zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora účelom povinnosti štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je nastoliť predchádzajúcu situáciu (27). Súdny dvor Európskej únie v tejto súvislosti stanovil, že tento cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy, ktoré mu boli poskytnuté prostredníctvom neoprávnenej pomoci, a tak stráca výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a nastolí sa situácia pred vyplatením pomoci (28). |
| --- | --- |

(103)

V súlade so zmluvou a s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora má Komisia právomoc rozhodnúť, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (26), keď zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora účelom povinnosti štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je nastoliť predchádzajúcu situáciu (27). Súdny dvor Európskej únie v tejto súvislosti stanovil, že tento cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy, ktoré mu boli poskytnuté prostredníctvom neoprávnenej pomoci, a tak stráca výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a nastolí sa situácia pred vyplatením pomoci (28).

| (104) | V súlade s uvedenou judikatúrou sa v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (29) stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“. |
| --- | --- |

(104)

V súlade s uvedenou judikatúrou sa v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (29) stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“.

| (105) | Taliansko preto musí vymôcť štátnu pomoc určenú v tomto rozhodnutí, pokiaľ už bola spoločnosti CSTP vyplatená. Taliansko musí k tejto sume pomoci pripočítať úroky z vymáhanej sumy, ktoré sa počítajú podľa kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (30) odo dňa, keď bola spoločnosti CSTP poskytnutá neoprávnená pomoc (t. j. od 21. decembra 2012) do dátumu jej vymoženia (31). |
| --- | --- |

(105)

Taliansko preto musí vymôcť štátnu pomoc určenú v tomto rozhodnutí, pokiaľ už bola spoločnosti CSTP vyplatená. Taliansko musí k tejto sume pomoci pripočítať úroky z vymáhanej sumy, ktoré sa počítajú podľa kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (30) odo dňa, keď bola spoločnosti CSTP poskytnutá neoprávnená pomoc (t. j. od 21. decembra 2012) do dátumu jej vymoženia (31).

| (106) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia, |
| --- | --- |

(106)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo výške 4 9 51  838 EUR, ktorú Talianska republika poskytla neoprávnene, v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, spoločnosti CSTP, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

1.   Talianska republika vymôže pomoc uvedenú v článku 1 od príjemcu pomoci.

2.   Sumy, ktoré sa majú vymôcť, budú úročené od 21. decembra 2012 až do dňa ich vymoženia v plnej výške.

3.   Úrok sa vypočíta na zostavenom základe v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004 a v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 271/2008 (32), ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 794/2004.

4.   Talianska republika zruší všetky nevyplatené platby pomoci uvedenej v článku 1 s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 3

1.   Vymoženie pomoci uvedenej v článku 1 musí byť bezodkladné a účinné.

2.   Talianska republika zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 4

1.   Taliansko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

| a) | celkovú výšku pomoci (istinu a úrok), ktorá sa má od príjemcu vymôcť; |
| --- | --- |

a)

celkovú výšku pomoci (istinu a úrok), ktorá sa má od príjemcu vymôcť;

| b) | podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie;

| c) | dokumenty potvrdzujúce, že sa príjemcovi nariadilo vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

c)

dokumenty potvrdzujúce, že sa príjemcovi nariadilo vrátenie pomoci.

2.   Talianska republika bude nepretržite informovať Komisiu o postupe realizácie vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonávanie tohto rozhodnutia dovtedy, kým nebude pomoc uvedená v článku 1 v plnej miere vymožená. Na požiadanie Komisie poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Predloží aj podrobné informácie týkajúce sa súm pomoci a úrokov z vymáhanej sumy, ktoré sa už od príjemcu vymohli.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 19. januára 2015

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  Rozhodnutie Komisie z 20. februára 2014 o štátnej pomoci SA.358423 (2012/NN) – Taliansko – Náhrada za záväzok služby vo verejnom záujme pre CSTP (Ú. v. EÚ C 156, 23.5.2014, s. 39).

1

(2)  Komisia pripomína, že podľa článku 15 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1) právomoci Komisie vymáhať pomoc budú predmetom vymedzeného obdobia desiatich rokov, ktoré sa začína dňom, keď sa neoprávnená pomoc udelila príjemcovi buď ako individuálna pomoc, alebo ako pomoc podľa schémy pre pomoc. Akýkoľvek úkon Komisie alebo členského štátu konajúceho na žiadosť Komisie v súvislosti s neoprávnenou pomocou prerušuje vymedzené obdobie.

2

(3)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1191/69 z 26. júna 1969 o postupe členských štátov, ktorý sa týka záväzkov obsiahnutých v koncepcii služieb vo verejnom záujme v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy (Ú. v. ES L 156, 28.6.1969, s. 1).

3

(4)  V článku 4 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa uvádza: „V prípade, ak dopravným podnikom zo záväzku služby vo verejnom záujme vyplývajú hospodárske nevýhody, požiadajú príslušné orgány členských štátov o zrušenie celého alebo časti tohto záväzku“. Článok 6 ods. 3 znie: „Príslušné orgány členských štátov rozhodnú do jedného roka odo dňa podania žiadosti v prípade záväzku prevádzkovať alebo dopravovať a do šiestich mesiacov, pokiaľ ide o tarifné záväzky. Nárok na náhradu vzniká dňom vydania rozhodnutia príslušným orgánom...“.

4

(5)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (regionálne opatrenia pre služby miestnej osobnej dopravy), ktorý je dostupný na: http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205

5

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(6)  V článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa stanovuje, že výška náhrady súvisiacej so záväzkom poskytovať dopravné služby sa má určiť ako rozdiel medzi znížením príjmov a znížením nákladov vyplývajúcim zo zrušenia príslušného záväzku počas posudzovaného obdobia.

6

(7)  Vec C-280/00, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, [2003] EU.C.2003.415.

7

Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

8

(9)  Modelli E, konkrétne dokumenty vychádzajúce z účtov spoločnosti, ktoré obsahujú informácie potrebné na každoročný výpočet verejného príspevku.

9

Modelli E

(10)  Vec C-527/12, Komisia/Nemecko, EU:C:2014:2193, bod 56 a citovaná judikatúra. Pozri takisto vec C- 119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, bod 59, ako sa opisuje v ďalej uvedenom odôvodnení (94).

10

Komisia/Nemecko

Lucchini,

(11)  Vec C-280/00, Altmark Trans/Regierungspräsidium Magdeburg, Zb. 2003, EU:C:2003:415, body 87 a 88.

11

Altmark Trans/Regierungspräsidium Magdeburg

(12)  Vec C-172/03, Heiser, EU:C:2005:130, bod 55.

12

Heiser

(13)  Vec T-157/01, Danske Busvognmænd, Zb. 2004, EU:2004:76, body 77, 78 a 79.

13

Danske Busvognmænd

(14)  Vec C-504/07 Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) a ostatní/Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) a Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), Zb. 2009, EU:C:2009:290.

14

Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) a ostatní/Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) a Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP),

(15)  Vec 156/77 Komisia/Belgicko, Zb. 1978, s. 1881, bod 10.

15

Komisia/Belgicko,

(16)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 zo 4. júna 1970 o poskytnutí pomoci pre železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu (Ú. v. ES L 130, 15.6.1970, s. 1).

16

(17)  Komisia sa v tejto súvislosti odvoláva na tvrdenia uvedené v odôvodneniach 307 až 313 svojho rozhodnutia 2011/3/EÚ z 24. februára 2010 o zmluvách o dopravných službách vo verejnom záujme medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom Danske Statsbaner [vec C 41/08 (ex NN 35/08)] (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2011, s. 1). Všeobecný súd toto rozhodnutie zrušil v rámci veci T-92/11, Jørgen Andersen/Európska Komisia, Zb. 2013, zatiaľ neuverejnené; odvolanie proti tomuto rozsudku je v súčasnosti predmetom konania pred Súdnym dvorom vo veci C-303/13 P. Výsledok tohto odvolania nie je pre výsledok tohto prípadu relevantný, pretože Všeobecný súd v napadnutom rozsudku potvrdil, že pokiaľ ide o stanovenie súboru pravidiel, ktoré sa majú uplatniť, rozhodujúci je dátum, ku ktorému sa objavili účinky vyplatenej pomoci. V tomto prípade bola pomoc vyplatená 21. decembra 2012, takže by sa mali uplatňovať pravidlá, zásady a kritériá posudzovania zlučiteľnosti štátnej pomoci, ktoré sú platné ku dňu, keď Komisia prijíma svoje rozhodnutie (pozri bod 39 daného rozsudku).

17

Jørgen Andersen/Európska Komisia

(18)  Vec C-334/0 P Komisia/Freistaat Sachsen, Zb. 2008, s. I-9465, body 50 až 53. Vec T-3/09, Taliansko/Komisia, Zb. 2011, s. II-95, bod 60.

18

Komisia/Freistaat Sachsen

Taliansko/Komisia,

(19)  Napríklad úmyselné porušenie práva alebo bezdôvodné obohatenie.

19

(20)  Spojené veci 106 až 120/87, Asteris AE a ostatní/Grécko a EHS, EU:C:1988:457.

20

Asteris AE a ostatní/Grécko a EHS

(21)  Pozri rozhodnutie Komisie z 16. júna 2004 o holandskej pomoci v prospech Akzo Nobel s cieľom minimalizovať prepravu chlóru (vec N 304/2003), súhrnné oznámenie v Ú. v. EÚ C 81, 2.4.2005, s. 4. Pozri takisto rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o holandskej pomoci na premiestnenie spoločnosti na demontáž áut Steenbergen (vec N 575/2005), súhrnné oznámenie v Ú. v. EÚ C 80, 13.4.2007, s. 1.

21

(22)  Vec C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, bod 59.

22

Lucchini,

(23)  Tamtiež, bod 61.

23

(24)  Stanovisko z 28. apríla 2005 v spojených veciach C-346/03 a C-529/03, Atzori, EU:C:2005:256, bod 198.

24

Atzori

(25)  Vec T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou/Komisia, EU:T:2011:650, a vec T-565/08, Corsica Ferries/Komisia, EU:T:2012:415, body 23, 114 a 120 až 131. Pozri takisto, analogicky, vec C-111/10, Komisia/Rada, EU:C:2013:785, bod 44.

25

Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou/Komisia,

Corsica Ferries/Komisia

Komisia/Rada

(26)  Vec C-70/72, Komisia/Nemecko, Zb. 1973, s. 813, bod 13.

26

Komisia/Nemecko,

(27)  Spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-04103, bod 75.

27

Španielsko/Komisia

(28)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, body 64 a 65.

28

Belgicko/Komisia

(29)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

29

(30)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

30

(31)  Pozri článok 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/99.

31

(32)  Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1).

32

---

| 8.7.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 179/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 179/128

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1075

z 19. januára 2015

o štátnej pomoci SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Taliansko

ktorú poskytlo Taliansko — Dodatočná náhrada za služby vo verejnom záujme pre Buonotourist

[oznámené pod číslom C(2015) 75]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Prostredníctvom elektronickej notifikácie z 5. decembra 2012 talianske orgány oznámili v súlade s článkom 108 ods. 3 zmluvy dodatočnú náhradu udelenú na základe rozsudku zo strany Consiglio di Stato (taliansky najvyšší správny súd) spoločnosti Buonotourist S. r. l. (ďalej len „spoločnosť Buonotourist“) za poskytovanie služieb osobnej autobusovej dopravy na základe koncesií, ktoré jej udelil taliansky región Kampánia (ďalej len „región“), počas obdobia rokov 1996 – 2002 (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(1)

Prostredníctvom elektronickej notifikácie z 5. decembra 2012 talianske orgány oznámili v súlade s článkom 108 ods. 3 zmluvy dodatočnú náhradu udelenú na základe rozsudku zo strany Consiglio di Stato (taliansky najvyšší správny súd) spoločnosti Buonotourist S. r. l. (ďalej len „spoločnosť Buonotourist“) za poskytovanie služieb osobnej autobusovej dopravy na základe koncesií, ktoré jej udelil taliansky región Kampánia (ďalej len „región“), počas obdobia rokov 1996 – 2002 (ďalej len „posudzované obdobie“).

| (2) | Notifikácia bola zaregistrovaná ako vec číslo SA.35843 a od 13. decembra 2012 sa považovala za neoznámené opatrenie, keďže podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, región bol povinný vyplatiť dodatočnú náhradu pre spoločnosť Buonotourist až od 7. decembra 2012, teda po tom, ako talianska vláda oznámila opatrenie Komisii, ale predtým, ako bolo prijaté rozhodnutie Komisie. |
| --- | --- |

(2)

Notifikácia bola zaregistrovaná ako vec číslo SA.35843 a od 13. decembra 2012 sa považovala za neoznámené opatrenie, keďže podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, región bol povinný vyplatiť dodatočnú náhradu pre spoločnosť Buonotourist až od 7. decembra 2012, teda po tom, ako talianska vláda oznámila opatrenie Komisii, ale predtým, ako bolo prijaté rozhodnutie Komisie.

| (3) | Listom z 20. februára 2014 Komisia informovala Taliansko, že sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o danú pomoc (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(3)

Listom z 20. februára 2014 Komisia informovala Taliansko, že sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o danú pomoc (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“).

| (4) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (1). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k opatreniu. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (1). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k opatreniu.

| (5) | Talianske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v listoch z 21. a 24. marca 2014. |
| --- | --- |

(5)

Talianske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v listoch z 21. a 24. marca 2014.

| (6) | Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť Buonotourist, príjemca opatrenia. Jej pripomienky boli prijaté 25. marca 2014. |
| --- | --- |

(6)

Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť Buonotourist, príjemca opatrenia. Jej pripomienky boli prijaté 25. marca 2014.

| (7) | Dňa 11. júla 2014 talianske orgány poskytli pripomienky k pripomienkam tretej strany a dodatočné informácie v odpovedi na žiadosť o informácie z 11. júna 2014. |
| --- | --- |

(7)

Dňa 11. júla 2014 talianske orgány poskytli pripomienky k pripomienkam tretej strany a dodatočné informácie v odpovedi na žiadosť o informácie z 11. júna 2014.

| (8) | Po schválení predĺženia lehoty zo strany Komisie talianske orgány poskytli doplňujúce informácie v liste z 15. septembra 2014. |
| --- | --- |

(8)

Po schválení predĺženia lehoty zo strany Komisie talianske orgány poskytli doplňujúce informácie v liste z 15. septembra 2014.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   SPOLOČNOSŤ

| (9) | Buonotourist je súkromná spoločnosť, ktorá poskytuje služby miestnej verejnej dopravy na základe regionálnych a komunálnych koncesií. Konkrétnejšie, podľa talianskych orgánov spoločnosť Buonotourist prevádzkovala sieť autobusových liniek ako koncesionár regiónu počas celého posudzovaného obdobia, pričom pokrývala približne 1,8 milióna km ročne. |
| --- | --- |

(9)

Buonotourist je súkromná spoločnosť, ktorá poskytuje služby miestnej verejnej dopravy na základe regionálnych a komunálnych koncesií. Konkrétnejšie, podľa talianskych orgánov spoločnosť Buonotourist prevádzkovala sieť autobusových liniek ako koncesionár regiónu počas celého posudzovaného obdobia, pričom pokrývala približne 1,8 milióna km ročne.

| (10) | Z informácií, ktoré poskytli talianske orgány, región už vyplatil 1 9 5 07  121,54 EUR spoločnosti Buonotourist za uvedené služby počas posudzovaného obdobia, z ktorých 1 7 0 36  021,13 EUR bolo určených na prevádzku a riadenie služby a 2 4 71  100,41 EUR na investície. Keďže sa zdá, že táto náhrada bola spoločnosti Buonotourist udelená viac ako desať rokov predtým, než Komisia zaslala talianskemu štátu svoju prvú žiadosť o informácie, táto náhrada nebude predmetom posudzovania v súčasnom konaní (2). |
| --- | --- |

(10)

Z informácií, ktoré poskytli talianske orgány, región už vyplatil 1 9 5 07  121,54 EUR spoločnosti Buonotourist za uvedené služby počas posudzovaného obdobia, z ktorých 1 7 0 36  021,13 EUR bolo určených na prevádzku a riadenie služby a 2 4 71  100,41 EUR na investície. Keďže sa zdá, že táto náhrada bola spoločnosti Buonotourist udelená viac ako desať rokov predtým, než Komisia zaslala talianskemu štátu svoju prvú žiadosť o informácie, táto náhrada nebude predmetom posudzovania v súčasnom konaní (2).

| (11) | Okrem vyššie uvedených súm, ktoré už boli prijaté, spoločnosť Buonotourist požiadala región o dodatočnú náhradu vo výške 5 5 67  582,57 EUR na základe nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 (3) za hospodárske nevýhody, ktoré údajne utrpela v dôsledku záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré jej údajne boli uložené. Podľa regiónu žiadosť bola predložená v januári 2007, keď spoločnosť Buonotourist začala konanie pred talianskymi správnymi súdmi. |
| --- | --- |

(11)

Okrem vyššie uvedených súm, ktoré už boli prijaté, spoločnosť Buonotourist požiadala región o dodatočnú náhradu vo výške 5 5 67  582,57 EUR na základe nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 (3) za hospodárske nevýhody, ktoré údajne utrpela v dôsledku záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré jej údajne boli uložené. Podľa regiónu žiadosť bola predložená v januári 2007, keď spoločnosť Buonotourist začala konanie pred talianskymi správnymi súdmi.

| (12) | V roku 2008 Regionálny správny súd v Salerne zamietol žiadosť spoločnosti Buonotourist o dodatočnú náhradu na základe nariadenia (EHS) č. 1191/69. Tento súd rozhodol, že v súlade s článkom 4 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (4) spoločnosť Buonotourist nemôže požadovať náhradu za hospodárske nevýhody vyplývajúce z uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme bez toho, aby predtým požiadala o zrušenie týchto záväzkov. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2008 Regionálny správny súd v Salerne zamietol žiadosť spoločnosti Buonotourist o dodatočnú náhradu na základe nariadenia (EHS) č. 1191/69. Tento súd rozhodol, že v súlade s článkom 4 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (4) spoločnosť Buonotourist nemôže požadovať náhradu za hospodárske nevýhody vyplývajúce z uloženia záväzkov služby vo verejnom záujme bez toho, aby predtým požiadala o zrušenie týchto záväzkov.

