# Službeni list C 156/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 156 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.12. svibnja 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 156

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.12. svibnja 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2015/C 156/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7599 – Apollo Management/Walz Group) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 156/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2015/C 156/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7599 – Apollo Management/Walz Group) (
  1
  )

1

1

2015/C 156/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2015/C 156/03 | Popis imenovanja koje je izvršilo Vijeće siječanj–travanj 2015. (socijalno područje) | 2 |
| | Europska komisija |
| 2015/C 156/04 | Tečajna lista eura | 7 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2015/C 156/03

Popis imenovanja koje je izvršilo Vijeće siječanj–travanj 2015. (socijalno područje)

2

Europska komisija

2015/C 156/04

Tečajna lista eura

7

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2015/C 156/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  ) | 8 |
| 2015/C 156/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  ) | 9 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2015/C 156/07 | Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 10 |
| 2015/C 156/08 | Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 19 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2015/C 156/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  )

1

8

2015/C 156/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  )

1

9

DRUGI AKTI

Europska komisija

2015/C 156/07

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

10

2015/C 156/08

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 12.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 156/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7599 – Apollo Management/Walz Group)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 156/01)

Dana 6. svibnja 2015. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7599. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7599. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 12.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 156/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7570 – CaixaBank/BPI)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 156/02)

Dana 4. svibnja 2015. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7570. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7570. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 12.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 156/2

---

Popis imenovanja koje je izvršilo Vijeće

siječanj–travanj 2015. (socijalno područje)

(2015/C 156/03)

| Odbor | Istek mandata | Objava u SL-u | Zamijenjena osoba | Ostavka/imenovanje | Član/
  zamjenik/ | Kategorija | Zemlja | Imenovana osoba | Pripadnost | Datum Odluke Vijeća |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | gđa Emanuela PROCOLI | Ostavka | Zamjenik | Vlada | Italija | gđa Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015. |
| Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | gđa Esther LYNCH | Ostavka | Zamjenik | Sindikat | Irska | g. Frank VAUGHAN | Kongres sindikata Irske | 17.2.2015. |
| Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | gđa Maja BEJBRO ANDERSEN | Ostavka | Zamjenik | Poslodavci | Danska | gđa Lena SØBY | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015. |
| Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | gđa Karoline KLAKSVIG | Ostavka | Zamjenik | Poslodavci | Danska | g. Jens SKOVGAARD LAURITSEN | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015. |
| Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | gđa Nerita ŠOT | Ostavka | Zamjenik | Vlada | Litva | gđa Gintarė BUŽINSKAITĖ | Ministarstvo socijalne sigurnosti i rada | 2.3.2015. |
| Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | g. Karel PETRŽELKA | Ostavka | Član | Poslodavci | Češka Republika | gđa Jana MALÁ | Udruženje poslodavaca u energetskom sektoru Češke | 13.3.2015. |
| Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | gđa Lena TOCHTERMANN | Ostavka | Član | Poslodavci | Ujedinjena Kraljevina | gđa Lena LEVY | Konfederacija britanske industrije | 20.4.2015. |
| Savjetodavni odbor za slobodu kretanja radnika | 24.9.2016. | C 338, 27.9.2014. | gđa Patrícia BORGES | Ostavka | Član | Vlada | Portugal | g. Francisco Xavier SOARES D’ALBERGARIA D’AGUIAR | Instituto do Emprego e da Formação Profissional | 2.3.2015. |
| Savjetodavni odbor za slobodu kretanja radnika | 24.9.2016. | C 338, 27.9.2014. | gđa Ivana GUBEROVIĆ | Ostavka | Član | Vlada | Hrvatska | g. Petar STRIŽAK | Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava | 9.3.2015. |
| Savjetodavni odbor za slobodu kretanja radnika | 24.9.2016. | C 338, 27.9.2014. | gđa Marit RAIST | Ostavka | Član | Vlada | Estonija | gđa Siiri OTSMANN | Ministarstvo za socijalna pitanja Estonije | 20.4.2015. |
| Savjetodavni odbor za slobodu kretanja radnika | 24.9.2016. | C 338, 27.9.2014. | gđa Aleksandra GAVRILOVIĆ | Ostavka | Zamjenik | Vlada | Hrvatska | gđa Ivana GUBEROVIĆ | Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava | 9.3.2015. |
| Savjetodavni odbor za usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | gđa Elizabeth ZIMMERER | Ostavka | Zamjenik | Poslodavci | Austrija | g. Martin SONNTAG | Industriellenvereinigung | 9.3.2015. |
| Savjetodavni odbor za usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | gđa Evelyn HALLIKA | Ostavka | Član | Vlada | Estonija | gđa Leili ZAGLMAYER | Ministarstvo za socijalna pitanja Estonije | 20.4.2015. |
| Savjetodavni odbor za usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | gđa Inga PRONINA | Ostavka | Zamjenik | Vlada | Estonija | gđa Katerin PEÄRNBERG | Ministarstvo za socijalna pitanja Estonije | 20.4.2015. |
| Savjetodavni odbor za usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | gđa Christiane LABALME | Ostavka | Član | Vlada | Francuska | gđa Séverine SALGADO | Direction de la sécurité sociale | 20.4.2015. |
| Upravni odbor Europskog instituta za ravnopravnost spolova | 31.5.2016. | C 151, 30.5.2013. | gđa Romina BARTOLO | Ostavka | Član | Vlada | Malta | gđa Renee LAIVIERA | Nacionalna komisija za poticanje ravnopravnosti | 10.2.2015. |
| Upravni odbor Europskog instituta za ravnopravnost spolova | 31.5.2016. | C 151, 30.5.2013. | gđa Renee LAIVIERA | Ostavka | Zamjenik | Vlada | Malta | gđa Maria BORG FILLETTI | Nacionalna komisija za poticanje ravnopravnosti | 10.2.2015. |
| Upravni odbor Europskog instituta za ravnopravnost spolova | 31.5.2016. | C 151, 30.5.2013. | gđa Monika KSIENIEWICZ | Ostavka | Član | Vlada2 | Poljska | gđa Sylwia SPUREK | Ured vladinog opunomoćenika za jednako postupanje | 10.2.2015. |
| Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | g. Vítor Manuel Vicente COELHO | Ostavka | Zamjenik | Sindikat | Portugal | g. Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE | UGT Portugal | 2.3.2015. |
| Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | g. Andreas MYLONAS | Ostavka | Član | Vlada | Cipar | gđa Marina IOANNOU-HASAPI | Ministarstvo rada, socijalne skrbi i socijalnog osiguranja | 20.4.2015. |
| Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | gđa Luminița VINTILĂ | Ostavka | Zamjenik | Sindikat | Rumunjska | gđa Cecilia GOSTIN | Confederatia Nationala Sindicala | 20.4.2015. |
| Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | gđa Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU | Ostavka | Član | Vlada | Francuska | g. Olivier TOCHE | Service de la Direction générale du travail | 20.4.2015. |
| Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | gđa Heidi RØNNE MØLLER | Ostavka | Zamjenik | Sindikat | Danska | gđa Maria BJERRE | Konfederacija sindikata Danske | 20.4.2015. |
| Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | gđa Karen ROIY | Ostavka | Član | Poslodavci | Danska | gđa Dorthe ANDERSEN | Konfederacija sindikata Danske – DA | 20.4.2015. |
| Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | g. Ciaran DEVLIN | Ostavka | Član | Vlada | Ujedinjena Kraljevina | gđa Mansi KONAR | Ministarstvo poduzetništva, inovacija i vještina
  BIS | 20.4.2015. |
| Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | gđa Emanuela PROCOLI | Ostavka | Zamjenik | Vlada | Italija | gđa Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015. |
| Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | gđa Esther LYNCH | Ostavka | Zamjenik | Sindikat | Irska | g. Frank VAUGHAN | Kongres sindikata Irske | 17.2.2015. |
| Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | g. Karel PETRŽELKA | Ostavka | Član | Poslodavci | Češka Republika | gđa Jana MALÁ | Udruženje poslodavaca u energetskom sektoru Češke | 13.3.2015. |
| Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | g. Róbert MEITNER | Ostavka | Član | Poslodavci | Slovačka | gđa Silvia SUROVÁ | Udruženje kemijske i farmaceutske industrije Slovačke Republike | 20.4.2015. |
| Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | gđa Lena TOCHTERMANN | Ostavka | Član | Poslodavci | Ujedinjena Kraljevina | gđa Lena LEVY | Konfederacija britanske industrije | 20.4.2015. |