2.2.   ROZSUDKY VYDANÉ SÚDOM CONSIGLIO DI STATO

| (13) | Rozsudkom z 27. júla 2009 (Sentenza No 4683/09) Consiglio di Stato vyhovel odvolaniu spoločnosti Buonotourist proti rozsudku Regionálneho správneho súdu v Salerne a dospel k záveru, že spoločnosť Buonotourist bola v súlade s článkami 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 oprávnená prijať dodatočnú náhradu za vykonanú službu vo verejnom záujme. Uvedený rozsudok presne nevymedzuje, na základe ktorého právneho aktu a v akej forme boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, ale zdôrazňuje, že podniku, ktorý prevádzkuje služby vo verejnom záujme, nemožno uprieť jeho nárok na vrátenie skutočných nákladov, ktoré mu vznikli pri poskytovaní tejto služby. Consiglio di Stato ďalej usúdil, že spoločnosť Buonotourist mala nárok na náhradu za služby vo verejnom záujme aj v prípade neexistencie predchádzajúcej žiadosti o zrušenie záväzkov služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(13)

Rozsudkom z 27. júla 2009 (Sentenza No 4683/09) Consiglio di Stato vyhovel odvolaniu spoločnosti Buonotourist proti rozsudku Regionálneho správneho súdu v Salerne a dospel k záveru, že spoločnosť Buonotourist bola v súlade s článkami 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 oprávnená prijať dodatočnú náhradu za vykonanú službu vo verejnom záujme. Uvedený rozsudok presne nevymedzuje, na základe ktorého právneho aktu a v akej forme boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, ale zdôrazňuje, že podniku, ktorý prevádzkuje služby vo verejnom záujme, nemožno uprieť jeho nárok na vrátenie skutočných nákladov, ktoré mu vznikli pri poskytovaní tejto služby. Consiglio di Stato ďalej usúdil, že spoločnosť Buonotourist mala nárok na náhradu za služby vo verejnom záujme aj v prípade neexistencie predchádzajúcej žiadosti o zrušenie záväzkov služby vo verejnom záujme.

| (14) | Podľa Consiglio di Stato presnú výšku dodatočnej náhrady dlhovanej spoločnosti Buonotourist mal stanoviť región na základe spoľahlivých údajov z účtovníctva spoločnosti, z ktorých vyplýva rozdiel medzi nákladmi na tú časť činností spoločnosti Buonotourist, ktoré súvisia so záväzkami služby vo verejnom záujme, a zodpovedajúcimi príjmami. Zástupcovia regiónu však tvrdili, že neboli schopní tak urobiť vzhľadom na nedostatok jasných a spoľahlivých údajov. |
| --- | --- |

(14)

Podľa Consiglio di Stato presnú výšku dodatočnej náhrady dlhovanej spoločnosti Buonotourist mal stanoviť región na základe spoľahlivých údajov z účtovníctva spoločnosti, z ktorých vyplýva rozdiel medzi nákladmi na tú časť činností spoločnosti Buonotourist, ktoré súvisia so záväzkami služby vo verejnom záujme, a zodpovedajúcimi príjmami. Zástupcovia regiónu však tvrdili, že neboli schopní tak urobiť vzhľadom na nedostatok jasných a spoľahlivých údajov.

| (15) | Uznesením (ordinanza) č. 8737/2010 z 13. decembra 2010 Consiglio di Stato menoval odborníka na stanovenie presnej výšky dodatočnej náhrady. Podľa talianskych orgánov tento odborník takisto nebol schopný určiť sumu, ktorá sa mala vyplatiť ako náhrada. Uznesením (ordinanza) č. 5880/2011 zo 7. novembra 2011 Consiglio di Stato menoval druhého odborníka (ďalej len „druhý odborník“). Z bodu 9 rozsudku Consiglio di Stato (giudizio per l’ottemperanza) č. 5650/2012 zo 7. novembra 2012 podľa všetkého vyplýva, že obidvaja odborníci vylúčili existenciu práva na náhradu podľa článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (t. j. záväzku prevádzkovať alebo dopravovať), obidvaja však po uplatnení vzorca uvedeného v článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (tarifný záväzok) dospeli k záveru, že náhrada nákladov, ktoré znášala spoločnosť Buonotourist, za roky 1998, 1999 a 2000 nebola dostatočná. Odborníci preto implicitne predpokladali, že tarifný záväzok bol spoločnosti Buonotourist uložený regiónom. |
| --- | --- |

(15)

Uznesením (ordinanza) č. 8737/2010 z 13. decembra 2010 Consiglio di Stato menoval odborníka na stanovenie presnej výšky dodatočnej náhrady. Podľa talianskych orgánov tento odborník takisto nebol schopný určiť sumu, ktorá sa mala vyplatiť ako náhrada. Uznesením (ordinanza) č. 5880/2011 zo 7. novembra 2011 Consiglio di Stato menoval druhého odborníka (ďalej len „druhý odborník“). Z bodu 9 rozsudku Consiglio di Stato (giudizio per l’ottemperanza) č. 5650/2012 zo 7. novembra 2012 podľa všetkého vyplýva, že obidvaja odborníci vylúčili existenciu práva na náhradu podľa článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (t. j. záväzku prevádzkovať alebo dopravovať), obidvaja však po uplatnení vzorca uvedeného v článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 (tarifný záväzok) dospeli k záveru, že náhrada nákladov, ktoré znášala spoločnosť Buonotourist, za roky 1998, 1999 a 2000 nebola dostatočná. Odborníci preto implicitne predpokladali, že tarifný záväzok bol spoločnosti Buonotourist uložený regiónom.

| (16) | Napriek tomu, zatiaľ čo prvý odborník dospel k záveru, že na výpočet dodatočných nákladov, ktoré podnik znášal v dôsledku tarifných nákladov, by nebolo vhodné použiť „indukčnú metódu“, a odporučil výpočet dodatočnej náhrady ex aequo et bono, druhý odborník vypočítal sumu, ktorú mal región spoločnosti vyplatiť ako náhradu, práve pomocou takejto „indukčnej metódy“ a uviedol, že Consiglio di Stato rozhodol, že použitie zvolenej „indukčnej metódy“ treba považovať za definitívne, keďže sa už použila v rôznych rozsudkoch a nikdy nebola spochybnená. |
| --- | --- |

(16)

Napriek tomu, zatiaľ čo prvý odborník dospel k záveru, že na výpočet dodatočných nákladov, ktoré podnik znášal v dôsledku tarifných nákladov, by nebolo vhodné použiť „indukčnú metódu“, a odporučil výpočet dodatočnej náhrady ex aequo et bono, druhý odborník vypočítal sumu, ktorú mal región spoločnosti vyplatiť ako náhradu, práve pomocou takejto „indukčnej metódy“ a uviedol, že Consiglio di Stato rozhodol, že použitie zvolenej „indukčnej metódy“ treba považovať za definitívne, keďže sa už použila v rôznych rozsudkoch a nikdy nebola spochybnená.

| (17) | Druhý odborník napriek všetkému nebol schopný vypočítať náhradu podľa článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 vzhľadom na chýbajúce základné údaje o predpokladanom, ako aj skutočnom počte merných dopravných jednotiek. Druhý odborník preto vypočítal možnú výšku náhrady, ktorá sa mala vyplatiť, ako rozdiel medzi potenciálnymi príjmami, ktoré by spoločnosť mohla dosiahnuť prostredníctvom poskytovania služby na komerčnom základe (podľa odhadu) a výškou skutočných príjmov a vyplatených verejných príspevkov. Pre spoločnosť Buonotourist tieto výpočty viedli k sume nedostatočnej náhrady iba za roky 1998, 1999 a 2000 v celkovej výške 1 1 11  572 EUR vrátane úrokov. Odborník dospel k záveru, že táto suma by sa mohla považovať za sumu, ktorú predstavovala nedostatočná náhrada. |
| --- | --- |

(17)

Druhý odborník napriek všetkému nebol schopný vypočítať náhradu podľa článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 vzhľadom na chýbajúce základné údaje o predpokladanom, ako aj skutočnom počte merných dopravných jednotiek. Druhý odborník preto vypočítal možnú výšku náhrady, ktorá sa mala vyplatiť, ako rozdiel medzi potenciálnymi príjmami, ktoré by spoločnosť mohla dosiahnuť prostredníctvom poskytovania služby na komerčnom základe (podľa odhadu) a výškou skutočných príjmov a vyplatených verejných príspevkov. Pre spoločnosť Buonotourist tieto výpočty viedli k sume nedostatočnej náhrady iba za roky 1998, 1999 a 2000 v celkovej výške 1 1 11  572 EUR vrátane úrokov. Odborník dospel k záveru, že táto suma by sa mohla považovať za sumu, ktorú predstavovala nedostatočná náhrada.

| (18) | Consiglio di Stato na základe toho vydal rozsudok č. 5650/2012 zo 7. novembra 2012, v ktorom vyčíslil dodatočnú náhradu vo výške 1 1 11  572 EUR, ktorú bol región povinný vyplatiť spoločnosti Buonotourist, a nariadil vyplatenie tejto sumy do 7. decembra 2012 (5). Región túto sumu vyplatil spoločnosti Buonotourist 21. decembra 2012. |
| --- | --- |

(18)

Consiglio di Stato na základe toho vydal rozsudok č. 5650/2012 zo 7. novembra 2012, v ktorom vyčíslil dodatočnú náhradu vo výške 1 1 11  572 EUR, ktorú bol región povinný vyplatiť spoločnosti Buonotourist, a nariadil vyplatenie tejto sumy do 7. decembra 2012 (5). Región túto sumu vyplatil spoločnosti Buonotourist 21. decembra 2012.

| (19) | Práve táto dodatočná náhrada pre spoločnosť Buonotourist, ktorú jej vyplatil región na základe rozsudku č. 5650/2012, predstavuje neoznámené opatrenie a predmet tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(19)

Práve táto dodatočná náhrada pre spoločnosť Buonotourist, ktorú jej vyplatil región na základe rozsudku č. 5650/2012, predstavuje neoznámené opatrenie a predmet tohto rozhodnutia.

2.3.   DODATOČNÉ INFORMÁCIE/PRIPOMIENKY, KTORÉ POSKYTLI TALIANSKE ORGÁNY

| (20) | Podľa talianskych orgánov spoločnosť Buonotourist, rovnako ako iní poskytovatelia pravidelnej regionálnej autobusovej dopravy, pôsobila na základe dočasných licencií (koncesií), ktoré sa mali na jej žiadosť každý rok obnovovať. Na základe týchto koncesií mala spoločnosť výlučné právo poskytovať príslušné služby. |
| --- | --- |

(20)

Podľa talianskych orgánov spoločnosť Buonotourist, rovnako ako iní poskytovatelia pravidelnej regionálnej autobusovej dopravy, pôsobila na základe dočasných licencií (koncesií), ktoré sa mali na jej žiadosť každý rok obnovovať. Na základe týchto koncesií mala spoločnosť výlučné právo poskytovať príslušné služby.

| (21) | Talianske orgány ďalej tvrdia, že spoločnosť Buonotourist žiadala o koncesie na poskytovanie služieb na príslušných trasách od regiónu v každom roku posudzovaného obdobia a že v týchto koncesiách sa vždy uvádzalo, že služby sa poskytujú v celom rozsahu na riziko predmetných podnikov a konkrétne „bez toho, aby poskytnutie služby predstavovalo právo na dotáciu alebo náhradu akéhokoľvek druhu“. Talianske orgány poskytli kópiu vzoru koncesnej zmluvy z roku 1972/1973, ktorá sa týkala iného podniku (ďalej len „vzor koncesnej zmluvy“), a potvrdili, že išlo o rovnakú zmluvu, aká sa použila v prípade spoločnosti Buonotourist v posudzovanom období. Talianske orgány však neposkytli žiadne koncesné zmluvy, ktoré v skutočnosti uzavreli so spoločnosťou Buonotourist počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(21)

Talianske orgány ďalej tvrdia, že spoločnosť Buonotourist žiadala o koncesie na poskytovanie služieb na príslušných trasách od regiónu v každom roku posudzovaného obdobia a že v týchto koncesiách sa vždy uvádzalo, že služby sa poskytujú v celom rozsahu na riziko predmetných podnikov a konkrétne „bez toho, aby poskytnutie služby predstavovalo právo na dotáciu alebo náhradu akéhokoľvek druhu“. Talianske orgány poskytli kópiu vzoru koncesnej zmluvy z roku 1972/1973, ktorá sa týkala iného podniku (ďalej len „vzor koncesnej zmluvy“), a potvrdili, že išlo o rovnakú zmluvu, aká sa použila v prípade spoločnosti Buonotourist v posudzovanom období. Talianske orgány však neposkytli žiadne koncesné zmluvy, ktoré v skutočnosti uzavreli so spoločnosťou Buonotourist počas posudzovaného obdobia.

| (22) | Talianske orgány tvrdia, že na základe týchto koncesií mohla spoločnosť Buonotourist kedykoľvek navrhnúť nahradenie foriem dopravy, ktoré mala používať, alebo požiadať o zrušenie všetkých svojich záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, ak jej takéto záväzky spôsobili hospodársku nevýhodu, ale že spoločnosť si toto právo nikdy neuplatnila. Talianske orgány ďalej tvrdia, že spoločnosť nikdy neinformovala región o tom, že znáša hospodárske nevýhody alebo že plní záväzky, ktoré by nevykonávala, keby ju k tomu nezaväzoval záväzok služby vo verejnom záujme. Napokon, podľa talianskych orgánov spoločnosť Buonotourist nikdy nepožiadala o zrušenie záväzku služby vo verejnom záujme, ako sa požaduje v článku 4 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(22)

Talianske orgány tvrdia, že na základe týchto koncesií mohla spoločnosť Buonotourist kedykoľvek navrhnúť nahradenie foriem dopravy, ktoré mala používať, alebo požiadať o zrušenie všetkých svojich záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, ak jej takéto záväzky spôsobili hospodársku nevýhodu, ale že spoločnosť si toto právo nikdy neuplatnila. Talianske orgány ďalej tvrdia, že spoločnosť nikdy neinformovala región o tom, že znáša hospodárske nevýhody alebo že plní záväzky, ktoré by nevykonávala, keby ju k tomu nezaväzoval záväzok služby vo verejnom záujme. Napokon, podľa talianskych orgánov spoločnosť Buonotourist nikdy nepožiadala o zrušenie záväzku služby vo verejnom záujme, ako sa požaduje v článku 4 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (23) | Podľa talianskych orgánov verejné príspevky poskytnuté spoločnosti Buonotourist v minulosti boli založené na metodike štandardných nákladov, vypočítané na základe určitých parametrov stanovených v regionálnom zákone č. 16/1983 (6), ako napríklad počet udelených kilometrov vo vzťahu k najazdeným kilometrom, počet zamestnancov a autobusov, ktorý sa líši v závislosti od druhu vykonávanej služby (služby poskytované v meste, v horskom alebo kopcovitom teréne), právne a ekonomické zaobchádzanie so zamestnancami, veľkosť podniku a náklady na autobusy. |
| --- | --- |

(23)

Podľa talianskych orgánov verejné príspevky poskytnuté spoločnosti Buonotourist v minulosti boli založené na metodike štandardných nákladov, vypočítané na základe určitých parametrov stanovených v regionálnom zákone č. 16/1983 (6), ako napríklad počet udelených kilometrov vo vzťahu k najazdeným kilometrom, počet zamestnancov a autobusov, ktorý sa líši v závislosti od druhu vykonávanej služby (služby poskytované v meste, v horskom alebo kopcovitom teréne), právne a ekonomické zaobchádzanie so zamestnancami, veľkosť podniku a náklady na autobusy.

| (24) | Talianske orgány takisto vyjadrujú pochybnosť o tom, či spoločnosť Buonotourist preukázala, že účinne a správne vykonávala záväzky služby vo verejnom záujme v súlade s nariadením (EHS) č. 1191/69, a tvrdia, že spoločnosť Buonotourist nevyužívala systém oddelených účtov, ako sa požaduje v článku 1 ods. 5 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(24)

Talianske orgány takisto vyjadrujú pochybnosť o tom, či spoločnosť Buonotourist preukázala, že účinne a správne vykonávala záväzky služby vo verejnom záujme v súlade s nariadením (EHS) č. 1191/69, a tvrdia, že spoločnosť Buonotourist nevyužívala systém oddelených účtov, ako sa požaduje v článku 1 ods. 5 uvedeného nariadenia.

2.4.   VÝŠKA NÁHRADY

| (25) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 15, Consiglio di Stato menoval dvoch odborníkov, aby určili dodatočnú náhradu, ktorú región dlhoval spoločnosti Buonotourist na základe článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69. Dňa 27. septembra 2012 títo dvaja odborníci vydali príslušné správy, ale iba druhý odborník bol schopný vypočítať dodatočnú náhradu, ktorú región dlhoval spoločnosti Buonotourist (ďalej len „správa“). |
| --- | --- |

(25)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 15, Consiglio di Stato menoval dvoch odborníkov, aby určili dodatočnú náhradu, ktorú región dlhoval spoločnosti Buonotourist na základe článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69. Dňa 27. septembra 2012 títo dvaja odborníci vydali príslušné správy, ale iba druhý odborník bol schopný vypočítať dodatočnú náhradu, ktorú región dlhoval spoločnosti Buonotourist (ďalej len „správa“).

| (26) | Druhý odborník vo svojej správe často poukazuje na to, že zmluvné strany predložili údaje, ktoré sa nezhodujú alebo ktoré neboli dostatočne presné a poskytovali iba približné informácie. Druhý odborník najmä poznamenáva, že zmluvné strany poskytli protichodné listinné dôkazy týkajúce sa náhrady vyplatenej v minulosti. V rozpore s tvrdením talianskych orgánov druhý odborník konštatuje, že spoločnosť Buonotourist viedla pre svoje činnosti verejnej a súkromnej dopravy oddelené účty, ale vysvetľuje, že by nebolo možné overiť, či boli náklady správne pridelené k jednej alebo druhej oblasti činnosti. Druhý odborník ďalej vysvetľuje, že nebolo možné získať spoľahlivé údaje o nákladoch, ktoré by nevznikli v prípade zrušenia záväzku služby vo verejnom záujme – ani s použitím „indukčnej metódy“, ktorú nariadil Consiglio di Stato. |
| --- | --- |

(26)

Druhý odborník vo svojej správe často poukazuje na to, že zmluvné strany predložili údaje, ktoré sa nezhodujú alebo ktoré neboli dostatočne presné a poskytovali iba približné informácie. Druhý odborník najmä poznamenáva, že zmluvné strany poskytli protichodné listinné dôkazy týkajúce sa náhrady vyplatenej v minulosti. V rozpore s tvrdením talianskych orgánov druhý odborník konštatuje, že spoločnosť Buonotourist viedla pre svoje činnosti verejnej a súkromnej dopravy oddelené účty, ale vysvetľuje, že by nebolo možné overiť, či boli náklady správne pridelené k jednej alebo druhej oblasti činnosti. Druhý odborník ďalej vysvetľuje, že nebolo možné získať spoľahlivé údaje o nákladoch, ktoré by nevznikli v prípade zrušenia záväzku služby vo verejnom záujme – ani s použitím „indukčnej metódy“, ktorú nariadil Consiglio di Stato.

| (27) | Druhý odborník preto dospel k záveru, že nebolo možné určiť dodatočnú náhradu za záväzok prevádzkovať alebo dopravovať vypočítanú na základe článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(27)

Druhý odborník preto dospel k záveru, že nebolo možné určiť dodatočnú náhradu za záväzok prevádzkovať alebo dopravovať vypočítanú na základe článku 10 nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (28) | Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu vo vzťahu k tarifným záväzkom – článok 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 – druhý odborník uznáva, že z dôvodu chýbajúcich a/alebo nespoľahlivých údajov nemohla byť vypočítaná na základe odseku 1 uvedeného ustanovenia. Preto sa použila „indukčná metóda“, ktorú nariadil Consiglio di Stato. |
| --- | --- |

(28)

Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu vo vzťahu k tarifným záväzkom – článok 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 – druhý odborník uznáva, že z dôvodu chýbajúcich a/alebo nespoľahlivých údajov nemohla byť vypočítaná na základe odseku 1 uvedeného ustanovenia. Preto sa použila „indukčná metóda“, ktorú nariadil Consiglio di Stato.

| (29) | V článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa okrem iného stanovuje, že výška náhrady sa v prípade tarifného záväzku rovná rozdielu medzi nasledujúcimi dvoma čiastkami:






  — | Prvá čiastka sa rovná rozdielu medzi súčinom predpokladaného počtu merných dopravných jednotiek a:






  — | buď najvýhodnejšej existujúcej sadzby, ktorej by sa užívatelia mohli domáhať, ak by dotknutý záväzok neexistoval; |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

V článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa okrem iného stanovuje, že výška náhrady sa v prípade tarifného záväzku rovná rozdielu medzi nasledujúcimi dvoma čiastkami:

—

Prvá čiastka sa rovná rozdielu medzi súčinom predpokladaného počtu merných dopravných jednotiek a:

—

buď najvýhodnejšej existujúcej sadzby, ktorej by sa užívatelia mohli domáhať, ak by dotknutý záväzok neexistoval;

| — | alebo, kde nie je takáto sadzba, sadzby, ktorú by podnik uplatňoval pri obchodnom vedení, ak by bral do úvahy svoje prevádzkové náklady a stav na trhu na jednej strane; |
| --- | --- |

—

alebo, kde nie je takáto sadzba, sadzby, ktorú by podnik uplatňoval pri obchodnom vedení, ak by bral do úvahy svoje prevádzkové náklady a stav na trhu na jednej strane;

a súčinom skutočného počtu merných dopravných jednotiek a sadzby stanovenej na posudzované obdobie.

| — | Druhá čiastka sa rovná rozdielu medzi nákladmi, ktoré by vznikli uplatnením buď najvýhodnejšej existujúcej sadzby, alebo sadzby, ktorú by podnik uplatnil pri obchodnom vedení a nákladmi, ktoré by vznikli, keby sa uplatňovala povinná sadzba. |
| --- | --- |

—

Druhá čiastka sa rovná rozdielu medzi nákladmi, ktoré by vznikli uplatnením buď najvýhodnejšej existujúcej sadzby, alebo sadzby, ktorú by podnik uplatnil pri obchodnom vedení a nákladmi, ktoré by vznikli, keby sa uplatňovala povinná sadzba.

| (30) | Vzhľadom na nedostatok údajov potrebných na stanovenie týchto súm vypočítal druhý odborník výšku dlhovanej náhrady ako rozdiel medzi týmito dvomi sumami takto:






  — | Vzhľadom na chýbajúce údaje o predpokladanom a skutočnom počte merných dopravných jednotiek sa prvá suma rovná sume potrebnej na pokrytie skutočných nákladov (alebo „štandardných nákladov“, ak sú nižšie) (7), mínus príjmy z uskutočnenej dopravy (8). |
| --- | --- | --- |

(30)

Vzhľadom na nedostatok údajov potrebných na stanovenie týchto súm vypočítal druhý odborník výšku dlhovanej náhrady ako rozdiel medzi týmito dvomi sumami takto:

—

Vzhľadom na chýbajúce údaje o predpokladanom a skutočnom počte merných dopravných jednotiek sa prvá suma rovná sume potrebnej na pokrytie skutočných nákladov (alebo „štandardných nákladov“, ak sú nižšie) (7), mínus príjmy z uskutočnenej dopravy (8).

| — | Pokiaľ ide o druhú sumu, odborník usúdil, že by sa mala rovnať skutočným nákladom (alebo „štandardným nákladom“, ak sú nižšie) (9) mínus rozdiel medzi skutočnými nákladmi (alebo „štandardnými nákladmi“, ak sú nižšie) a výškou náhrady, ktorá už bola vyplatená (10). |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o druhú sumu, odborník usúdil, že by sa mala rovnať skutočným nákladom (alebo „štandardným nákladom“, ak sú nižšie) (9) mínus rozdiel medzi skutočnými nákladmi (alebo „štandardnými nákladmi“, ak sú nižšie) a výškou náhrady, ktorá už bola vyplatená (10).

| (31) | Podľa druhého odborníka z uvedených výpočtov vyplýva, že počas posudzovaného obdobia spoločnosť Buonotourist mohla tvrdiť, že mala nárok na náhrady z dôvodu údajných tarifných záväzkov, ktoré jej boli uložené, iba za roky 1998, 1999 a 2000. Druhý odborník vypočítal sumu nedostatočnej náhrady za tieto tri roky vo výške 8 38  593,21 EUR, ku ktorej sa pripočítal zákonný úrok vo výške 2 72  979,13 EUR a výsledkom bola dodatočná náhrada vo výške 1 1 11  572 EUR. Consiglio di Stato nariadil regiónu, aby spoločnosti Buonotourist vyplatil túto sumu. Región túto sumu v skutočnosti vyplatil 21. decembra 2012. |
| --- | --- |

(31)

Podľa druhého odborníka z uvedených výpočtov vyplýva, že počas posudzovaného obdobia spoločnosť Buonotourist mohla tvrdiť, že mala nárok na náhrady z dôvodu údajných tarifných záväzkov, ktoré jej boli uložené, iba za roky 1998, 1999 a 2000. Druhý odborník vypočítal sumu nedostatočnej náhrady za tieto tri roky vo výške 8 38  593,21 EUR, ku ktorej sa pripočítal zákonný úrok vo výške 2 72  979,13 EUR a výsledkom bola dodatočná náhrada vo výške 1 1 11  572 EUR. Consiglio di Stato nariadil regiónu, aby spoločnosti Buonotourist vyplatil túto sumu. Región túto sumu v skutočnosti vyplatil 21. decembra 2012.

2.5.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (32) | Ako sa objasňuje v rozhodnutí o začatí konania, Komisia mala určité pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(32)

Ako sa objasňuje v rozhodnutí o začatí konania, Komisia mala určité pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom.

| (33) | Po prvé, Komisia mala pochybnosti, či boli splnené štyri podmienky, ktoré stanovil Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „SDEÚ“) vo svojej judikatúre vo veci Altmark (11). |
| --- | --- |

(33)

Po prvé, Komisia mala pochybnosti, či boli splnené štyri podmienky, ktoré stanovil Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „SDEÚ“) vo svojej judikatúre vo veci Altmark (11).

| (34) | Po druhé, Komisia mala pochybnosti, pokiaľ ide o vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69. Odpoveď na otázku, či boli talianske orgány na základe článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 skutočne vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie v tejto veci, teda závisí po prvé od toho, či región skutočne jednostranne uložil spoločnosti Buonotourist záväzok služby vo verejnom záujme, a po druhé od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia nemohla vyvodiť záver, či pri udelení náhrady spoločnosti Buonotourist boli splnené tieto podmienky. |
| --- | --- |

(34)

Po druhé, Komisia mala pochybnosti, pokiaľ ide o vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69. Odpoveď na otázku, či boli talianske orgány na základe článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 skutočne vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie v tejto veci, teda závisí po prvé od toho, či región skutočne jednostranne uložil spoločnosti Buonotourist záväzok služby vo verejnom záujme, a po druhé od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia nemohla vyvodiť záver, či pri udelení náhrady spoločnosti Buonotourist boli splnené tieto podmienky.

| (35) | Po tretie, Komisia mala pochybnosti, pokiaľ ide o možnú zlučiteľnosť opatrenia podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (12). Keby sa preukázalo, že nebola splnená aspoň jedna z podmienok na vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 a keby sa muselo vykonať posúdenie podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007, Komisia mala pochybnosti, či by v tomto prípade boli splnené podmienky uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(35)

Po tretie, Komisia mala pochybnosti, pokiaľ ide o možnú zlučiteľnosť opatrenia podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (12). Keby sa preukázalo, že nebola splnená aspoň jedna z podmienok na vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 a keby sa muselo vykonať posúdenie podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007, Komisia mala pochybnosti, či by v tomto prípade boli splnené podmienky uvedeného nariadenia.

3.   PRIPOMIENKY TALIANSKA

| (36) | Talianske orgány na celoštátnej úrovni nepredložili žiadne pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Pripomienky predložil iba región Kampánia. |
| --- | --- |

(36)

Talianske orgány na celoštátnej úrovni nepredložili žiadne pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Pripomienky predložil iba región Kampánia.

| (37) | Po prvé, región predložil dokumentáciu, ktorá mala preukázať, že spoločnosť Buonotourist poskytovala v posudzovanom období „povolené služby“ na vlastné riziko, ako dodatočné služby k službám poskytovaným v rámci koncesie. Zdá sa, napríklad, že spoločnosť Buonotourist poskytovala v posudzovanom období služby medziregionálnej a medzinárodnej autobusovej dopravy. Okrem toho región vysvetlil, že spoločnosť Buonotourist viedla oddelené účtovníctvo iba z hľadiska služieb prenájmu a služieb autobusovej dopravy, pričom osobitne neevidovala „povolené služby“, ktoré poskytovala na vlastné riziko. |
| --- | --- |

(37)

Po prvé, región predložil dokumentáciu, ktorá mala preukázať, že spoločnosť Buonotourist poskytovala v posudzovanom období „povolené služby“ na vlastné riziko, ako dodatočné služby k službám poskytovaným v rámci koncesie. Zdá sa, napríklad, že spoločnosť Buonotourist poskytovala v posudzovanom období služby medziregionálnej a medzinárodnej autobusovej dopravy. Okrem toho región vysvetlil, že spoločnosť Buonotourist viedla oddelené účtovníctvo iba z hľadiska služieb prenájmu a služieb autobusovej dopravy, pričom osobitne neevidovala „povolené služby“, ktoré poskytovala na vlastné riziko.

| (38) | Po druhé, región opätovne tvrdil, že počas posudzovaného obdobia nedošlo k žiadnemu jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme. Zástupcovia regiónu uviedli, že spoločnosť podľa pravidiel, ktoré boli v tom čase platné, každoročne žiadala o obnovenie koncesných služieb a že žiadny z koncesných aktov neviedol k jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme. Okrem toho po rozsudku, ktorý vydal Consiglio di Stato v roku 2009, zástupcovia regiónu opakovane vyzývali spoločnosť Buonotourist, aby poskytla akty alebo zmluvy, na základe ktorých jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, aby mohli vyhovieť rozsudku. Podľa regiónu spoločnosť na tieto žiadosti nikdy neodpovedala. Pokiaľ ide o obmedzenie taríf, región poznamenal, že tarify určené na základe koncesných zmlúv vyplývali zo všeobecných opatrení cenovej politiky uplatňovanej všetkými spoločnosťami, ktoré pôsobili v rovnakom sektore. |
| --- | --- |

(38)

Po druhé, región opätovne tvrdil, že počas posudzovaného obdobia nedošlo k žiadnemu jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme. Zástupcovia regiónu uviedli, že spoločnosť podľa pravidiel, ktoré boli v tom čase platné, každoročne žiadala o obnovenie koncesných služieb a že žiadny z koncesných aktov neviedol k jednostrannému uloženiu záväzkov služby vo verejnom záujme. Okrem toho po rozsudku, ktorý vydal Consiglio di Stato v roku 2009, zástupcovia regiónu opakovane vyzývali spoločnosť Buonotourist, aby poskytla akty alebo zmluvy, na základe ktorých jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme, aby mohli vyhovieť rozsudku. Podľa regiónu spoločnosť na tieto žiadosti nikdy neodpovedala. Pokiaľ ide o obmedzenie taríf, región poznamenal, že tarify určené na základe koncesných zmlúv vyplývali zo všeobecných opatrení cenovej politiky uplatňovanej všetkými spoločnosťami, ktoré pôsobili v rovnakom sektore.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (39) | Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť Buonotourist, príjemca opatrenia. Spoločnosť Buonotourist v rámci svojich pripomienok nesúhlasila s predbežnými stanoviskami Komisie v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(39)

Jedinou treťou stranou, ktorá predložila pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania, bola spoločnosť Buonotourist, príjemca opatrenia. Spoločnosť Buonotourist v rámci svojich pripomienok nesúhlasila s predbežnými stanoviskami Komisie v rozhodnutí o začatí konania.

| (40) | Spoločnosť Buonotourist na podporu svojho tvrdenia, že jej boli uložené záväzky, uviedla, že záväzky služby vo verejnom záujme neboli uvedené v dokumente, ktorým sa udeľovala koncesia, keďže tento dokument neexistoval, ale vyplývali výlučne z vnútorných aktov regiónu, ktoré vopred určovali organizáciu podniku a náhradu prostredníctvom mechanizmu „štandardných nákladov“. Spoločnosť Buonotourist vysvetlila, že Taliansko upravovalo záväzky služby vo verejnom záujme prostredníctvom zákona č. 151/81, regionálneho zákona č. 16/83, článku 4 zákona č. 59/97 a legislatívnej vyhlášky č. 422/97. Služba vo verejnom záujme bola spoločnosti Buonotourist zverená regiónom prostredníctvom koncesného aktu v roku 1972/73 a každoročne obnovovaná až do roku 2003. Skutočnosť, že spoločnosti Buonotourist boli počas obdobia rokov 1996 – 2002 uložené záväzky služby vo verejnom záujme, ako napríklad tarifné záväzky, trasy, časy a zastávky, možno údajne vyvodiť z týchto dokumentov:






  — | „premosťovacia zmluva o poskytovaní služieb“ podpísaná spoločnosťou Buonotourist a regiónom na rok 2003 v súlade s článkom 46 regionálneho zákona č. 3/02, ktorou sa obnovujú a nahrádzajú existujúce koncesie, |
| --- | --- | --- |

(40)

Spoločnosť Buonotourist na podporu svojho tvrdenia, že jej boli uložené záväzky, uviedla, že záväzky služby vo verejnom záujme neboli uvedené v dokumente, ktorým sa udeľovala koncesia, keďže tento dokument neexistoval, ale vyplývali výlučne z vnútorných aktov regiónu, ktoré vopred určovali organizáciu podniku a náhradu prostredníctvom mechanizmu „štandardných nákladov“. Spoločnosť Buonotourist vysvetlila, že Taliansko upravovalo záväzky služby vo verejnom záujme prostredníctvom zákona č. 151/81, regionálneho zákona č. 16/83, článku 4 zákona č. 59/97 a legislatívnej vyhlášky č. 422/97. Služba vo verejnom záujme bola spoločnosti Buonotourist zverená regiónom prostredníctvom koncesného aktu v roku 1972/73 a každoročne obnovovaná až do roku 2003. Skutočnosť, že spoločnosti Buonotourist boli počas obdobia rokov 1996 – 2002 uložené záväzky služby vo verejnom záujme, ako napríklad tarifné záväzky, trasy, časy a zastávky, možno údajne vyvodiť z týchto dokumentov:

—

„premosťovacia zmluva o poskytovaní služieb“ podpísaná spoločnosťou Buonotourist a regiónom na rok 2003 v súlade s článkom 46 regionálneho zákona č. 3/02, ktorou sa obnovujú a nahrádzajú existujúce koncesie,

| — | rozhodnutie regionálnej štátnej správy (delibera della Giunta Regionale) č. 8726 z 30. decembra 1999, ktorým sa spoločnosti Buonotourist povoľuje upraviť niektoré trasy na základe požiadaviek zo strany spoločnosti, ako aj zo strany iných predkladateľov petície, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie regionálnej štátnej správy (delibera della Giunta Regionale) č. 8726 z 30. decembra 1999, ktorým sa spoločnosti Buonotourist povoľuje upraviť niektoré trasy na základe požiadaviek zo strany spoločnosti, ako aj zo strany iných predkladateľov petície,

| — | rozhodnutie regionálnej štátnej správy č. 323 zo 4. mája 2000, ktorým sa predĺžilo trvanie pozastavenia nárastu nákladov na predplatené cestovné lístky na služby autobusovej dopravy v regióne, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie regionálnej štátnej správy č. 323 zo 4. mája 2000, ktorým sa predĺžilo trvanie pozastavenia nárastu nákladov na predplatené cestovné lístky na služby autobusovej dopravy v regióne,

| — | správa 4770/2000, v ktorej sa uvádza rozdiel medzi spôsobom výpočtu taríf pre bežné predplatené cestovné lístky a predplatené cestovné lístky na „pracovné linky“ (linee operaie), |
| --- | --- |

—

správa 4770/2000, v ktorej sa uvádza rozdiel medzi spôsobom výpočtu taríf pre bežné predplatené cestovné lístky a predplatené cestovné lístky na „pracovné linky“ (linee operaie),

| — | vyhláška regiónu Assessore di Trasporti č. 1609/2001 o zmene líry na eurá, v ktorej sa poskytovateľom služieb pripomína, že sa zakazuje akékoľvek neoprávnené zvýšenie taríf a že tento zákaz predstavuje „koncesnú/zmluvnú povinnosť“. |
| --- | --- |

—

vyhláška regiónu Assessore di Trasporti č. 1609/2001 o zmene líry na eurá, v ktorej sa poskytovateľom služieb pripomína, že sa zakazuje akékoľvek neoprávnené zvýšenie taríf a že tento zákaz predstavuje „koncesnú/zmluvnú povinnosť“.

| (41) | Okrem toho spoločnosť Buonotourist tvrdila, že keďže región opakovane znížil výšku štandardných nákladov a že tieto náklady uplatňoval nerovnomerne v rámci rôznych trás a koncesií, niektorí prevádzkovatelia rozhodli o zrušení niektorých autobusových liniek, ktoré boli neustále prevádzkované so stratou. Región údajne odpovedal, že prevádzkovatelia sú povinní prevádzkovať tieto trasy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme a že ak by tieto trasy skutočne zrušili, mohli by sa proti nim prijať právne opatrenia z dôvodu prerušenia služby vo verejnom záujme. Podľa spoločnosti Buonotourist je toto dôkazom o tom, že jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme. Spoločnosť Buonotourist však neposkytla žiadne dôkazy na podporu tohto tvrdenia. |
| --- | --- |

(41)

Okrem toho spoločnosť Buonotourist tvrdila, že keďže región opakovane znížil výšku štandardných nákladov a že tieto náklady uplatňoval nerovnomerne v rámci rôznych trás a koncesií, niektorí prevádzkovatelia rozhodli o zrušení niektorých autobusových liniek, ktoré boli neustále prevádzkované so stratou. Región údajne odpovedal, že prevádzkovatelia sú povinní prevádzkovať tieto trasy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme a že ak by tieto trasy skutočne zrušili, mohli by sa proti nim prijať právne opatrenia z dôvodu prerušenia služby vo verejnom záujme. Podľa spoločnosti Buonotourist je toto dôkazom o tom, že jej boli uložené záväzky služby vo verejnom záujme. Spoločnosť Buonotourist však neposkytla žiadne dôkazy na podporu tohto tvrdenia.

| (42) | Spoločnosť Buonotourist takisto tvrdila, že pôsobila najmä ako poskytovateľ služieb miestnej verejnej dopravy (80 % jej činnosti). Pre svoju zostávajúcu diverzifikovanú hospodársku činnosť viedla oddelené účty. |
| --- | --- |

(42)

Spoločnosť Buonotourist takisto tvrdila, že pôsobila najmä ako poskytovateľ služieb miestnej verejnej dopravy (80 % jej činnosti). Pre svoju zostávajúcu diverzifikovanú hospodársku činnosť viedla oddelené účty.

| (43) | Po pripomenutí konečného vnútroštátneho rozsudku Consiglio di Stato spoločnosť Buonotourist spochybnila tieto tvrdenia regiónu:






  — | výpočet nebol podložený samostatnými prevádzkovými účtami pre jednotlivé nákladové centrá, aby bolo možné odlíšiť činnosti, na ktoré sa vzťahovali záväzky služby vo verejnom záujme, |
| --- | --- | --- |

(43)

Po pripomenutí konečného vnútroštátneho rozsudku Consiglio di Stato spoločnosť Buonotourist spochybnila tieto tvrdenia regiónu:

—

výpočet nebol podložený samostatnými prevádzkovými účtami pre jednotlivé nákladové centrá, aby bolo možné odlíšiť činnosti, na ktoré sa vzťahovali záväzky služby vo verejnom záujme,

| — | vzhľadom na neexistenciu účtovných údajov, ktoré by umožnili identifikáciu špecifických prvkov, ktoré sa majú vypočítať podľa článkov 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, výpočet sa urobil indukčne, použitím metódy, ktorú zástupcovia regiónu nazvali „záhadnou a nenormálnou“. |
| --- | --- |