Odbor

Istek mandata

Objava u SL-u

Zamijenjena osoba

Ostavka/imenovanje

Član/

zamjenik/

Kategorija

Zemlja

Imenovana osoba

Pripadnost

Datum Odluke Vijeća

Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

gđa Emanuela PROCOLI

Ostavka

Zamjenik

Vlada

Italija

gđa Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015.

Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

gđa Esther LYNCH

Ostavka

Zamjenik

Sindikat

Irska

g. Frank VAUGHAN

Kongres sindikata Irske

17.2.2015.

Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

gđa Maja BEJBRO ANDERSEN

Ostavka

Zamjenik

Poslodavci

Danska

gđa Lena SØBY

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015.

Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

gđa Karoline KLAKSVIG

Ostavka

Zamjenik

Poslodavci

Danska

g. Jens SKOVGAARD LAURITSEN

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015.

Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

gđa Nerita ŠOT

Ostavka

Zamjenik

Vlada

Litva

gđa Gintarė BUŽINSKAITĖ

Ministarstvo socijalne sigurnosti i rada

2.3.2015.

Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

g. Karel PETRŽELKA

Ostavka

Član

Poslodavci

Češka Republika

gđa Jana MALÁ

Udruženje poslodavaca u energetskom sektoru Češke

13.3.2015.

Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

gđa Lena TOCHTERMANN

Ostavka

Član

Poslodavci

Ujedinjena Kraljevina

gđa Lena LEVY

Konfederacija britanske industrije

20.4.2015.

Savjetodavni odbor za slobodu kretanja radnika

24.9.2016.

C 338, 27.9.2014.

gđa Patrícia BORGES

Ostavka

Član

Vlada

Portugal

g. Francisco Xavier SOARES D’ALBERGARIA D’AGUIAR

Instituto do Emprego e da Formação Profissional

2.3.2015.

Savjetodavni odbor za slobodu kretanja radnika

24.9.2016.

C 338, 27.9.2014.

gđa Ivana GUBEROVIĆ

Ostavka

Član

Vlada

Hrvatska

g. Petar STRIŽAK

Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava

9.3.2015.

Savjetodavni odbor za slobodu kretanja radnika

24.9.2016.

C 338, 27.9.2014.

gđa Marit RAIST

Ostavka

Član

Vlada

Estonija

gđa Siiri OTSMANN

Ministarstvo za socijalna pitanja Estonije

20.4.2015.

Savjetodavni odbor za slobodu kretanja radnika

24.9.2016.

C 338, 27.9.2014.

gđa Aleksandra GAVRILOVIĆ

Ostavka

Zamjenik

Vlada

Hrvatska

gđa Ivana GUBEROVIĆ

Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava

9.3.2015.

Savjetodavni odbor za usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

gđa Elizabeth ZIMMERER

Ostavka

Zamjenik

Poslodavci

Austrija

g. Martin SONNTAG

Industriellenvereinigung

9.3.2015.

Savjetodavni odbor za usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

gđa Evelyn HALLIKA

Ostavka

Član

Vlada

Estonija

gđa Leili ZAGLMAYER

Ministarstvo za socijalna pitanja Estonije

20.4.2015.

Savjetodavni odbor za usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

gđa Inga PRONINA

Ostavka

Zamjenik

Vlada

Estonija

gđa Katerin PEÄRNBERG

Ministarstvo za socijalna pitanja Estonije

20.4.2015.

Savjetodavni odbor za usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

gđa Christiane LABALME

Ostavka

Član

Vlada

Francuska

gđa Séverine SALGADO

Direction de la sécurité sociale

20.4.2015.

Upravni odbor Europskog instituta za ravnopravnost spolova

31.5.2016.

C 151, 30.5.2013.

gđa Romina BARTOLO

Ostavka

Član

Vlada

Malta

gđa Renee LAIVIERA

Nacionalna komisija za poticanje ravnopravnosti

10.2.2015.

Upravni odbor Europskog instituta za ravnopravnost spolova

31.5.2016.

C 151, 30.5.2013.

gđa Renee LAIVIERA

Ostavka

Zamjenik

Vlada

Malta

gđa Maria BORG FILLETTI

Nacionalna komisija za poticanje ravnopravnosti

10.2.2015.

Upravni odbor Europskog instituta za ravnopravnost spolova

31.5.2016.

C 151, 30.5.2013.

gđa Monika KSIENIEWICZ

Ostavka

Član

Vlada2

Poljska

gđa Sylwia SPUREK

Ured vladinog opunomoćenika za jednako postupanje

10.2.2015.

Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

g. Vítor Manuel Vicente COELHO

Ostavka

Zamjenik

Sindikat

Portugal

g. Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE

UGT Portugal

2.3.2015.

Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

g. Andreas MYLONAS

Ostavka

Član

Vlada

Cipar

gđa Marina IOANNOU-HASAPI

Ministarstvo rada, socijalne skrbi i socijalnog osiguranja

20.4.2015.

Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

gđa Luminița VINTILĂ

Ostavka

Zamjenik

Sindikat

Rumunjska

gđa Cecilia GOSTIN

Confederatia Nationala Sindicala

20.4.2015.

Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

gđa Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU

Ostavka

Član

Vlada

Francuska

g. Olivier TOCHE

Service de la Direction générale du travail

20.4.2015.

Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

gđa Heidi RØNNE MØLLER

Ostavka

Zamjenik

Sindikat

Danska

gđa Maria BJERRE

Konfederacija sindikata Danske

20.4.2015.

Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

gđa Karen ROIY

Ostavka

Član

Poslodavci

Danska

gđa Dorthe ANDERSEN

Konfederacija sindikata Danske – DA

20.4.2015.

Upravni odbor Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

g. Ciaran DEVLIN

Ostavka

Član

Vlada

Ujedinjena Kraljevina

gđa Mansi KONAR

Ministarstvo poduzetništva, inovacija i vještina

BIS

20.4.2015.

Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

gđa Emanuela PROCOLI

Ostavka

Zamjenik

Vlada

Italija

gđa Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015.

Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

gđa Esther LYNCH

Ostavka

Zamjenik

Sindikat

Irska

g. Frank VAUGHAN

Kongres sindikata Irske

17.2.2015.

Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

g. Karel PETRŽELKA

Ostavka

Član

Poslodavci

Češka Republika

gđa Jana MALÁ

Udruženje poslodavaca u energetskom sektoru Češke

13.3.2015.

Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

g. Róbert MEITNER

Ostavka

Član

Poslodavci

Slovačka

gđa Silvia SUROVÁ

Udruženje kemijske i farmaceutske industrije Slovačke Republike

20.4.2015.

Upravni odbor Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

gđa Lena TOCHTERMANN

Ostavka

Član

Poslodavci

Ujedinjena Kraljevina

gđa Lena LEVY

Konfederacija britanske industrije

20.4.2015.

---

Europska komisija

| 12.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 156/7

---

Tečajna lista eura (1)

11. svibanj 2015.

(2015/C 156/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1142 |
| JPY | japanski jen | 133,64 |
| DKK | danska kruna | 7,4628 |
| GBP | funta sterlinga | 0,71960 |
| SEK | švedska kruna | 9,2690 |
| CHF | švicarski franak | 1,0403 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,4245 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,400 |
| HUF | mađarska forinta | 304,40 |
| PLN | poljski zlot | 4,0668 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4509 |
| TRY | turska lira | 3,0042 |
| AUD | australski dolar | 1,4117 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3497 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6381 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5115 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4871 |
| KRW | južnokorejski von | 1 219,64 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,3584 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,9194 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5620 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 647,30 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0102 |
| PHP | filipinski pezo | 49,830 |
| RUB | ruski rubalj | 57,3713 |
| THB | tajlandski baht | 37,521 |
| BRL | brazilski real | 3,3277 |
| MXN | meksički pezo | 16,9074 |
| INR | indijska rupija | 71,1350 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1142