—

vzhľadom na neexistenciu účtovných údajov, ktoré by umožnili identifikáciu špecifických prvkov, ktoré sa majú vypočítať podľa článkov 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, výpočet sa urobil indukčne, použitím metódy, ktorú zástupcovia regiónu nazvali „záhadnou a nenormálnou“.

| (44) | Spoločnosť Buonotourist vysvetlila, že na základe platných pravidiel sa jednoducho vyžaduje, aby sa účtovné údaje týkajúce sa služby verejnej dopravy prevádzkovanej v rámci záväzku služby vo verejnom záujme poskytovali oddelene od účtovných údajov týkajúcich sa akýchkoľvek iných obchodných činností, ale nevyžaduje sa žiadne ďalšie členenie účtovníctva, ktoré by osobitne vykazovalo náklady a príjmy za každú pokrytú trasu. Spoločnosť Buonotourist tvrdila, že viedla oddelené účty pre účtovné údaje týkajúce sa činností verejnej služby a tie, ktoré sa týkali obchodných činností, a dodala, že zástupcovia regiónu nikdy nespochybnili spoľahlivosť účtovných údajov, ktoré naopak náležite používali ako základ na výpočet a vyplácanie ročných príspevkov. |
| --- | --- |

(44)

Spoločnosť Buonotourist vysvetlila, že na základe platných pravidiel sa jednoducho vyžaduje, aby sa účtovné údaje týkajúce sa služby verejnej dopravy prevádzkovanej v rámci záväzku služby vo verejnom záujme poskytovali oddelene od účtovných údajov týkajúcich sa akýchkoľvek iných obchodných činností, ale nevyžaduje sa žiadne ďalšie členenie účtovníctva, ktoré by osobitne vykazovalo náklady a príjmy za každú pokrytú trasu. Spoločnosť Buonotourist tvrdila, že viedla oddelené účty pre účtovné údaje týkajúce sa činností verejnej služby a tie, ktoré sa týkali obchodných činností, a dodala, že zástupcovia regiónu nikdy nespochybnili spoľahlivosť účtovných údajov, ktoré naopak náležite používali ako základ na výpočet a vyplácanie ročných príspevkov.

| (45) | Spoločnosť Buonotourist sa ďalej domnievala, že účtovné doklady, ktoré predložila, nemohli byť považované za nedostatočné na podloženie žiadosti o náhradu iba preto, že pozostávali z ročných účtovných závierok a „E formulárov“ (13) a neboli k nim priložené úplné kópie podkladových účtovných a administratívnych záznamov (register účtov, účtovné knihy, vystavené a prijaté faktúry, príjmové doklady k lístkom atď.). Podľa spoločnosti Buonotourist by sa toto tvrdenie mohlo ľahko vyvrátiť poukázaním na skutočnosť, že región v posudzovanom období akceptoval tie isté údaje a v tom čase ich považoval za spoľahlivé. Okrem toho požadovaná lehota na uchovávanie kompletného účtovníctva a administratívnej dokumentácie týkajúcej sa posudzovaného obdobia už uplynula, a preto je objektívne zložité požadovať v súčasnosti kópie. Preto je vhodné zistiť výšku náhrady prostredníctvom indukčného prístupu, ako to nariadil Consiglio di Stato. Napokon, účtovné závierky boli riadne overené a ich správnosť a pravdivosť nebola nikdy spochybnená. Na záver, účty, ktoré predložila spoločnosť Buonotourist, sú zjavne postačujúce na výpočet náhrady v plnom súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/1969. |
| --- | --- |

(45)

Spoločnosť Buonotourist sa ďalej domnievala, že účtovné doklady, ktoré predložila, nemohli byť považované za nedostatočné na podloženie žiadosti o náhradu iba preto, že pozostávali z ročných účtovných závierok a „E formulárov“ (13) a neboli k nim priložené úplné kópie podkladových účtovných a administratívnych záznamov (register účtov, účtovné knihy, vystavené a prijaté faktúry, príjmové doklady k lístkom atď.). Podľa spoločnosti Buonotourist by sa toto tvrdenie mohlo ľahko vyvrátiť poukázaním na skutočnosť, že región v posudzovanom období akceptoval tie isté údaje a v tom čase ich považoval za spoľahlivé. Okrem toho požadovaná lehota na uchovávanie kompletného účtovníctva a administratívnej dokumentácie týkajúcej sa posudzovaného obdobia už uplynula, a preto je objektívne zložité požadovať v súčasnosti kópie. Preto je vhodné zistiť výšku náhrady prostredníctvom indukčného prístupu, ako to nariadil Consiglio di Stato. Napokon, účtovné závierky boli riadne overené a ich správnosť a pravdivosť nebola nikdy spochybnená. Na záver, účty, ktoré predložila spoločnosť Buonotourist, sú zjavne postačujúce na výpočet náhrady v plnom súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/1969.

| (46) | Pokiaľ ide o správnosť metódy výpočtu a jej súlad s právnymi predpismi Únie, spoločnosť Buonotourist sa domnievala, že by jej mala byť vyplatená náhrada za nevýhodu, ktorú utrpela z hľadiska rozdielu medzi nižšími príjmami a vyššími nákladmi v dôsledku jej záväzkov služby vo verejnom záujme. Na stanovenie hodnoty nižších príjmov na základe spoľahlivých údajov spoločnosť Buonotourist najskôr zvážila skutočné ročné prevádzkové príjmy, ktoré sú súčinom skutočného počtu merných dopravných jednotiek a uložených taríf. Následne zistila sumu, ktorá sa mala odpočítať v súlade s pravidlami Únie pri zohľadnení príjmov potrebných na pokrytie skutočných nákladov, ako sú zaznamenané v ročnej účtovnej závierke. Výška ročných prevádzkových príjmov sa zhoduje so skutočnými príjmami, ktoré spoločnosť získala z činnosti vykonávanej v rámci tarifného záväzku, ktorá bola osobitne uvedená v ročných účtovných závierkach spoločnosti Buonotourist a v E formulároch každoročne zasielaných regiónu, ktorý nikdy nespochybnil ich spoľahlivosť. Preto nie je potrené rozdeľovať tieto sumy na menšie zložkové sumy, aj keď zahŕňajú príjmy na trasách, ktoré neboli predmetom koncesií, a preto sú nadhodnotené. Pokiaľ ide o sumu, ktorá sa má odpočítať, spoločnosť Buonotourist tvrdila, že použila kritérium, ktoré bolo v plnom súlade s pokynmi uvedenými v nariadení (EHS) č. 1191/69, ktoré umožňovalo použitie tarify, ktorú by spoločnosť uplatnila, keby prevádzku zabezpečovala na komerčnom základe, aby sa pokryli skutočné znášané náklady. Pokiaľ ide o rozdiel medzi nákladmi, ktoré by podniku vznikli, keby uplatňoval najvýhodnejšiu existujúcu sadzbu alebo keby zabezpečoval prevádzku na komerčnom základe, a nákladmi, ktoré podnik skutočne znášal, spoločnosť Buonotourist sa domnievala, že jej výpočet je plne v súlade s článkom 11 uvedeného nariadenia, pretože v ňom boli zohľadnené nižšie náklady, ktoré podnik znášal v dôsledku záväzku služby vo verejnom záujme z dôvodu príspevkov prijatých od regiónu na pokrytie prevádzkových nákladov. Okrem toho spoločnosť Buonotourist zastáva názor, že v prípade scenára voľného trhu by nebolo možné odhadnúť tok cestujúcich. „Indukčná metóda“, ktorú nariadil Consiglio di Stato, je preto legitímna. Na záver spoločnosť Buonotourist pripomenula, že v článkoch 10 a 11 sa pre spoločnosti poskytujúce verejnú dopravu, na ktoré sa vzťahujú záväzky služby vo verejnom záujme, stanovuje právo získať náhradu za všetky negatívne finančné následky vyplývajúce z ich záväzkov. |
| --- | --- |

(46)

Pokiaľ ide o správnosť metódy výpočtu a jej súlad s právnymi predpismi Únie, spoločnosť Buonotourist sa domnievala, že by jej mala byť vyplatená náhrada za nevýhodu, ktorú utrpela z hľadiska rozdielu medzi nižšími príjmami a vyššími nákladmi v dôsledku jej záväzkov služby vo verejnom záujme. Na stanovenie hodnoty nižších príjmov na základe spoľahlivých údajov spoločnosť Buonotourist najskôr zvážila skutočné ročné prevádzkové príjmy, ktoré sú súčinom skutočného počtu merných dopravných jednotiek a uložených taríf. Následne zistila sumu, ktorá sa mala odpočítať v súlade s pravidlami Únie pri zohľadnení príjmov potrebných na pokrytie skutočných nákladov, ako sú zaznamenané v ročnej účtovnej závierke. Výška ročných prevádzkových príjmov sa zhoduje so skutočnými príjmami, ktoré spoločnosť získala z činnosti vykonávanej v rámci tarifného záväzku, ktorá bola osobitne uvedená v ročných účtovných závierkach spoločnosti Buonotourist a v E formulároch každoročne zasielaných regiónu, ktorý nikdy nespochybnil ich spoľahlivosť. Preto nie je potrené rozdeľovať tieto sumy na menšie zložkové sumy, aj keď zahŕňajú príjmy na trasách, ktoré neboli predmetom koncesií, a preto sú nadhodnotené. Pokiaľ ide o sumu, ktorá sa má odpočítať, spoločnosť Buonotourist tvrdila, že použila kritérium, ktoré bolo v plnom súlade s pokynmi uvedenými v nariadení (EHS) č. 1191/69, ktoré umožňovalo použitie tarify, ktorú by spoločnosť uplatnila, keby prevádzku zabezpečovala na komerčnom základe, aby sa pokryli skutočné znášané náklady. Pokiaľ ide o rozdiel medzi nákladmi, ktoré by podniku vznikli, keby uplatňoval najvýhodnejšiu existujúcu sadzbu alebo keby zabezpečoval prevádzku na komerčnom základe, a nákladmi, ktoré podnik skutočne znášal, spoločnosť Buonotourist sa domnievala, že jej výpočet je plne v súlade s článkom 11 uvedeného nariadenia, pretože v ňom boli zohľadnené nižšie náklady, ktoré podnik znášal v dôsledku záväzku služby vo verejnom záujme z dôvodu príspevkov prijatých od regiónu na pokrytie prevádzkových nákladov. Okrem toho spoločnosť Buonotourist zastáva názor, že v prípade scenára voľného trhu by nebolo možné odhadnúť tok cestujúcich. „Indukčná metóda“, ktorú nariadil Consiglio di Stato, je preto legitímna. Na záver spoločnosť Buonotourist pripomenula, že v článkoch 10 a 11 sa pre spoločnosti poskytujúce verejnú dopravu, na ktoré sa vzťahujú záväzky služby vo verejnom záujme, stanovuje právo získať náhradu za všetky negatívne finančné následky vyplývajúce z ich záväzkov.

| (47) | Pokiaľ ide o pojem štátna pomoc, spoločnosť Buonotourist tvrdila, že v posudzovanom období nebol trh v oblasti verejnej dopravy v Taliansku otvorený pre konkurenciu v podobe podnikov so sídlom v iných členských štátoch. Spoločnosť Buonotourist preto dospela k záveru, že neexistoval žiadny vplyv na obchod. Podobne, vzhľadom na súčasnú organizáciu služby miestnej verejnej dopravy založenú na jednostrannej, výhradnej koncesii pre určité trasy nie je pravdepodobné, že by náhrada narúšala hospodársku súťaž. Okrem toho, štandardné náklady na kilometer uložil región a koncesionár ich prijal spolu so všetkými ďalšími záväzkami služby vo verejnom záujme, preto by z toho neplynula žiadna výhoda. Preto sa spoločnosť Buonotourist domnievala, že minimálne tri z podmienok, ktoré stanovil SDEÚ na určenie štátnej pomoci, neboli v predmetnom prípade splnené. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o pojem štátna pomoc, spoločnosť Buonotourist tvrdila, že v posudzovanom období nebol trh v oblasti verejnej dopravy v Taliansku otvorený pre konkurenciu v podobe podnikov so sídlom v iných členských štátoch. Spoločnosť Buonotourist preto dospela k záveru, že neexistoval žiadny vplyv na obchod. Podobne, vzhľadom na súčasnú organizáciu služby miestnej verejnej dopravy založenú na jednostrannej, výhradnej koncesii pre určité trasy nie je pravdepodobné, že by náhrada narúšala hospodársku súťaž. Okrem toho, štandardné náklady na kilometer uložil región a koncesionár ich prijal spolu so všetkými ďalšími záväzkami služby vo verejnom záujme, preto by z toho neplynula žiadna výhoda. Preto sa spoločnosť Buonotourist domnievala, že minimálne tri z podmienok, ktoré stanovil SDEÚ na určenie štátnej pomoci, neboli v predmetnom prípade splnené.

| (48) | Spoločnosť Buonotourist sa domnieva, že zlučiteľnosť náhrady sa mala posudzovať vo vzťahu k nariadeniu (EHS) č. 1191/69. Pokiaľ ide o vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69, spoločnosť Buonotourist sa domnievala, že keďže tarifný záväzok bol uložený regiónom jednostranne a sumy nepredstavujú záväzky služby vo verejnom záujme na základe zmluvy o poskytovaní služby, ale vyplývajú zo správneho uplatňovania výpočtu podľa článku 11 uvedeného nariadenia v rámci koncesie, platba priznaná ako náhrada bola vyňatá z notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 17 ods. 2 toho istého nariadenia. |
| --- | --- |

(48)

Spoločnosť Buonotourist sa domnieva, že zlučiteľnosť náhrady sa mala posudzovať vo vzťahu k nariadeniu (EHS) č. 1191/69. Pokiaľ ide o vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69, spoločnosť Buonotourist sa domnievala, že keďže tarifný záväzok bol uložený regiónom jednostranne a sumy nepredstavujú záväzky služby vo verejnom záujme na základe zmluvy o poskytovaní služby, ale vyplývajú zo správneho uplatňovania výpočtu podľa článku 11 uvedeného nariadenia v rámci koncesie, platba priznaná ako náhrada bola vyňatá z notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 17 ods. 2 toho istého nariadenia.

5.   PRIPOMIENKY TALIANSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (49) | Talianske orgány na celoštátnej úrovni nepredložili k pripomienkam spoločnosti Buonotourist žiadne pripomienky. Pripomienky predložil iba región Kampánia 11. júla 2014. |
| --- | --- |

(49)

Talianske orgány na celoštátnej úrovni nepredložili k pripomienkam spoločnosti Buonotourist žiadne pripomienky. Pripomienky predložil iba región Kampánia 11. júla 2014.

| (50) | Vo svojich pripomienkach zástupcovia regiónu vysvetlili, že oddelené účtovníctvo, ktoré viedla spoločnosť Buonotourist, sa týkalo iba služieb prenájmu (noleggio alebo fuorilinea) vo vzťahu k službám autobusovej dopravy vo všeobecnosti. Služby autobusovej dopravy poskytované spoločnosťou Buonotourist však zahŕňali medziregionálne a medzinárodné trasy (tzv. „povolené“ dopravné služby), ktoré spoločnosť prevádzkovala na vlastné riziko. Región poskytol dôkazy o tom, že spoločnosť Buonotourist počas posudzovaného obdobia poskytovala takéto povolené služby. Región predovšetkým poskytol rozhodnutie regionálnej štátnej správy č. 8734/1999, ktorým sa povoľujú služby medzi dvomi regiónmi, a oznámenie ministerstva infraštruktúry a dopravy č. 4765/2011, v ktorom sa potvrdzuje poskytovanie služieb na troch medziregionálnych trasách. Okrem toho v poznámkach k účtovným závierkam spoločnosti za roky 1998 a 2000, ako aj v rozsudku regionálneho správneho súdu pre región Lazio (Tribunal Amministrativo Regionale) č. 2157/2004 sa jasne uvádzajú medzinárodné a medziregionálne činnosti. |
| --- | --- |

(50)

Vo svojich pripomienkach zástupcovia regiónu vysvetlili, že oddelené účtovníctvo, ktoré viedla spoločnosť Buonotourist, sa týkalo iba služieb prenájmu (noleggio alebo fuorilinea) vo vzťahu k službám autobusovej dopravy vo všeobecnosti. Služby autobusovej dopravy poskytované spoločnosťou Buonotourist však zahŕňali medziregionálne a medzinárodné trasy (tzv. „povolené“ dopravné služby), ktoré spoločnosť prevádzkovala na vlastné riziko. Región poskytol dôkazy o tom, že spoločnosť Buonotourist počas posudzovaného obdobia poskytovala takéto povolené služby. Región predovšetkým poskytol rozhodnutie regionálnej štátnej správy č. 8734/1999, ktorým sa povoľujú služby medzi dvomi regiónmi, a oznámenie ministerstva infraštruktúry a dopravy č. 4765/2011, v ktorom sa potvrdzuje poskytovanie služieb na troch medziregionálnych trasách. Okrem toho v poznámkach k účtovným závierkam spoločnosti za roky 1998 a 2000, ako aj v rozsudku regionálneho správneho súdu pre región Lazio (Tribunal Amministrativo Regionale) č. 2157/2004 sa jasne uvádzajú medzinárodné a medziregionálne činnosti.

| (51) | V účtoch spoločnosti Buonotourist sa poskytovanie „povolených“ medziregionálnych a medzinárodných dopravných služieb neviedlo oddelene. Napokon, oddelenie účtov pre tieto služby nemožno vyvodiť z E formulárov, ktoré spoločnosť Buonotourist každoročne predkladala regiónu, v ktorých sú skutočné náklady a príjmy súvisiace s poskytovaním služieb autobusovej dopravy uvedené samostatne v kolónke „Miestna verejná doprava v regióne Kampánia“ a služby prenájmu sú uvedené v kolónke „Prenájom“ (noleggio alebo fuorilinea). Podľa regiónu sa v kolónke „Miestna verejná doprava v regióne Kampánia“ uvádzajú všetky náklady a príjmy uvedené vo „výkaze ziskov a strát pre služby autobusovej dopravy“, ktoré zahŕňali všetky služby autobusovej dopravy vo všeobecnosti vrátane povolených služieb medziregionálnej a medzinárodnej dopravy. |
| --- | --- |

(51)

V účtoch spoločnosti Buonotourist sa poskytovanie „povolených“ medziregionálnych a medzinárodných dopravných služieb neviedlo oddelene. Napokon, oddelenie účtov pre tieto služby nemožno vyvodiť z E formulárov, ktoré spoločnosť Buonotourist každoročne predkladala regiónu, v ktorých sú skutočné náklady a príjmy súvisiace s poskytovaním služieb autobusovej dopravy uvedené samostatne v kolónke „Miestna verejná doprava v regióne Kampánia“ a služby prenájmu sú uvedené v kolónke „Prenájom“ (noleggio alebo fuorilinea). Podľa regiónu sa v kolónke „Miestna verejná doprava v regióne Kampánia“ uvádzajú všetky náklady a príjmy uvedené vo „výkaze ziskov a strát pre služby autobusovej dopravy“, ktoré zahŕňali všetky služby autobusovej dopravy vo všeobecnosti vrátane povolených služieb medziregionálnej a medzinárodnej dopravy.