JPY

japanski jen

133,64

DKK

danska kruna

7,4628

GBP

funta sterlinga

0,71960

SEK

švedska kruna

9,2690

CHF

švicarski franak

1,0403

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,4245

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,400

HUF

mađarska forinta

304,40

PLN

poljski zlot

4,0668

RON

rumunjski novi leu

4,4509

TRY

turska lira

3,0042

AUD

australski dolar

1,4117

CAD

kanadski dolar

1,3497

HKD

hongkonški dolar

8,6381

NZD

novozelandski dolar

1,5115

SGD

singapurski dolar

1,4871

KRW

južnokorejski von

1 219,64

ZAR

južnoafrički rand

13,3584

CNY

kineski renminbi-juan

6,9194

HRK

hrvatska kuna

7,5620

IDR

indonezijska rupija

14 647,30

MYR

malezijski ringit

4,0102

PHP

filipinski pezo

49,830

RUB

ruski rubalj

57,3713

THB

tajlandski baht

37,521

BRL

brazilski real

3,3277

MXN

meksički pezo

16,9074

INR

indijska rupija

71,1350

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 12.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 156/8

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7484 – Plastipak/APPE)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 156/05)

| 1. | Dana 4. svibnja 2015. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnik Plastipak Holdings, Inc. („Plastipak”, SAD), pod potpunom kontrolom poduzetnika Goldman Sachs Group, Inc. (SAD) i g. Williama C. Younga (SAD), kupnjom udjela i imovine stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnikom APPE. |
| --- | --- |

1.

Dana 4. svibnja 2015. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnik Plastipak Holdings, Inc. („Plastipak”, SAD), pod potpunom kontrolom poduzetnika Goldman Sachs Group, Inc. (SAD) i g. Williama C. Younga (SAD), kupnjom udjela i imovine stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnikom APPE.

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Plastipak: proizvodnja plastičnih smola, predoblika i plastičnih ambalaža te recikliranje u svrhu proizvodnje rabljenih recikliranih plastičnih sirovina,
  —   APPE: proizvodnja plastičnih predoblika i ambalaža te recikliranje u svrhu proizvodnje rabljenih recikliranih plastičnih sirovina; APPE obuhvaća sljedeće poslovne jedinice: APPE Iberia, S.A.U. (Španjolska), APPE France, S.A.S. (Francuska), APPE UK Limited (Ujedinjena Kraljevina), APPE Deutschland GmbH (Njemačka) i APPE Benelux, N.V. (Belgija), zajedno s povezanim trgovačkim društvima APPE Polska, Sp.z.o.o. (Poljska) i APPE Nordic AB (Švedska), kontrolni udio u APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Francuska) i APPE Maroc (Maroko) te APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turska). |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Plastipak: proizvodnja plastičnih smola, predoblika i plastičnih ambalaža te recikliranje u svrhu proizvodnje rabljenih recikliranih plastičnih sirovina,

—   APPE: proizvodnja plastičnih predoblika i ambalaža te recikliranje u svrhu proizvodnje rabljenih recikliranih plastičnih sirovina; APPE obuhvaća sljedeće poslovne jedinice: APPE Iberia, S.A.U. (Španjolska), APPE France, S.A.S. (Francuska), APPE UK Limited (Ujedinjena Kraljevina), APPE Deutschland GmbH (Njemačka) i APPE Benelux, N.V. (Belgija), zajedno s povezanim trgovačkim društvima APPE Polska, Sp.z.o.o. (Poljska) i APPE Nordic AB (Švedska), kontrolni udio u APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Francuska) i APPE Maroc (Maroko) te APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turska).

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7484 – Plastipak/APPE, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7484 – Plastipak/APPE, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

| 12.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 156/9

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 156/06)

| 1. | Dana 29. travnja 2015. Komisija je primila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4., a nakon upućivanja u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1), u kojoj se navodi da poduzetnik International Chemical Investors Group S.E. („ICIG”, Luksemburg) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnikom INEOS Chlorovinyls Business. |
| --- | --- |

1.

Dana 29. travnja 2015. Komisija je primila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4., a nakon upućivanja u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1), u kojoj se navodi da poduzetnik International Chemical Investors Group S.E. („ICIG”, Luksemburg) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnikom INEOS Chlorovinyls Business.

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   ICIG: industrijski holding u privatnom vlasništvu koji posluje u cijelom svijetu u području agrokemikalija, finih kemikalija, osnovnih kemikalija, posebnih kemikalija, gotovih doziranih farmaceutskih proizvoda i aktivnih farmaceutskih sastojaka,
  —   INEOS Chlorovinyls Business: proizvodnja i dobava S-PVC-a i sličnih proizvoda, kao što su KOH, klor, EDC, VCM, kaustična soda, klorovodična kiselina i natrijev hipoklorit. Obuhvaća tri tvornice za proizvodnju S-PVC-a u Njemačkoj (Wilhelmshaven), Francuskoj (Mazingarbe) i Nizozemskoj (Beek Geleen) te razne pogone za proizvodnju kemijskih tvari na primarnim stupnjevima višestupanjskog vrijednosnog lanca proizvodnje PVC-a do proizvodnje klora u Belgiji (Tessenderlo) i Ujedinjenoj Kraljevini (Runcorn) i dio INEOS-ova poslovanja povezanog s kalijevim dioksidom (KOH) u Belgiji. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   ICIG: industrijski holding u privatnom vlasništvu koji posluje u cijelom svijetu u području agrokemikalija, finih kemikalija, osnovnih kemikalija, posebnih kemikalija, gotovih doziranih farmaceutskih proizvoda i aktivnih farmaceutskih sastojaka,

—   INEOS Chlorovinyls Business: proizvodnja i dobava S-PVC-a i sličnih proizvoda, kao što su KOH, klor, EDC, VCM, kaustična soda, klorovodična kiselina i natrijev hipoklorit. Obuhvaća tri tvornice za proizvodnju S-PVC-a u Njemačkoj (Wilhelmshaven), Francuskoj (Mazingarbe) i Nizozemskoj (Beek Geleen) te razne pogone za proizvodnju kemijskih tvari na primarnim stupnjevima višestupanjskog vrijednosnog lanca proizvodnje PVC-a do proizvodnje klora u Belgiji (Tessenderlo) i Ujedinjenoj Kraljevini (Runcorn) i dio INEOS-ova poslovanja povezanog s kalijevim dioksidom (KOH) u Belgiji.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se Komisiji mogu poslati, uz naznaku referentnog broja M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business, faksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se Komisiji mogu poslati, uz naznaku referentnog broja M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business, faksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 12.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 156/10

---

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 156/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE VEĆE IZMJENE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI ILI ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„LAGUIOLE”

EU br.: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i pravni interes

| Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole |
| --- |
| Route de Chaudes-Aigues |
| 12210 Laguiole |
| FRANCE |
| Telefon: +33 565444751 |
| Faks: +33 565444757 |
| E-pošta: contact@fromagedelaguiole.fr |

Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole

Route de Chaudes-Aigues

12210 Laguiole

FRANCE

Telefon: +33 565444751

Faks: +33 565444757

E-pošta: contact@fromagedelaguiole.fr

Skupinu čine proizvođači i prerađivači sira „Laguiole” te ona stoga ima pravo na podnošenje zahtjeva za izmjenu.

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se izmjena(-e) primjenjuje(-u)

—

—

—

—

—

—

—

—

3.   Vrsta izmjene(-a)

—

—

4.   Izmjena(-e)

Rubrika „Opis proizvoda”

| — | Navodi se da je, na temelju nacionalnog propisa koji se odnosi na prethodno registriranu specifikaciju proizvoda, „Laguiole” sir „suhe kore”. Umjesto u postotcima, najmanji sadržaj masne tvari i suhe tvari izražen je u gramima na 100 g sira radi jasnoće. |
| --- | --- |

—

Navodi se da je, na temelju nacionalnog propisa koji se odnosi na prethodno registriranu specifikaciju proizvoda, „Laguiole” sir „suhe kore”. Umjesto u postotcima, najmanji sadržaj masne tvari i suhe tvari izražen je u gramima na 100 g sira radi jasnoće.