6.   POSÚDENIE POMOCI

6.1.   EXISTENCIA POMOCI

| (52) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(52)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (53) | Vzhľadom na uvedené, na to, aby sa opatrenie pomoci mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí kumulatívne spĺňať všetky tieto podmienky:






  — | musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(53)

Vzhľadom na uvedené, na to, aby sa opatrenie pomoci mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí kumulatívne spĺňať všetky tieto podmienky:

—

musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov,

| — | musí poskytovať selektívnu výhodu tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, |
| --- | --- |

—

musí poskytovať selektívnu výhodu tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru,

| — | musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a |
| --- | --- |

—

musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a

| — | musí ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

musí ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

6.1.1.   Štátne zdroje a ich pripísateľnosť

| (54) | Komisia poznamenáva, že na základe rozsudku Consiglio di Stato sa od regiónu požaduje, aby spoločnosti Buonotourist vyplatil dodatočnú náhradu so zreteľom na poskytovanie služieb pravidelnej autobusovej dopravy počas posudzovaného obdobia na trasách, ktoré spadajú pod región. Druhý súdom menovaný odborník vypočítal, že spoločnosť Buonotourist utrpela hospodársku nevýhodu vo forme nedostatočnej náhrady iba za roky 1998, 1999 a 2000 v sume 1 1 11  572 EUR v dôsledku údajného tarifného záväzku, ktorý jej bol uložený. Dňa 21. decembra 2012 región vyplatil túto sumu spoločnosti Buonotourist, aby vyhovel uvedenému rozsudku. |
| --- | --- |

(54)

Komisia poznamenáva, že na základe rozsudku Consiglio di Stato sa od regiónu požaduje, aby spoločnosti Buonotourist vyplatil dodatočnú náhradu so zreteľom na poskytovanie služieb pravidelnej autobusovej dopravy počas posudzovaného obdobia na trasách, ktoré spadajú pod región. Druhý súdom menovaný odborník vypočítal, že spoločnosť Buonotourist utrpela hospodársku nevýhodu vo forme nedostatočnej náhrady iba za roky 1998, 1999 a 2000 v sume 1 1 11  572 EUR v dôsledku údajného tarifného záväzku, ktorý jej bol uložený. Dňa 21. decembra 2012 región vyplatil túto sumu spoločnosti Buonotourist, aby vyhovel uvedenému rozsudku.

| (55) | Skutočnosť, že región bol na základe rozsudku vnútroštátneho súdu povinný vyplatiť podniku náhradu, neznamenala, že pomoc nemožno pripísať regiónu, ktorý vyhovel danému rozsudku, keďže vnútroštátne súdy daného štátu sa majú považovať za orgány tohto štátu a sú teda povinné plniť si povinnosť lojálnej spolupráce (14). |
| --- | --- |

(55)

Skutočnosť, že región bol na základe rozsudku vnútroštátneho súdu povinný vyplatiť podniku náhradu, neznamenala, že pomoc nemožno pripísať regiónu, ktorý vyhovel danému rozsudku, keďže vnútroštátne súdy daného štátu sa majú považovať za orgány tohto štátu a sú teda povinné plniť si povinnosť lojálnej spolupráce (14).

| (56) | Za opatrenie je teda je zodpovedný štát a zdroje, z ktorých bola táto náhrada vyplatená, sú štátnymi zdrojmi. |
| --- | --- |

(56)

Za opatrenie je teda je zodpovedný štát a zdroje, z ktorých bola táto náhrada vyplatená, sú štátnymi zdrojmi.

6.1.2.   Selektívna hospodárska výhoda

| (57) | Komisia na začiatku konštatuje, že spoločnosť Buonotourist vykonáva hospodársku činnosť, konkrétne osobnú dopravu za odmenu. Spoločnosť Buonotourist sa preto musí považovať za „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(57)

Komisia na začiatku konštatuje, že spoločnosť Buonotourist vykonáva hospodársku činnosť, konkrétne osobnú dopravu za odmenu. Spoločnosť Buonotourist sa preto musí považovať za „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (58) | Poskytnutie opatrenia by sa takisto malo považovať za selektívne, pretože bude zvýhodňovať iba spoločnosť Buonotourist. |
| --- | --- |

(58)

Poskytnutie opatrenia by sa takisto malo považovať za selektívne, pretože bude zvýhodňovať iba spoločnosť Buonotourist.

| (59) | Pokiaľ ide o poskytnutie selektívnej hospodárskej výhody, z rozsudku vo veci Altmark vyplýva, že náhrada priznaná štátom alebo zo štátnych zdrojov podnikom v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené, neposkytuje predmetným podnikom takúto výhodu, takže nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pod podmienkou, že sú splnené štyri kumulatívne podmienky (15):






  — | po prvé, prijímajúci podnik je skutočne povinný plniť záväzky služby vo verejnom záujme a tieto záväzky boli jasne definované, |
| --- | --- | --- |

(59)

Pokiaľ ide o poskytnutie selektívnej hospodárskej výhody, z rozsudku vo veci Altmark vyplýva, že náhrada priznaná štátom alebo zo štátnych zdrojov podnikom v súvislosti so záväzkami služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené, neposkytuje predmetným podnikom takúto výhodu, takže nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pod podmienkou, že sú splnené štyri kumulatívne podmienky (15):

—

po prvé, prijímajúci podnik je skutočne povinný plniť záväzky služby vo verejnom záujme a tieto záväzky boli jasne definované,

| — | po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom, |
| --- | --- |

—

po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom,

| — | po tretie, náhrada neprekračuje sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov, |
| --- | --- |

—

po tretie, náhrada neprekračuje sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme alebo ich časti, pričom sa zohľadnia súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov,

| — | po štvrté, pokiaľ sa výber podniku, ktorý sa má poveriť plnením záväzkov služby vo verejnom záujme, neuskutočnil v rámci postupu verejného obstarávania, úroveň nevyhnutnej náhrady bola stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by priemerný podnik, dobre riadený a príslušne vybavený dopravnými prostriedkami na uspokojenie daných požiadaviek služby vo verejnom záujme, vynaložil s cieľom splniť tieto povinnosti, pričom sa berú do úvahy súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov. |
| --- | --- |

—

po štvrté, pokiaľ sa výber podniku, ktorý sa má poveriť plnením záväzkov služby vo verejnom záujme, neuskutočnil v rámci postupu verejného obstarávania, úroveň nevyhnutnej náhrady bola stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by priemerný podnik, dobre riadený a príslušne vybavený dopravnými prostriedkami na uspokojenie daných požiadaviek služby vo verejnom záujme, vynaložil s cieľom splniť tieto povinnosti, pričom sa berú do úvahy súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov.

| (60) | Rozsudok vo veci Altmark vyžaduje, aby všetky štyri podmienky boli splnené kumulatívne, aby sa vylúčil vznik hospodárskej výhody, ak sa náhrada udeľuje podnikom ako protihodnota za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené. |
| --- | --- |

(60)

Rozsudok vo veci Altmark vyžaduje, aby všetky štyri podmienky boli splnené kumulatívne, aby sa vylúčil vznik hospodárskej výhody, ak sa náhrada udeľuje podnikom ako protihodnota za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré im boli uložené.

| (61) | Komisia v prvom rade poznamenáva, že ani talianske orgány, ani spoločnosť Buonotourist neboli schopní poskytnúť akýkoľvek poverovací akt týkajúci sa posudzovaného obdobia a že spoločnosť Buonotourist nebola schopná jasne určiť záväzky, ktoré bola povinná plniť a ktoré by bolo možné považovať za záväzky služby vo verejnom záujme, ako sa podrobnejšie vysvetľuje ďalej v oddiele 6.2 pododdiele i). |
| --- | --- |

(61)

Komisia v prvom rade poznamenáva, že ani talianske orgány, ani spoločnosť Buonotourist neboli schopní poskytnúť akýkoľvek poverovací akt týkajúci sa posudzovaného obdobia a že spoločnosť Buonotourist nebola schopná jasne určiť záväzky, ktoré bola povinná plniť a ktoré by bolo možné považovať za záväzky služby vo verejnom záujme, ako sa podrobnejšie vysvetľuje ďalej v oddiele 6.2 pododdiele i).

| (62) | Po druhé, Komisia tvrdí, že náhrada, ktorá bola priznaná rozsudkom Consiglio di Stato, je založená výlučne na ex post výpočte, na ktorý sa použila „indukčná metóda“ a na ktorý neboli dostupné potrebné a spoľahlivé údaje. Komisia preto dospela k záveru, že parametre, na základe ktorých odborníci menovaní súdom vypočítali údajnú nedostatočnú náhradu, neboli stanovené vopred, a preto v súvislosti s neoznámeným opatrením zrejme nebola splnená druhá podmienka uvedená v rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(62)

Po druhé, Komisia tvrdí, že náhrada, ktorá bola priznaná rozsudkom Consiglio di Stato, je založená výlučne na ex post výpočte, na ktorý sa použila „indukčná metóda“ a na ktorý neboli dostupné potrebné a spoľahlivé údaje. Komisia preto dospela k záveru, že parametre, na základe ktorých odborníci menovaní súdom vypočítali údajnú nedostatočnú náhradu, neboli stanovené vopred, a preto v súvislosti s neoznámeným opatrením zrejme nebola splnená druhá podmienka uvedená v rozsudku vo veci Altmark.

| (63) | Vzhľadom na kumulatívny charakter podmienok uvedených v rozsudku vo veci Altmark nie je potrebné, aby Komisia preskúmala, či v predmetnom prípade boli splnené ďalšie dve podmienky uvedené v rozsudku vo veci Altmark. Z vyplatenia dodatočnej náhrady pre spoločnosť Buonotourist za vykonané služby počas posudzovaného obdobia teda vzniká pre túto spoločnosť selektívna hospodárska výhoda v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(63)

Vzhľadom na kumulatívny charakter podmienok uvedených v rozsudku vo veci Altmark nie je potrebné, aby Komisia preskúmala, či v predmetnom prípade boli splnené ďalšie dve podmienky uvedené v rozsudku vo veci Altmark. Z vyplatenia dodatočnej náhrady pre spoločnosť Buonotourist za vykonané služby počas posudzovaného obdobia teda vzniká pre túto spoločnosť selektívna hospodárska výhoda v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi

| (64) | Spoločnosť Buonotourist vo svojich pripomienkach tvrdila, že v posudzovanom období nebol trh v oblasti verejnej dopravy v Taliansku otvorený pre konkurenciu v podobe podnikov so sídlom v iných členských štátoch, takže sporné opatrenie nemohlo mať žiadny vplyv na obchod a nemohlo viesť k narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(64)

Spoločnosť Buonotourist vo svojich pripomienkach tvrdila, že v posudzovanom období nebol trh v oblasti verejnej dopravy v Taliansku otvorený pre konkurenciu v podobe podnikov so sídlom v iných členských štátoch, takže sporné opatrenie nemohlo mať žiadny vplyv na obchod a nemohlo viesť k narušeniu hospodárskej súťaže.

| (65) | Komisia v prvom rade pripomína, že sporné opatrenie sa vykonalo 21. decembra 2012, s veľkým časovým odstupom po tom, ako bol trh v oblasti verejnej osobnej dopravy v Taliansku otvorený hospodárskej súťaži. Keďže práve v tom čase posudzované opatrenie vyvoláva účinky na trh, musí sa posúdiť, či práve v tom čase dané opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž alebo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(65)

Komisia v prvom rade pripomína, že sporné opatrenie sa vykonalo 21. decembra 2012, s veľkým časovým odstupom po tom, ako bol trh v oblasti verejnej osobnej dopravy v Taliansku otvorený hospodárskej súťaži. Keďže práve v tom čase posudzované opatrenie vyvoláva účinky na trh, musí sa posúdiť, či práve v tom čase dané opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž alebo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (66) | Každopádne, Komisia ďalej poznamenáva, že ako SDEÚ uvádza vo svojom rozsudku vo veci Altmark, od roku 1995 viacero členských štátov otvorilo niektoré trhy v oblasti dopravy hospodárskej súťaži pre podniky so sídlom v iných členských štátoch; niekoľko podnikov v danom čase teda už ponúkalo svoje služby mestskej, prímestskej alebo regionálnej dopravy v iných členských štátoch, ako je štát ich pôvodu. |
| --- | --- |

(66)

Každopádne, Komisia ďalej poznamenáva, že ako SDEÚ uvádza vo svojom rozsudku vo veci Altmark, od roku 1995 viacero členských štátov otvorilo niektoré trhy v oblasti dopravy hospodárskej súťaži pre podniky so sídlom v iných členských štátoch; niekoľko podnikov v danom čase teda už ponúkalo svoje služby mestskej, prímestskej alebo regionálnej dopravy v iných členských štátoch, ako je štát ich pôvodu.

| (67) | Preto akákoľvek náhrada poskytnutá spoločnosti Buonotourist by sa mala považovať za opatrenie, ktoré pravdepodobne môže narušiť hospodársku súťaž v oblasti poskytovania služieb autobusovej osobnej dopravy a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi v takej miere, že negatívne ovplyvňuje schopnosť dopravných podnikov so sídlom v iných členských štátoch ponúkať služby v Taliansku a posilňuje postavenie spoločnosti Buonotourist na trhu tým, že ju oslobodzuje od nákladov, ktoré by bežne musela znášať v rámci svojho každodenného riadenia alebo v rámci bežných činností (16). |
| --- | --- |

(67)

Preto akákoľvek náhrada poskytnutá spoločnosti Buonotourist by sa mala považovať za opatrenie, ktoré pravdepodobne môže narušiť hospodársku súťaž v oblasti poskytovania služieb autobusovej osobnej dopravy a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi v takej miere, že negatívne ovplyvňuje schopnosť dopravných podnikov so sídlom v iných členských štátoch ponúkať služby v Taliansku a posilňuje postavenie spoločnosti Buonotourist na trhu tým, že ju oslobodzuje od nákladov, ktoré by bežne musela znášať v rámci svojho každodenného riadenia alebo v rámci bežných činností (16).

| (68) | Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť Buonotourist pôsobí na iných trhoch, t. j. v oblasti služieb prenájmu, a preto na týchto trhoch konkuruje iným spoločnostiam v rámci Únie. Každá náhrada priznaná spoločnosti Buonotourist môže aj hroziť narušením hospodárskej súťaže a takisto ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi na týchto trhoch. |
| --- | --- |

(68)

Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť Buonotourist pôsobí na iných trhoch, t. j. v oblasti služieb prenájmu, a preto na týchto trhoch konkuruje iným spoločnostiam v rámci Únie. Každá náhrada priznaná spoločnosti Buonotourist môže aj hroziť narušením hospodárskej súťaže a takisto ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi na týchto trhoch.

| (69) | Komisia preto došla k záveru, že toto opatrenie narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(69)

Komisia preto došla k záveru, že toto opatrenie narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.1.4.   Záver

| (70) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(70)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.2.   VYŇATIE Z NOTIFIKAČNEJ POVINNOSTI PODĽA NARIADENIA (EHS) Č. 1191/69

| (71) | Podľa odôvodnenia Consiglio di Stato spoločnosť Buonotourist nadobudla právo na dodatočnú náhradu za poskytovanie predmetných dopravných služieb v čase, keď tieto služby poskytovala. Na podloženie tejto argumentácie by bolo potrebné, aby platby náhrady boli vyňaté z postupu povinnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69. V opačnom prípade, v rozsahu, v akom náhrada predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, by sa nesplnením notifikačnej povinnosti takáto náhrada považovala za neoprávnenú v súlade s článkom 108 zmluvy. |
| --- | --- |

(71)

Podľa odôvodnenia Consiglio di Stato spoločnosť Buonotourist nadobudla právo na dodatočnú náhradu za poskytovanie predmetných dopravných služieb v čase, keď tieto služby poskytovala. Na podloženie tejto argumentácie by bolo potrebné, aby platby náhrady boli vyňaté z postupu povinnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69. V opačnom prípade, v rozsahu, v akom náhrada predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, by sa nesplnením notifikačnej povinnosti takáto náhrada považovala za neoprávnenú v súlade s článkom 108 zmluvy.

| (72) | Zdôvodňuje sa to skutočnosťou, že podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/1969 je náhrada vyplatená v súlade s týmto nariadením vyňatá z predbežného informačného postupu stanoveného v článku 108 ods. 3 zmluvy, a teda sa na ňu nevzťahuje notifikačná povinnosť. |
| --- | --- |

(72)

Zdôvodňuje sa to skutočnosťou, že podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/1969 je náhrada vyplatená v súlade s týmto nariadením vyňatá z predbežného informačného postupu stanoveného v článku 108 ods. 3 zmluvy, a teda sa na ňu nevzťahuje notifikačná povinnosť.

| (73) | Z rozsudku vo veci Combus však vyplýva, že pojem „náhrada za službu vo verejnom záujme“ v zmysle tohto ustanovenia sa musí vykladať veľmi reštriktívne (17). Vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa týka len náhrady za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré sa podniku jednostranne uložili podľa článku 2 uvedeného nariadenia, pričom táto náhrada je vypočítaná s použitím metódy opísanej v článkoch 10 až 13 uvedeného nariadenia (spoločný postup pri náhrade), a nie zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme vymedzených v článku 14 uvedeného nariadenia. Náhrada vyplatená na základe zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme vymedzenej v článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktorá predstavuje štátnu pomoc, sa musí vopred notifikovať Komisii. Ak sa tak nestane, táto náhrada sa bude považovať za neoprávnene poskytnutú pomoc v súlade s článkom 108 zmluvy. |
| --- | --- |

(73)

Z rozsudku vo veci Combus však vyplýva, že pojem „náhrada za službu vo verejnom záujme“ v zmysle tohto ustanovenia sa musí vykladať veľmi reštriktívne (17). Vyňatie z notifikačnej povinnosti podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa týka len náhrady za záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré sa podniku jednostranne uložili podľa článku 2 uvedeného nariadenia, pričom táto náhrada je vypočítaná s použitím metódy opísanej v článkoch 10 až 13 uvedeného nariadenia (spoločný postup pri náhrade), a nie zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme vymedzených v článku 14 uvedeného nariadenia. Náhrada vyplatená na základe zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme vymedzenej v článku 14 nariadenia (EHS) č. 1191/69, ktorá predstavuje štátnu pomoc, sa musí vopred notifikovať Komisii. Ak sa tak nestane, táto náhrada sa bude považovať za neoprávnene poskytnutú pomoc v súlade s článkom 108 zmluvy.

| (74) | Odpoveď na otázku, či boli talianske orgány na základe článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 skutočne vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie v tejto veci, teda závisí po prvé od toho, či región skutočne jednostranne uložil spoločnosti Buonotourist záväzok služby vo verejnom záujme, a po druhé od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia postupne preskúma obe otázky. |
| --- | --- |

(74)

Odpoveď na otázku, či boli talianske orgány na základe článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69 skutočne vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie v tejto veci, teda závisí po prvé od toho, či región skutočne jednostranne uložil spoločnosti Buonotourist záväzok služby vo verejnom záujme, a po druhé od toho, či náhrada vyplatená v súvislosti s týmto záväzkom je v súlade s požiadavkami nariadenia (EHS) č. 1191/69. Komisia postupne preskúma obe otázky.

i)   Jednostranne uložený záväzok služby vo verejnom záujme

| (75) | Komisia uvádza, že ani talianske orgány, ani spoločnosť Buonotourist neboli schopné poskytnúť Komisii akýkoľvek poverovací akt týkajúci sa posudzovaného obdobia. Spoločnosť Buonotourist Komisii poskytla iba zmluvy, ktoré sa vykonávali od roku 2003. |
| --- | --- |

(75)

Komisia uvádza, že ani talianske orgány, ani spoločnosť Buonotourist neboli schopné poskytnúť Komisii akýkoľvek poverovací akt týkajúci sa posudzovaného obdobia. Spoločnosť Buonotourist Komisii poskytla iba zmluvy, ktoré sa vykonávali od roku 2003.

| (76) | Talianske orgány tvrdia, že vzor koncesnej zmluvy, ktorý poskytli a ktorý sa týkal iného podniku, bol štandardnou zmluvou, ktorá sa v regióne používala počas posudzovaného obdobia. Vzor koncesnej zmluvy však bol platný iba od apríla 1972 do decembra 1973, čo je viac než 20 rokov pred posudzovaným obdobím a pred nadobudnutím účinnosti zákona č. 151/1981, ako bol prijatý regionálnym zákonom č. 16/1983, na základe ktorého bola spoločnosti Buonotourist najskôr priznaná náhrada. Hoci by sa zdalo, že vzor koncesnej zmluvy stanovoval niektoré záväzky, ktoré by bolo možné klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme (napr. v bodoch 2, 9 a 10) vrátane povinnosti uplatňovať zľavy pre študentov, pracovníkov, učiteľov a súkromných aj verejných zamestnancov a povinnosti bezplatne dopravovať určité kategórie cestujúcich, Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že rovnaké záväzky sa počas posudzovaného obdobia skutočne vzťahovali na spoločnosť Buonotourist, a to z dôvodu neexistencie poverovacieho aktu. Naopak, vzhľadom na to, že poskytované služby boli služby pravidelnej dopravy, bolo nevyhnutné, aby sa v úpravách koncesie, na základe ktorých získala spoločnosť Buonotourist výlučné právo poskytovať tieto služby, vopred stanovili podmienky týkajúce sa služieb, ktoré sa majú poskytovať. Spoločnosť Buonotourist nepredložila dôkazy o tom, že tieto podmienky jednostranne uložil región a že ich, naopak, nenavrhol samotný poskytovateľ výmenou za výlučné právo na poskytovanie služieb s tým, že následne ich schválil región. V každom prípade metodika, ktorú použil odborník menovaný súdom na výpočet údajnej nedostatočnej náhrady, sa nevzťahuje na tieto záväzky. |
| --- | --- |

(76)

Talianske orgány tvrdia, že vzor koncesnej zmluvy, ktorý poskytli a ktorý sa týkal iného podniku, bol štandardnou zmluvou, ktorá sa v regióne používala počas posudzovaného obdobia. Vzor koncesnej zmluvy však bol platný iba od apríla 1972 do decembra 1973, čo je viac než 20 rokov pred posudzovaným obdobím a pred nadobudnutím účinnosti zákona č. 151/1981, ako bol prijatý regionálnym zákonom č. 16/1983, na základe ktorého bola spoločnosti Buonotourist najskôr priznaná náhrada. Hoci by sa zdalo, že vzor koncesnej zmluvy stanovoval niektoré záväzky, ktoré by bolo možné klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme (napr. v bodoch 2, 9 a 10) vrátane povinnosti uplatňovať zľavy pre študentov, pracovníkov, učiteľov a súkromných aj verejných zamestnancov a povinnosti bezplatne dopravovať určité kategórie cestujúcich, Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že rovnaké záväzky sa počas posudzovaného obdobia skutočne vzťahovali na spoločnosť Buonotourist, a to z dôvodu neexistencie poverovacieho aktu. Naopak, vzhľadom na to, že poskytované služby boli služby pravidelnej dopravy, bolo nevyhnutné, aby sa v úpravách koncesie, na základe ktorých získala spoločnosť Buonotourist výlučné právo poskytovať tieto služby, vopred stanovili podmienky týkajúce sa služieb, ktoré sa majú poskytovať. Spoločnosť Buonotourist nepredložila dôkazy o tom, že tieto podmienky jednostranne uložil región a že ich, naopak, nenavrhol samotný poskytovateľ výmenou za výlučné právo na poskytovanie služieb s tým, že následne ich schválil región. V každom prípade metodika, ktorú použil odborník menovaný súdom na výpočet údajnej nedostatočnej náhrady, sa nevzťahuje na tieto záväzky.

| (77) | Komisia takisto posudzovala, či záväzok služby vo verejnom záujme možno vyvodiť z regionálneho zákona č. 16/1983, na ktorý sa región aj spoločnosť Buonotourist odvolávali ako na právny základ pre poskytnutie náhrady pre spoločnosť v posudzovanom období (pozri odôvodnenia 23 a 40). V tejto súvislosti treba poznamenať, že v tomto regionálnom zákone sa stanovuje iba to, že subjekty a verejné alebo súkromné podniky, ktoré poskytujú služby miestnej verejnej dopravy na základe koncesií, môžu získať verejné príspevky. V článku 2 regionálneho zákona sa jasne stanovuje, že: „každú možnú stratu alebo deficit, na ktoré sa nevzťahujú regionálne príspevky, ako sa uvádza vyššie [v článku 2], znášajú samotné podniky“. |
| --- | --- |

(77)

Komisia takisto posudzovala, či záväzok služby vo verejnom záujme možno vyvodiť z regionálneho zákona č. 16/1983, na ktorý sa región aj spoločnosť Buonotourist odvolávali ako na právny základ pre poskytnutie náhrady pre spoločnosť v posudzovanom období (pozri odôvodnenia 23 a 40). V tejto súvislosti treba poznamenať, že v tomto regionálnom zákone sa stanovuje iba to, že subjekty a verejné alebo súkromné podniky, ktoré poskytujú služby miestnej verejnej dopravy na základe koncesií, môžu získať verejné príspevky. V článku 2 regionálneho zákona sa jasne stanovuje, že: „každú možnú stratu alebo deficit, na ktoré sa nevzťahujú regionálne príspevky, ako sa uvádza vyššie [v článku 2], znášajú samotné podniky“.

| (78) | Komisia ďalej poznamenáva, že v regionálnych aktoch, ktoré predložila spoločnosť Buonotourist (pozri odôvodnenie 40), sa uvádzali niektoré zmluvné záväzky medzi spoločnosťou Buonotourist a regiónom počas posudzovaného obdobia. Tieto akty však jasne neurčujú záväzky, ktoré by bolo možné klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme, napriek tomu, že poukazujú na ich možnú existenciu. Okrem toho existencia zmluvných záväzkov vylučuje tvrdenie, že záväzok služby vo verejnom záujme bol spoločnosti Buonotourist uložený jednostranne. V každom prípade metodika, ktorú použil odborník menovaný súdom na výpočet údajnej nedostatočnej náhrady, sa nevzťahuje na tieto záväzky. |
| --- | --- |

(78)

Komisia ďalej poznamenáva, že v regionálnych aktoch, ktoré predložila spoločnosť Buonotourist (pozri odôvodnenie 40), sa uvádzali niektoré zmluvné záväzky medzi spoločnosťou Buonotourist a regiónom počas posudzovaného obdobia. Tieto akty však jasne neurčujú záväzky, ktoré by bolo možné klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme, napriek tomu, že poukazujú na ich možnú existenciu. Okrem toho existencia zmluvných záväzkov vylučuje tvrdenie, že záväzok služby vo verejnom záujme bol spoločnosti Buonotourist uložený jednostranne. V každom prípade metodika, ktorú použil odborník menovaný súdom na výpočet údajnej nedostatočnej náhrady, sa nevzťahuje na tieto záväzky.

| (79) | Pokiaľ ide o možnú existenciu tarifného záväzku, napriek tomu, že odborník menovaný súdom vypočítal dodatočnú náhradu na základe článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že takéto záväzky boli spoločnosti Buonotourist v skutočnosti uložené jednostranne. Podľa článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sú tarifné záväzky obmedzené na „akýkoľvek záväzok, uložený dopravným podnikom, uplatňovať najmä pre určité kategórie pasažierov, pre určité kategórie tovaru alebo po určitých trasách, sadzby stanovené alebo schválené štátnym orgánom, ktoré sú v protiklade s obchodnými záujmami podniku a ktoré vyplývajú z uloženia zvláštnych tarifných ustanovení alebo z odmietnutia ich úpravy“. Na rozdiel od toho vymedzenie tarifných záväzkov „sa nevzťahuje na záväzky vyplývajúce zo všeobecných opatrení cenovej politiky, týkajúce sa hospodárstva ako celku alebo opatrení, ktoré sa urobili so zreteľom na organizáciu dopravného trhu alebo jeho časti“. Komisia uznáva, že v bode 27 vzoru koncesnej zmluvy z roku 1972/1973 sa stanovujú uplatniteľné tarify pre prevádzkovateľa, na ktorého sa vzťahuje, ale pripomína, že jej nebola doručená žiadna podobná koncesná zmluva alebo poverovací akt, ktorý by sa týkal spoločnosti Buonotourist v posudzovanom období a na základe ktorého by sa dalo preukázať uloženie takýchto záväzkov spoločnosti Buonotourist. V každom prípade Komisia konštatuje, že podľa článku 2 regionálneho zákona č. 16/1983 ročná náhrada pre podniky, ktoré poskytujú služby verejnej dopravy, sa vypočítala ex ante ako rozdiel medzi príjmami získanými z uplatňovania minimálnych taríf a takzvanými „štandardnými nákladmi“ (pozri odôvodnenie 23). Komisia preto dospela k záveru, že regionálny zákon stanovoval minimálne tarify, čo tiež vylučuje existenciu všeobecného tarifného záväzku. |
| --- | --- |

(79)

Pokiaľ ide o možnú existenciu tarifného záväzku, napriek tomu, že odborník menovaný súdom vypočítal dodatočnú náhradu na základe článku 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, Komisia nemá žiadne dôkazy o tom, že takéto záväzky boli spoločnosti Buonotourist v skutočnosti uložené jednostranne. Podľa článku 2 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sú tarifné záväzky obmedzené na „akýkoľvek záväzok, uložený dopravným podnikom, uplatňovať najmä pre určité kategórie pasažierov, pre určité kategórie tovaru alebo po určitých trasách, sadzby stanovené alebo schválené štátnym orgánom, ktoré sú v protiklade s obchodnými záujmami podniku a ktoré vyplývajú z uloženia zvláštnych tarifných ustanovení alebo z odmietnutia ich úpravy“. Na rozdiel od toho vymedzenie tarifných záväzkov „sa nevzťahuje na záväzky vyplývajúce zo všeobecných opatrení cenovej politiky, týkajúce sa hospodárstva ako celku alebo opatrení, ktoré sa urobili so zreteľom na organizáciu dopravného trhu alebo jeho časti“. Komisia uznáva, že v bode 27 vzoru koncesnej zmluvy z roku 1972/1973 sa stanovujú uplatniteľné tarify pre prevádzkovateľa, na ktorého sa vzťahuje, ale pripomína, že jej nebola doručená žiadna podobná koncesná zmluva alebo poverovací akt, ktorý by sa týkal spoločnosti Buonotourist v posudzovanom období a na základe ktorého by sa dalo preukázať uloženie takýchto záväzkov spoločnosti Buonotourist. V každom prípade Komisia konštatuje, že podľa článku 2 regionálneho zákona č. 16/1983 ročná náhrada pre podniky, ktoré poskytujú služby verejnej dopravy, sa vypočítala ex ante ako rozdiel medzi príjmami získanými z uplatňovania minimálnych taríf a takzvanými „štandardnými nákladmi“ (pozri odôvodnenie 23). Komisia preto dospela k záveru, že regionálny zákon stanovoval minimálne tarify, čo tiež vylučuje existenciu všeobecného tarifného záväzku.

| (80) | V každom prípade, nezdá sa, že by akýkoľvek záväzok služby vo verejnom záujme, ktorý by mohol byť pre spoločnosť Buonotourist záväzný, bol tejto spoločnosti uložený jednostranne. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že spoločnosť Buonotourist z vlastnej iniciatívy žiadala o obnovenie koncesií v každom zo siedmich rokov počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(80)

V každom prípade, nezdá sa, že by akýkoľvek záväzok služby vo verejnom záujme, ktorý by mohol byť pre spoločnosť Buonotourist záväzný, bol tejto spoločnosti uložený jednostranne. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že spoločnosť Buonotourist z vlastnej iniciatívy žiadala o obnovenie koncesií v každom zo siedmich rokov počas posudzovaného obdobia.

| (81) | Tvrdenie spoločnosti Buonotourist, že prevádzkovatelia boli povinní prevádzkovať trasy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme, napriek tomu, že región opakovane znížil výšku štandardných nákladov, a že by museli čeliť právnym opatreniam z dôvodu prerušenia služby vo verejnom záujme, ak by skutočne ukončili svoje činnosti, nebolo podložené žiadnym dôkazom, preto sa v tomto prípade nemôže použiť na podporu zistenia jednostranne uložených záväzkov služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(81)

Tvrdenie spoločnosti Buonotourist, že prevádzkovatelia boli povinní prevádzkovať trasy v rámci záväzkov služby vo verejnom záujme, napriek tomu, že región opakovane znížil výšku štandardných nákladov, a že by museli čeliť právnym opatreniam z dôvodu prerušenia služby vo verejnom záujme, ak by skutočne ukončili svoje činnosti, nebolo podložené žiadnym dôkazom, preto sa v tomto prípade nemôže použiť na podporu zistenia jednostranne uložených záväzkov služby vo verejnom záujme.

ii)   Súlad náhrady so spoločným postupom pri náhrade

| (82) | Aj keby sa preukázalo, že záväzky služby vo verejnom záujme boli v tomto prípade spoločnosti Buonotourist uložené jednostranne, čomu tak nebolo, náhrada za tieto služby by aj tak musela byť v súlade so spoločným postupom pri náhrade (oddiel IV) stanoveným v nariadení (EHS) č. 1191/69, aby mohla byť vyňatá z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade tomu tak nie je. |
| --- | --- |

(82)

Aj keby sa preukázalo, že záväzky služby vo verejnom záujme boli v tomto prípade spoločnosti Buonotourist uložené jednostranne, čomu tak nebolo, náhrada za tieto služby by aj tak musela byť v súlade so spoločným postupom pri náhrade (oddiel IV) stanoveným v nariadení (EHS) č. 1191/69, aby mohla byť vyňatá z predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 uvedeného nariadenia. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade tomu tak nie je.

| (83) | Po prvé, Komisia poznamenáva, že v rámci spoločného postupu pri náhrade podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa stanovuje metóda na výpočet výšky náhrady, ktorá sa má priznať za finančné zaťaženie vyplývajúce z uloženia záväzku služby vo verejnom záujme. S účinnosťou od 1. júla 1992 sa na základe článku 1 ods. 5 písm. a) nariadenia (EHS) č. 1191/69 vyžaduje, aby dopravné podniky, ktoré nevykonávajú len služby podliehajúce ustanoveniam o záväzkoch služby vo verejnom záujme, ale zaoberajú sa aj inými činnosťami, vykonávali služby vo verejnom záujme v rámci samostatných divízií, ktoré musia spĺňať tieto podmienky: i) prevádzkové účty zodpovedajúce každej z týchto činností sú oddelené a pomer aktív patriacich ku každej činnosti sa určí v súlade s platnými pravidlami účtovníctva a ii) výdavky sa vyrovnajú z prevádzkových príjmov a platieb od štátnych orgánov bez akejkoľvek možnosti presunu z druhej oblasti činnosti podniku alebo do nej. |
| --- | --- |

(83)

Po prvé, Komisia poznamenáva, že v rámci spoločného postupu pri náhrade podľa nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa stanovuje metóda na výpočet výšky náhrady, ktorá sa má priznať za finančné zaťaženie vyplývajúce z uloženia záväzku služby vo verejnom záujme. S účinnosťou od 1. júla 1992 sa na základe článku 1 ods. 5 písm. a) nariadenia (EHS) č. 1191/69 vyžaduje, aby dopravné podniky, ktoré nevykonávajú len služby podliehajúce ustanoveniam o záväzkoch služby vo verejnom záujme, ale zaoberajú sa aj inými činnosťami, vykonávali služby vo verejnom záujme v rámci samostatných divízií, ktoré musia spĺňať tieto podmienky: i) prevádzkové účty zodpovedajúce každej z týchto činností sú oddelené a pomer aktív patriacich ku každej činnosti sa určí v súlade s platnými pravidlami účtovníctva a ii) výdavky sa vyrovnajú z prevádzkových príjmov a platieb od štátnych orgánov bez akejkoľvek možnosti presunu z druhej oblasti činnosti podniku alebo do nej.

| (84) | Komisia ďalej poznamenáva, že podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Antrop požiadavky stanovené v tomto postupe nie sú splnené, ak nie je možné na základe spoľahlivých údajov z príslušného účtovníctva stanoviť rozdiel medzi nákladmi pripísateľnými časti činností podniku v oblasti, ktorá je predmetom koncesie, a príslušnými príjmami, a ak v dôsledku toho nie je možné vypočítať dodatočné náklady vyplývajúce z vykonávania záväzkov služby vo verejnom záujme týmto podnikom (18). |
| --- | --- |

(84)

Komisia ďalej poznamenáva, že podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Antrop požiadavky stanovené v tomto postupe nie sú splnené, ak nie je možné na základe spoľahlivých údajov z príslušného účtovníctva stanoviť rozdiel medzi nákladmi pripísateľnými časti činností podniku v oblasti, ktorá je predmetom koncesie, a príslušnými príjmami, a ak v dôsledku toho nie je možné vypočítať dodatočné náklady vyplývajúce z vykonávania záväzkov služby vo verejnom záujme týmto podnikom (18).

| (85) | Komisia sa domnieva, že náhrada poskytnutá spoločnosti Buonotourist tieto požiadavky nespĺňa. Spoločnosť Buonotourist potvrdila, že okrem činností, na ktoré sa údajne vzťahoval záväzok služby vo verejnom záujme, takisto prevádzkuje činnosti spojené so službami prenájmu. Región ďalej tvrdí, že spoločnosť Buonotourist bola zapojená aj do iných činností – poskytovala služby medziregionálnej a medzinárodnej autobusovej dopravy (pozri odôvodnenia 50 až 52). Avšak ani talianske orgány, ani spoločnosť Buonotourist nepreukázali, že pre tieto činnosti sa viedli riadne oddelené účty. Zdá sa, že spoločnosť Buonotourist to implicitne potvrdila, keď tvrdí, že sumy uvedené v „E formulároch“, ktoré každoročne zasielala regiónu, zahŕňali aj príjmy na trasách, na ktoré sa koncesie nevzťahovali (pozri odôvodnenie 45). |
| --- | --- |

(85)

Komisia sa domnieva, že náhrada poskytnutá spoločnosti Buonotourist tieto požiadavky nespĺňa. Spoločnosť Buonotourist potvrdila, že okrem činností, na ktoré sa údajne vzťahoval záväzok služby vo verejnom záujme, takisto prevádzkuje činnosti spojené so službami prenájmu. Región ďalej tvrdí, že spoločnosť Buonotourist bola zapojená aj do iných činností – poskytovala služby medziregionálnej a medzinárodnej autobusovej dopravy (pozri odôvodnenia 50 až 52). Avšak ani talianske orgány, ani spoločnosť Buonotourist nepreukázali, že pre tieto činnosti sa viedli riadne oddelené účty. Zdá sa, že spoločnosť Buonotourist to implicitne potvrdila, keď tvrdí, že sumy uvedené v „E formulároch“, ktoré každoročne zasielala regiónu, zahŕňali aj príjmy na trasách, na ktoré sa koncesie nevzťahovali (pozri odôvodnenie 45).

| (86) | Komisia sa domnieva, že tvrdenie spoločnosti Buonotourist, že zákonná požadovaná lehota na uchovávanie kompletného účtovníctva a administratívnej dokumentácie týkajúcej sa posudzovaného obdobia už uplynula, nie je relevantné na ex post odôvodnenie dodatočnej sumy náhrady prostredníctvom indukčnej metódy. V každom prípade sa na základe takejto požiadavky vyplývajúcej z vnútroštátneho práva, pokiaľ sa preukáže, že existuje, nemôže spochybniť povinnosť, ktorá vyplýva z judikatúry SDEÚ alebo z nariadenia (EHS) č. 1191/69 a v prípade ktorej sa musí preukázať, že bola splnená, pred tým, ako sa prevádzkovateľovi dopravy môže vyplatiť náhrada za službu vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(86)

Komisia sa domnieva, že tvrdenie spoločnosti Buonotourist, že zákonná požadovaná lehota na uchovávanie kompletného účtovníctva a administratívnej dokumentácie týkajúcej sa posudzovaného obdobia už uplynula, nie je relevantné na ex post odôvodnenie dodatočnej sumy náhrady prostredníctvom indukčnej metódy. V každom prípade sa na základe takejto požiadavky vyplývajúcej z vnútroštátneho práva, pokiaľ sa preukáže, že existuje, nemôže spochybniť povinnosť, ktorá vyplýva z judikatúry SDEÚ alebo z nariadenia (EHS) č. 1191/69 a v prípade ktorej sa musí preukázať, že bola splnená, pred tým, ako sa prevádzkovateľovi dopravy môže vyplatiť náhrada za službu vo verejnom záujme.

| (87) | Po druhé, Komisia poznamenáva, že v článku 13 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa vyžaduje, aby správne orgány vopred stanovili výšku náhrady. Výpočet dodatočnej náhrady na základe posúdenia ex post, ako to nariadil Consiglio di Stato, je v rozpore s týmto ustanovením, ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 62 a 63. |
| --- | --- |

(87)

Po druhé, Komisia poznamenáva, že v článku 13 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa vyžaduje, aby správne orgány vopred stanovili výšku náhrady. Výpočet dodatočnej náhrady na základe posúdenia ex post, ako to nariadil Consiglio di Stato, je v rozpore s týmto ustanovením, ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 62 a 63.

| (88) | Na základe týchto zistení Komisia dospela k záveru, že dodatočná náhrada, ktorú Consiglio di Stato považuje za oprávnene dlhovanú spoločnosti Buonotourist, nebola vyňatá z povinnosti predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(88)

Na základe týchto zistení Komisia dospela k záveru, že dodatočná náhrada, ktorú Consiglio di Stato považuje za oprávnene dlhovanú spoločnosti Buonotourist, nebola vyňatá z povinnosti predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69.

6.3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (89) | Keďže sa nepreukázalo, že posudzované opatrenie bolo vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69, bude nutné preskúmať zlučiteľnosť tejto platby s vnútorným trhom, pretože sa má za to, že predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ako sa vysvetľuje v oddiele 6.1. |
| --- | --- |

(89)

Keďže sa nepreukázalo, že posudzované opatrenie bolo vyňaté z povinnosti predbežnej notifikácie podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 1191/69, bude nutné preskúmať zlučiteľnosť tejto platby s vnútorným trhom, pretože sa má za to, že predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ako sa vysvetľuje v oddiele 6.1.

| (90) | Článok 93 zmluvy obsahuje pravidlá zlučiteľnosti štátnej pomoci v oblasti koordinácie dopravy a záväzkov služby vo verejnom záujme v oblasti dopravy a predstavuje lex specialis vo vzťahu k článku 107 ods. 3, ako aj k článku 106 ods. 2, keďže obsahuje osobitné pravidlá na posúdenie zlučiteľnosti štátnej pomoci. SDEÚ rozhodol, že v tomto článku sa „uznáva, že pomoc na dopravu je zlučiteľná s vnútorným trhom len v presne vymedzených prípadoch, ktoré neohrozujú všeobecné záujmy [Únie]“ (19). |
| --- | --- |

(90)

Článok 93 zmluvy obsahuje pravidlá zlučiteľnosti štátnej pomoci v oblasti koordinácie dopravy a záväzkov služby vo verejnom záujme v oblasti dopravy a predstavuje lex specialis vo vzťahu k článku 107 ods. 3, ako aj k článku 106 ods. 2, keďže obsahuje osobitné pravidlá na posúdenie zlučiteľnosti štátnej pomoci. SDEÚ rozhodol, že v tomto článku sa „uznáva, že pomoc na dopravu je zlučiteľná s vnútorným trhom len v presne vymedzených prípadoch, ktoré neohrozujú všeobecné záujmy [Únie]“ (19).

| (91) | Dňa 3. decembra 2009 nadobudlo účinnosť nariadenie (ES) č. 1370/2007, ktorým sa zrušili nariadenia (EHS) č. 1191/69 a nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 (20). Nariadenie (ES) č. 1370/2007 sa uplatňuje na náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme týkajúce sa služieb verejnej osobnej železničnej a cestnej dopravy. |
| --- | --- |

(91)

Dňa 3. decembra 2009 nadobudlo účinnosť nariadenie (ES) č. 1370/2007, ktorým sa zrušili nariadenia (EHS) č. 1191/69 a nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 (20). Nariadenie (ES) č. 1370/2007 sa uplatňuje na náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme týkajúce sa služieb verejnej osobnej železničnej a cestnej dopravy.

| (92) | Komisia sa domnieva, že posúdenie zlučiteľnosti neoznámeného opatrenia by sa malo vykonať v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, pretože v čase prijatia tohto rozhodnutia bol účinný tento právny predpis (21). Ďalej poznamenáva, že dodatočná náhrada, ktorú spoločnosti Buonotourist priznal Consiglio di Stato, bola vyplatená 21. decembra 2012, takže nariadenie (ES) č. 1370/2007 bolo ku dňu, keď sa objavili účinky vyplatenej pomoci, účinné už viac ako tri roky (22). |
| --- | --- |

(92)

Komisia sa domnieva, že posúdenie zlučiteľnosti neoznámeného opatrenia by sa malo vykonať v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, pretože v čase prijatia tohto rozhodnutia bol účinný tento právny predpis (21). Ďalej poznamenáva, že dodatočná náhrada, ktorú spoločnosti Buonotourist priznal Consiglio di Stato, bola vyplatená 21. decembra 2012, takže nariadenie (ES) č. 1370/2007 bolo ku dňu, keď sa objavili účinky vyplatenej pomoci, účinné už viac ako tri roky (22).

| (93) | V článku 9 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1370/2007 sa uvádza, že „úhrada za poskytované služby vo verejnom záujme v osobnej doprave alebo za plnenie záväzkov v oblasti výšky tarify stanovenej prostredníctvom všeobecných pravidiel vyplatená v súlade s týmto nariadením je zlučiteľná s [vnútorným] trhom. Táto úhrada je oslobodená od povinnosti predbežného oznámenia stanovenej v článku [108 ods. 3] zmluvy“. |
| --- | --- |

(93)

V článku 9 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1370/2007 sa uvádza, že „úhrada za poskytované služby vo verejnom záujme v osobnej doprave alebo za plnenie záväzkov v oblasti výšky tarify stanovenej prostredníctvom všeobecných pravidiel vyplatená v súlade s týmto nariadením je zlučiteľná s [vnútorným] trhom. Táto úhrada je oslobodená od povinnosti predbežného oznámenia stanovenej v článku [108 ods. 3] zmluvy“.

| (94) | Z dôvodov uvedených ďalej sa Komisia domnieva, že oznámená náhrada nie je v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, takže ju nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 9 ods. 1 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(94)

Z dôvodov uvedených ďalej sa Komisia domnieva, že oznámená náhrada nie je v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, takže ju nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 9 ods. 1 uvedeného nariadenia.

| (95) | Po prvé, podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007, ak sa príslušný orgán rozhodne udeliť vybranému poskytovateľovi výlučné právo a/alebo poskytnúť akúkoľvek úhradu ako protihodnotu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, urobí tak v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme, pokiaľ cieľom záväzku služby vo verejnom záujme nie je stanovenie maximálnej výšky tarify a nie je uložený prostredníctvom opatrenia, ktoré sa bez diskriminácie vzťahuje na všetky služby vo verejnom záujme v osobnej doprave rovnakého typu v určitej geografickej oblasti (všeobecné pravidlá). |
| --- | --- |

(95)

Po prvé, podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007, ak sa príslušný orgán rozhodne udeliť vybranému poskytovateľovi výlučné právo a/alebo poskytnúť akúkoľvek úhradu ako protihodnotu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, urobí tak v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme, pokiaľ cieľom záväzku služby vo verejnom záujme nie je stanovenie maximálnej výšky tarify a nie je uložený prostredníctvom opatrenia, ktoré sa bez diskriminácie vzťahuje na všetky služby vo verejnom záujme v osobnej doprave rovnakého typu v určitej geografickej oblasti (všeobecné pravidlá).

| (96) | V tomto prípade sa Komisia domnieva, že nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že existoval zmluvný vzťah medzi spoločnosťou Buonotourist a regiónom alebo že by boli zavedené všeobecné pravidlá, ktoré by stanovovali maximálnu výšku taríf pre všetkých cestujúcich alebo pre niektoré kategórie cestujúcich. Komisii bol doručený iba jeden vzor koncesnej zmluvy na rok 1972/73 týkajúci sa inej spoločnosti, na základe ktorého nie je možné získať spoľahlivé informácie o vzťahu medzi spoločnosťou Buonotourist a regiónom v posudzovanom období (1996 – 2002). Okrem toho Komisia poznamenáva, že v súlade s článkom 2 regionálneho zákona č. 16/1983 – na ktorý sa región aj spoločnosť Buonotourist odvolávajú ako na právny základ pre posudzované obdobie (pozri odôvodnenia 21 a 39) – príjmy poskytovateľov verejnej dopravy vyplývajú z uplatňovania minimálnych taríf stanovených regiónom. Neuvádza sa žiadny odkaz na maximálne tarify. |
| --- | --- |

(96)

V tomto prípade sa Komisia domnieva, že nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že existoval zmluvný vzťah medzi spoločnosťou Buonotourist a regiónom alebo že by boli zavedené všeobecné pravidlá, ktoré by stanovovali maximálnu výšku taríf pre všetkých cestujúcich alebo pre niektoré kategórie cestujúcich. Komisii bol doručený iba jeden vzor koncesnej zmluvy na rok 1972/73 týkajúci sa inej spoločnosti, na základe ktorého nie je možné získať spoľahlivé informácie o vzťahu medzi spoločnosťou Buonotourist a regiónom v posudzovanom období (1996 – 2002). Okrem toho Komisia poznamenáva, že v súlade s článkom 2 regionálneho zákona č. 16/1983 – na ktorý sa región aj spoločnosť Buonotourist odvolávajú ako na právny základ pre posudzované obdobie (pozri odôvodnenia 21 a 39) – príjmy poskytovateľov verejnej dopravy vyplývajú z uplatňovania minimálnych taríf stanovených regiónom. Neuvádza sa žiadny odkaz na maximálne tarify.

| (97) | Komisia preto dospela k záveru, že článok 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007 nebol splnený. |
| --- | --- |

(97)

Komisia preto dospela k záveru, že článok 3 nariadenia (ES) č. 1370/2007 nebol splnený.

| (98) | Po druhé, Komisia poznamenáva, že bez ohľadu na to, či spoločnosť Buonotourist uzatvorila zmluvu o poskytovaní služieb vo verejnom záujme alebo sa na ňu vzťahovali tarifné záväzky vyplývajúce zo všeobecných pravidiel, zdá sa, že neboli dodržané všetky ustanovenia článku 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007, v ktorom sa stanovuje povinný obsah zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme a všeobecných pravidiel. V článku 4 ods. 1 písm. b) sa napríklad vyžaduje, aby sa parametre, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, stanovili vopred objektívnym a transparentným spôsobom tak, aby nedošlo k nadmernej náhrade, kým v článku 4 ods. 1 písm. c) a článku 4 ods. 2 sa vymedzuje spôsob stanovenia nákladov a príjmov. Ako bolo vysvetlené v súvislosti s preskúmaním, ktoré Komisia uskutočnila v súvislosti s druhou podmienkou stanovenou v rozsudku SDEÚ vo veci Altmark v oddiele 6.1, parametre, na základe ktorých druhý odborník vypočítal údajnú nedostatočnú náhradu, neboli stanovené vopred, a preto nebol dodržaný súlad s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(98)

Po druhé, Komisia poznamenáva, že bez ohľadu na to, či spoločnosť Buonotourist uzatvorila zmluvu o poskytovaní služieb vo verejnom záujme alebo sa na ňu vzťahovali tarifné záväzky vyplývajúce zo všeobecných pravidiel, zdá sa, že neboli dodržané všetky ustanovenia článku 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007, v ktorom sa stanovuje povinný obsah zmlúv o poskytovaní služieb vo verejnom záujme a všeobecných pravidiel. V článku 4 ods. 1 písm. b) sa napríklad vyžaduje, aby sa parametre, na základe ktorých sa vypočítava náhrada, stanovili vopred objektívnym a transparentným spôsobom tak, aby nedošlo k nadmernej náhrade, kým v článku 4 ods. 1 písm. c) a článku 4 ods. 2 sa vymedzuje spôsob stanovenia nákladov a príjmov. Ako bolo vysvetlené v súvislosti s preskúmaním, ktoré Komisia uskutočnila v súvislosti s druhou podmienkou stanovenou v rozsudku SDEÚ vo veci Altmark v oddiele 6.1, parametre, na základe ktorých druhý odborník vypočítal údajnú nedostatočnú náhradu, neboli stanovené vopred, a preto nebol dodržaný súlad s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007.

| (99) | Po tretie, v článku 6 ods. 1 sa stanovuje, že v prípade priamo zadaných zmlúv o službách vo verejnom záujme musí byť náhrada v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveniami uvedenými v prílohe, čím sa zaistí, aby náhrada nesiahala nad rámec toho, čo je nevyhnutné na plnenie záväzku služby vo verejnom záujme. V prílohe k nariadeniu (ES) č. 1370/2007 sa stanovuje, že náhrada nesmie prekročiť sumu zodpovedajúcu sume, ktorá pozostáva z týchto faktorov: náklady vzniknuté v súvislosti so záväzkom služby vo verejnom záujme mínus príjmy z cestovných lístkov, mínus akékoľvek pozitívne finančné výsledky získané v rámci siete prevádzkovanej podľa záväzku služby vo verejnom záujme, plus primeraný zisk. V uvedenej prílohe sa ďalej požaduje, aby sa výpočet nákladov a príjmov uskutočnil v súlade s platnými účtovnými a daňovými pravidlami. Okrem toho by z dôvodov transparentnosti účty mali byť oddelené [bod 5 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007]. |
| --- | --- |

(99)

Po tretie, v článku 6 ods. 1 sa stanovuje, že v prípade priamo zadaných zmlúv o službách vo verejnom záujme musí byť náhrada v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveniami uvedenými v prílohe, čím sa zaistí, aby náhrada nesiahala nad rámec toho, čo je nevyhnutné na plnenie záväzku služby vo verejnom záujme. V prílohe k nariadeniu (ES) č. 1370/2007 sa stanovuje, že náhrada nesmie prekročiť sumu zodpovedajúcu sume, ktorá pozostáva z týchto faktorov: náklady vzniknuté v súvislosti so záväzkom služby vo verejnom záujme mínus príjmy z cestovných lístkov, mínus akékoľvek pozitívne finančné výsledky získané v rámci siete prevádzkovanej podľa záväzku služby vo verejnom záujme, plus primeraný zisk. V uvedenej prílohe sa ďalej požaduje, aby sa výpočet nákladov a príjmov uskutočnil v súlade s platnými účtovnými a daňovými pravidlami. Okrem toho by z dôvodov transparentnosti účty mali byť oddelené [bod 5 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007].

| (100) | Ako sa uvádza v odôvodnení 85, spoločnosť Buonotourist neuplatňovala riadne oddelenie účtov. Preto bez ohľadu na výšku náhrady, ktorá by jej napokon bola priznaná, nemožno preukázať, že táto náhrada nepresiahla sumu zodpovedajúcu čistému finančnému vplyvu, ktorý zodpovedá súčtu vplyvov, pozitívnych alebo negatívnych, z plnenia záväzkov služby vo verejnom záujme na náklady a príjmy poskytovateľa služby vo verejnom záujme (bod 2 prílohy). |
| --- | --- |

(100)

Ako sa uvádza v odôvodnení 85, spoločnosť Buonotourist neuplatňovala riadne oddelenie účtov. Preto bez ohľadu na výšku náhrady, ktorá by jej napokon bola priznaná, nemožno preukázať, že táto náhrada nepresiahla sumu zodpovedajúcu čistému finančnému vplyvu, ktorý zodpovedá súčtu vplyvov, pozitívnych alebo negatívnych, z plnenia záväzkov služby vo verejnom záujme na náklady a príjmy poskytovateľa služby vo verejnom záujme (bod 2 prílohy).

| (101) | Okrem toho, vzhľadom na to, že parametre náhrady neboli stanovené vopred, akékoľvek stanovenie nákladov sa musí nevyhnutne vykonať ex post na základe arbitrárnych predpokladov, čo sa v tomto prípade uskutočnilo pomocou indukčnej metódy. |
| --- | --- |

(101)

Okrem toho, vzhľadom na to, že parametre náhrady neboli stanovené vopred, akékoľvek stanovenie nákladov sa musí nevyhnutne vykonať ex post na základe arbitrárnych predpokladov, čo sa v tomto prípade uskutočnilo pomocou indukčnej metódy.

| (102) | Komisia sa preto domnieva, že dodatočná náhrada nariadená v rozsudku Consiglio di Stato nebola vyplatená v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, a že z tohto dôvodu neoznámené opatrenie nie je zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(102)

Komisia sa preto domnieva, že dodatočná náhrada nariadená v rozsudku Consiglio di Stato nebola vyplatená v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, a že z tohto dôvodu neoznámené opatrenie nie je zlučiteľné s vnútorným trhom.

6.4.   NÁHRADA PRIZNANÁ SÚDOM CONSIGLIO DI STATO NEPREDSTAVUJE NÁHRADU ŠKÔD

| (103) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomu, či sa rozsudok Consiglio di Stato týka priznania náhrady škôd za údajné porušenie práva, a nie priznania náhrady za službu vo verejnom záujme na základe uplatniteľných nariadení Rady. Talianske orgány ani spoločnosť Buonotourist sa vo svojich pripomienkach k tejto otázke nevyjadrili. |
| --- | --- |

(103)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomu, či sa rozsudok Consiglio di Stato týka priznania náhrady škôd za údajné porušenie práva, a nie priznania náhrady za službu vo verejnom záujme na základe uplatniteľných nariadení Rady. Talianske orgány ani spoločnosť Buonotourist sa vo svojich pripomienkach k tejto otázke nevyjadrili.

| (104) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že za určitých okolností náhrada škôd z dôvodu nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov (23) neposkytuje výhodu, a preto sa nemá považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (24). Cieľ náhrady za utrpenú škodu je iný ako cieľ štátnej pomoci, keďže spočíva v úsilí navrátiť poškodenú stranu do situácie, v ktorej sa nachádzala pred poškodením, ako keby k poškodeniu nedošlo (uvedenie do predchádzajúceho stavu). Komisia v tejto súvislosti ďalej poznamenáva, že aby náhrada škôd mohla spadať mimo rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, musí byť založená na všeobecnom pravidle náhrady (25). Komisia napokon pripomína, že SDEÚ v rozsudku vo veci Lucchini rozhodol, že vnútroštátny súd nemohol uplatniť vnútroštátne právne predpisy, ak by uplatnenie týchto predpisov malo nepriaznivý vplyv na „uplatňovanie práva Spoločenstva v rozsahu, v akom by znemožnilo vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá v rozpore s právom Spoločenstva“ (26). Zásada, na ktorej je založené toto vyhlásenie, spočíva v tom, že pravidlo vnútroštátneho práva sa nemôže uplatniť, ak by jeho uplatnenie narušilo riadne uplatňovanie práva Únie (27). |
| --- | --- |

(104)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že za určitých okolností náhrada škôd z dôvodu nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov (23) neposkytuje výhodu, a preto sa nemá považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (24). Cieľ náhrady za utrpenú škodu je iný ako cieľ štátnej pomoci, keďže spočíva v úsilí navrátiť poškodenú stranu do situácie, v ktorej sa nachádzala pred poškodením, ako keby k poškodeniu nedošlo (uvedenie do predchádzajúceho stavu). Komisia v tejto súvislosti ďalej poznamenáva, že aby náhrada škôd mohla spadať mimo rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, musí byť založená na všeobecnom pravidle náhrady (25). Komisia napokon pripomína, že SDEÚ v rozsudku vo veci Lucchini rozhodol, že vnútroštátny súd nemohol uplatniť vnútroštátne právne predpisy, ak by uplatnenie týchto predpisov malo nepriaznivý vplyv na „uplatňovanie práva Spoločenstva v rozsahu, v akom by znemožnilo vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá v rozpore s právom Spoločenstva“ (26). Zásada, na ktorej je založené toto vyhlásenie, spočíva v tom, že pravidlo vnútroštátneho práva sa nemôže uplatniť, ak by jeho uplatnenie narušilo riadne uplatňovanie práva Únie (27).

| (105) | Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu priznanú spoločnosti Buonotourist súdom Consiglio di Stato, Komisia uvádza, že zatiaľ čo nebol uvedený žiadny odkaz na nariadenie (EHS) č. 1191/69 vo výroku rozsudku Consiglio di Stato, rozsudok sa odvoláva na právo spoločnosti Buonotourist na získanie súm vo forme náhrady podľa článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pričom túto náhradu musí stanoviť správny orgán na základe spoľahlivých údajov. To by naznačovalo, že podľa Consiglio di Stato právo spoločnosti Buonotourist na dodatočnú náhradu nevyplýva zo všeobecného pravidla náhrady škôd z dôvodu nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov, ale z práv, ktoré údajne vyplývajú z nariadenia (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(105)

Pokiaľ ide o dodatočnú náhradu priznanú spoločnosti Buonotourist súdom Consiglio di Stato, Komisia uvádza, že zatiaľ čo nebol uvedený žiadny odkaz na nariadenie (EHS) č. 1191/69 vo výroku rozsudku Consiglio di Stato, rozsudok sa odvoláva na právo spoločnosti Buonotourist na získanie súm vo forme náhrady podľa článkov 6, 10 a 11 nariadenia (EHS) č. 1191/69, pričom túto náhradu musí stanoviť správny orgán na základe spoľahlivých údajov. To by naznačovalo, že podľa Consiglio di Stato právo spoločnosti Buonotourist na dodatočnú náhradu nevyplýva zo všeobecného pravidla náhrady škôd z dôvodu nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov, ale z práv, ktoré údajne vyplývajú z nariadenia (EHS) č. 1191/69.

| (106) | Komisia sa v každom prípade domnieva, že priznanie náhrady škôd v prospech spoločnosti Buonotourist za údajné nezákonné jednostranné uloženie záväzkov služby vo verejnom záujme talianskymi orgánmi, ktorá sa vypočítala na základe spoločného postupu pri náhrade stanoveného v nariadení (EHS) č. 1191/69, by bolo v rozpore s článkami 107 a 108 zmluvy. Je to preto, lebo priznanie tejto náhrady by pre spoločnosť Buonotourist malo rovnaký výsledok ako priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme za posudzované obdobie, a to napriek tomu, že špecifikácie koncesie, ktorými sa riadia predmetné služby, neboli vyňaté z predbežnej notifikácie ani nespĺňali podstatné požiadavky nariadenia (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007, ako sa už preukázalo. Priznanie tejto náhrady by teda v podstate umožnilo obísť pravidlá štátnej pomoci a podmienky stanovené zákonodarcom Únie, na základe ktorých príslušné orgány, ktoré ukladajú alebo zadávajú záväzky služby vo verejnom záujme, nahrádzajú poskytovateľom služby vo verejnom záujme náklady, ktoré im vznikli pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme. Skutočne, priznanie náhrady škôd, ktorá sa rovná súčtu súm pomoci, ktoré sa mali priznať, by vytvorilo nepriamu štátnu pomoc, ktorá by sa považovala za protiprávnu a nezlučiteľnú s vnútorným trhom (28). V súlade s týmito odôvodneniami Všeobecný súd usúdil, že doložky o odškodnení za vymáhanie štátnej pomoci sa považujú za štátnu pomoc (29). |
| --- | --- |

(106)

Komisia sa v každom prípade domnieva, že priznanie náhrady škôd v prospech spoločnosti Buonotourist za údajné nezákonné jednostranné uloženie záväzkov služby vo verejnom záujme talianskymi orgánmi, ktorá sa vypočítala na základe spoločného postupu pri náhrade stanoveného v nariadení (EHS) č. 1191/69, by bolo v rozpore s článkami 107 a 108 zmluvy. Je to preto, lebo priznanie tejto náhrady by pre spoločnosť Buonotourist malo rovnaký výsledok ako priznanie náhrady za službu vo verejnom záujme za posudzované obdobie, a to napriek tomu, že špecifikácie koncesie, ktorými sa riadia predmetné služby, neboli vyňaté z predbežnej notifikácie ani nespĺňali podstatné požiadavky nariadenia (EHS) č. 1191/69 alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007, ako sa už preukázalo. Priznanie tejto náhrady by teda v podstate umožnilo obísť pravidlá štátnej pomoci a podmienky stanovené zákonodarcom Únie, na základe ktorých príslušné orgány, ktoré ukladajú alebo zadávajú záväzky služby vo verejnom záujme, nahrádzajú poskytovateľom služby vo verejnom záujme náklady, ktoré im vznikli pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme. Skutočne, priznanie náhrady škôd, ktorá sa rovná súčtu súm pomoci, ktoré sa mali priznať, by vytvorilo nepriamu štátnu pomoc, ktorá by sa považovala za protiprávnu a nezlučiteľnú s vnútorným trhom (28). V súlade s týmito odôvodneniami Všeobecný súd usúdil, že doložky o odškodnení za vymáhanie štátnej pomoci sa považujú za štátnu pomoc (29).

| (107) | V každom prípade, vo vzore koncesnej zmluvy z roku 1972, na základe ktorej spoločnosť Buonotourist údajne poskytovala predmetné dopravné služby, sa nestanovovalo vyplatenie žiadnej finančnej náhrady. Spoločnosť Buonotourist súhlasila s poskytovaním služieb za podmienok stanovených v koncesii na vlastné riziko. Tento záver potvrdzuje aj článok 2 regionálneho zákona č. 16/1983, v ktorom sa stanovovalo, že každú stratu alebo deficit, na ktoré sa nevzťahujú verejné príspevky, znášajú poskytovatelia služieb. |
| --- | --- |

(107)

V každom prípade, vo vzore koncesnej zmluvy z roku 1972, na základe ktorej spoločnosť Buonotourist údajne poskytovala predmetné dopravné služby, sa nestanovovalo vyplatenie žiadnej finančnej náhrady. Spoločnosť Buonotourist súhlasila s poskytovaním služieb za podmienok stanovených v koncesii na vlastné riziko. Tento záver potvrdzuje aj článok 2 regionálneho zákona č. 16/1983, v ktorom sa stanovovalo, že každú stratu alebo deficit, na ktoré sa nevzťahujú verejné príspevky, znášajú poskytovatelia služieb.

| (108) | Komisia preto nepovažuje rozsudok Consiglio di Stato za priznanie náhrady škody, ktorú utrpela spoločnosť Buonotourist v dôsledku nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov, ale za poskytnutie neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci, ktoré je zakázané podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(108)

Komisia preto nepovažuje rozsudok Consiglio di Stato za priznanie náhrady škody, ktorú utrpela spoločnosť Buonotourist v dôsledku nesprávneho konania alebo iného konania vnútroštátnych orgánov, ale za poskytnutie neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci, ktoré je zakázané podľa článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (109) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neoznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(109)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že neoznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

7.   VYMÁHANIE POMOCI

| (110) | V súlade so zmluvou a s ustálenou judikatúrou SDEÚ má Komisia právomoc rozhodnúť, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (30), keď zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora účelom povinnosti štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je nastoliť predchádzajúcu situáciu (31). SDEÚ v tejto súvislosti stanovil, že tento cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy, ktoré mu boli poskytnuté prostredníctvom neoprávnenej pomoci, a tak stráca výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a nastolí sa situácia pred vyplatením pomoci (32). |
| --- | --- |

(110)

V súlade so zmluvou a s ustálenou judikatúrou SDEÚ má Komisia právomoc rozhodnúť, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (30), keď zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora účelom povinnosti štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je nastoliť predchádzajúcu situáciu (31). SDEÚ v tejto súvislosti stanovil, že tento cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy, ktoré mu boli poskytnuté prostredníctvom neoprávnenej pomoci, a tak stráca výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a nastolí sa situácia pred vyplatením pomoci (32).

| (111) | V súlade s uvedenou judikatúrou sa v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (33) stanovilo, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“. |
| --- | --- |

(111)

V súlade s uvedenou judikatúrou sa v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (33) stanovilo, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“.

| (112) | Taliansko preto musí vymôcť štátnu pomoc určenú v tomto rozhodnutí, pokiaľ už bola spoločnosti Buonotourist vyplatená. Taliansko musí k tejto sume pomoci pripočítať úroky z vymáhanej sumy, ktoré sa počítajú odo dňa, keď bola spoločnosti Buonotourist poskytnutá neoprávnená pomoc (t. j. od 21. decembra 2012), do dátumu jej vymoženia (34) podľa kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (35). |
| --- | --- |

(112)

Taliansko preto musí vymôcť štátnu pomoc určenú v tomto rozhodnutí, pokiaľ už bola spoločnosti Buonotourist vyplatená. Taliansko musí k tejto sume pomoci pripočítať úroky z vymáhanej sumy, ktoré sa počítajú odo dňa, keď bola spoločnosti Buonotourist poskytnutá neoprávnená pomoc (t. j. od 21. decembra 2012), do dátumu jej vymoženia (34) podľa kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (35).

| (113) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia |
| --- | --- |

(113)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo výške 1 1 11  572 EUR, ktorú Talianska republika poskytla neoprávnene, v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, spoločnosti Buonotourist, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

1.   Talianska republika vymôže pomoc uvedenú v článku 1 od príjemcu pomoci.

2.   Sumy, ktoré sa majú vymôcť, budú úročené od 21. decembra 2012 až do dňa ich vymoženia v plnej výške.

3.   Úrok sa vypočíta na zostavenom základe v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004 a v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 271/2008 (36), ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 794/2004.

4.   Talianska republika zruší všetky nevyplatené platby pomoci uvedenej v článku 1 s účinnosťou od dátumu tohto rozhodnutia.

Článok 3

1.   Vymoženie pomoci uvedenej v článku 1 musí byť bezodkladné a účinné.

2.   Talianska republika zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 4

1.   Talianska republika do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

| a) | celkovú výšku pomoci (istinu a úrok), ktorá sa má od príjemcu vymôcť; |
| --- | --- |

a)

celkovú výšku pomoci (istinu a úrok), ktorá sa má od príjemcu vymôcť;

| b) | podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie;

| c) | dokumenty potvrdzujúce, že sa príjemcovi nariadilo vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

c)

dokumenty potvrdzujúce, že sa príjemcovi nariadilo vrátenie pomoci.

2.   Talianska republika bude nepretržite informovať Komisiu o postupe realizácie vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonávanie tohto rozhodnutia dovtedy, kým nebude pomoc uvedená v článku 1 v plnej miere vymožená. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Predloží aj podrobné informácie týkajúce sa súm pomoci a úrokov z vymáhanej sumy, ktoré sa už od príjemcu vymohli.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 19. januára 2015

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  Rozhodnutie Komisie z 20. februára 2014 o štátnej pomoci SA.35843 (2012/NN) – Taliansko – Náhrada za záväzok služby vo verejnom záujme pre Buonotourist (Ú. v. EÚ C 156, 23.5.2014, s. 51).

1

(2)  Komisia pripomína, že podľa článku 15 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1) právomoci Komisie vymáhať pomoc budú predmetom vymedzeného obdobia desiatich rokov, ktoré sa začína dňom, keď sa neoprávnená pomoc udelila príjemcovi buď ako individuálna pomoc, alebo ako pomoc podľa schémy pre pomoc. Akýkoľvek úkon Komisie alebo členského štátu konajúceho na žiadosť Komisie v súvislosti s neoprávnenou pomocou prerušuje vymedzené obdobie.

2

(3)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1191/69 z 26. júna 1969 o postupe členských štátov, ktorý sa týka záväzkov obsiahnutých v koncepcii služieb vo verejnom záujme v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy (Ú. v. ES L 156, 28.6.1969, s. 1).

3

(4)  V článku 4 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 1191/69 sa uvádza, že: „V prípade, ak dopravným podnikom zo záväzku služby vo verejnom záujme vyplývajú hospodárske nevýhody, požiadajú príslušné orgány členských štátov o zrušenie celého alebo časti tohto záväzku“. Článok 6 ods. 3 znie: „Príslušné orgány členských štátov rozhodnú do jedného roka odo dňa podania žiadosti v prípade záväzku prevádzkovať alebo dopravovať a do šiestich mesiacov, pokiaľ ide o tarifné záväzky. Nárok na náhradu vzniká dňom vydania rozhodnutia príslušným orgánom...“.

4

(5)  Táto suma preto nahrádza pôvodnú žiadosť spoločnosti Buonotourist o náhradu vo výške 5 5 67  582,57 EUR.

5

(6)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori (regionálne opatrenia pre služby miestnej osobnej dopravy), ktorý je dostupný na: http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205

6

Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori

(7)  Namiesto rozdielu medzi súčinom predpokladaného počtu merných dopravných jednotiek a – buď najvýhodnejšej existujúcej sadzby, ktorej by sa užívatelia mohli domáhať, ak by dotknutý záväzok neexistoval, alebo – kde nie je takáto sadzba, sadzby, ktorú by podnik uplatňoval pri obchodnom vedení, ak by bral do úvahy svoje prevádzkové náklady a stav na trhu na jednej strane.

7

(8)  Namiesto súčinu skutočného počtu merných dopravných jednotiek a sadzby stanovenej na posudzované obdobie.

8

(9)  Namiesto nákladov, ktoré by vznikli uplatnením buď najvýhodnejšej existujúcej sadzby, alebo sadzby, ktorú by podnik uplatnil pri obchodnom vedení.

9

(10)  Namiesto skutočne vzniknutých nákladov v rámci povinnej sadzby.

10

(11)  Vec C-280/00, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, Zb. 2003, EU:C:2003:415.

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

12

(13)  Modelli E, konkrétne dokumenty vychádzajúce z účtov spoločnosti, ktoré obsahujú informácie potrebné na každoročný výpočet verejného príspevku.

13

(14)  Vec C-527/12, Komisia/Nemecko, EU:C:2014:2193, bod 56 a citovaná judikatúra. Pozri takisto vec C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, bod 59, ako sa opisuje v odôvodnení 94.

14

(15)  Vec C-280/00, Altmark Trans/Regierungspräsidium Magdeburg, Zb. 2003, EU:C:2003:415, body 87 a 88.

15

(16)  Vec C-172/03, Heiser, EU:C:2005:130, bod 55.

16

(17)  Vec T-157/01, Danske Busvognmænd, Zb. 2004, EU:T:2004:76, body 77 až 79.

17

(18)  Vec C-504/07 Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) a ostatní/Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) a Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), Zb. 2009, EU:C:2009:290.

18

(19)  Vec 156/77 Komisia/Belgicko, Zb. 1978, EU:C:1978:180, bod 10.

19

Komisia/Belgicko

(20)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 zo 4. júna 1970 o poskytnutí pomoci pre železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu (Ú. v. ES L 130, 15.6.1970, s. 1).

20

(21)  Komisia sa v tejto súvislosti odvoláva na tvrdenia uvedené v odôvodneniach 307 až 313 svojho rozhodnutia 2011/3/EÚ z 24. februára 2010 o zmluvách o dopravných službách vo verejnom záujme medzi dánskym ministerstvom dopravy a podnikom Danske Statsbaner [štátna pomoc C 41/08 (ex NN 35/08 (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2011, s. 1). Všeobecný súd toto rozhodnutie zrušil v rámci veci T-92/11, Jørgen Andersen/Európska komisia, Zb. 2013, EU:T:2013:143, a odvolanie proti tomuto rozsudku je v súčasnosti predmetom konania pred Súdnym dvorom vo veci C-303/13 P. Výsledok tohto odvolania nie je pre výsledok tohto prípadu relevantný, pretože Všeobecný súd v napadnutom rozsudku potvrdil, že pokiaľ ide o stanovenie súboru pravidiel, ktoré sa majú uplatniť, rozhodujúci je dátum, ku ktorému sa objavili účinky vyplatenej pomoci. V tomto prípade bola pomoc vyplatená 21. decembra 2012, takže by sa mali uplatňovať pravidlá, zásady a kritériá posudzovania zlučiteľnosti štátnej pomoci, ktoré sú platné ku dňu, keď Komisia prijíma svoje rozhodnutie (pozri bod 39 daného rozsudku).

21

(22)  Vec C-334/07 P, Komisia/Freistaat Sachsen, Zb. 2008, EU:C:2008:709, body 50 až 53. Vec T-3/09, Taliansko/Komisia, Zb. 2011, EU:T:2011:27, bod 60.

22

(23)  Napríklad úmyselné porušenie práva alebo bezdôvodné obohatenie.

23

(24)  Spojené veci 106 až 120/87, Asteris AE a ostatní/Grécko a EHS, Zb. 1988, EU:C:1988:457.

24

(25)  Pozri rozhodnutie Komisie z 16. júna 2004 o holandskej pomoci v prospech Akzo Nobel s cieľom minimalizovať prepravu chlóru (vec N 304/2003), súhrnné oznámenie v Ú. v. EÚ C 81, 2.4.2005, s. 4. Pozri takisto rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o holandskej pomoci na premiestnenie spoločnosti na demontáž áut Steenbergen (vec N 575/2005), súhrnné oznámenie v Ú. v. EÚ C 80, 13.4.2007, s. 1.

25

(26)  Vec C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, bod 59.

26

(27)  Tamtiež, bod 61.

27

(28)  Stanovisko z 28. apríla 2005 v spojených veciach C-346/03 a C-529/03, Atzori, EU:C:2005:256, bod 198.

28

(29)  Vec T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou/Komisia, EU:T:2011:650, a vec T-565/08, Corsica Ferries/Komisia, EU:T:2012:415, body 23, 114 a 120 až 131. Pozri takisto, analogicky, vec C-111/10, Komisia/Rada, EU:C:2013:785, bod 44.

29

(30)  Vec C-70/72, Komisia/Nemecko, Zb. 1973, s. 813, bod 13.

30

(31)  Spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-4103, bod 75.

31

Španielsko/Komisia

(32)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, body 64 a 65.

32

(33)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

33

(34)  Pozri článok 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/99.

34

(35)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

35

(36)  Nariadenie Komisie (ES) č. 371/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa stanovujú sadzby náhrad uplatniteľné na určité výrobky zo sektoru cukru vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve (Ú. v. EÚ L 113, 25.4.2008, s. 9).

36

---