| — | Navod prema kojemu sir „Laguiole” ima oblik valjka „od približno 40 cm” i „visine je od 30 do 40 cm” zamjenjuje se utvrđivanjem promjera od 30 do 40 cm, u skladu s poglavljem „Opis” objavljenog sažetka. Nadalje, utvrđuje se odnos visine i promjera od 0,8 do 1, umjesto odredbe kojom se navodi da je visina neznatno veća od promjera ili jednaka promjeru. Tom se izmjenom uzima u obzir veličina sireva po završetku dozrijevanja, dok je prethodna specifikacija proizvoda napisana uzimajući za polazište sireve koji su mjereni pri unošenju u podrum. Naime, visina sireva može se postupno smanjivati što dulje traje dozrijevanje (pojava „slijeganja”). Ta se pojava može objasniti i povećanjem prosječnog trajanja dozrijevanja sireva i razvojem proizvodnje na farmama gdje se javljaju veće razlike u dimenzijama nego pri proizvodnji u mljekarama.
  Smanjenje najmanje mase sira s 25 na 20 kg usklađenije je s najmanjim promjerom kalupa od 28 cm te se njime uvažava odnos visine i promjera. Čimbenik iz kojeg to proizlazi jest i razvoj proizvodnje na farmama jer postoje veće razlike u dimenzijama ovisno o količini mlijeka koju gospodarski subjekti upotrebljavaju za izradu sira. |
| --- | --- |

—

Navod prema kojemu sir „Laguiole” ima oblik valjka „od približno 40 cm” i „visine je od 30 do 40 cm” zamjenjuje se utvrđivanjem promjera od 30 do 40 cm, u skladu s poglavljem „Opis” objavljenog sažetka. Nadalje, utvrđuje se odnos visine i promjera od 0,8 do 1, umjesto odredbe kojom se navodi da je visina neznatno veća od promjera ili jednaka promjeru. Tom se izmjenom uzima u obzir veličina sireva po završetku dozrijevanja, dok je prethodna specifikacija proizvoda napisana uzimajući za polazište sireve koji su mjereni pri unošenju u podrum. Naime, visina sireva može se postupno smanjivati što dulje traje dozrijevanje (pojava „slijeganja”). Ta se pojava može objasniti i povećanjem prosječnog trajanja dozrijevanja sireva i razvojem proizvodnje na farmama gdje se javljaju veće razlike u dimenzijama nego pri proizvodnji u mljekarama.

Smanjenje najmanje mase sira s 25 na 20 kg usklađenije je s najmanjim promjerom kalupa od 28 cm te se njime uvažava odnos visine i promjera. Čimbenik iz kojeg to proizlazi jest i razvoj proizvodnje na farmama jer postoje veće razlike u dimenzijama ovisno o količini mlijeka koju gospodarski subjekti upotrebljavaju za izradu sira.

| — | Navodi se boja tijesta: „boja bjelokosti do svijetlo žuta”. Ta je nijansa povezana sa sezonskim razlikama u sastavu proizvoda. Briše se oznaka najmanje debljine kore jer nije riječ o razlikovnom elementu proizvoda. Osim toga, mijenja se opis boje kore (uvođenje „svijetlo sive” boje umjesto „svijetlo narančaste”, te „granitno sive” boje kao dopune „jantarno smeđoj”) kako bi se u obzir uzeli sirevi s farme čija kora nastaje prirodnim dozrijevanjem u podrumu. Ti su navodi korisni pri organoleptičkom ispitivanju proizvoda tijekom nadzora. |
| --- | --- |

—

Navodi se boja tijesta: „boja bjelokosti do svijetlo žuta”. Ta je nijansa povezana sa sezonskim razlikama u sastavu proizvoda. Briše se oznaka najmanje debljine kore jer nije riječ o razlikovnom elementu proizvoda. Osim toga, mijenja se opis boje kore (uvođenje „svijetlo sive” boje umjesto „svijetlo narančaste”, te „granitno sive” boje kao dopune „jantarno smeđoj”) kako bi se u obzir uzeli sirevi s farme čija kora nastaje prirodnim dozrijevanjem u podrumu. Ti su navodi korisni pri organoleptičkom ispitivanju proizvoda tijekom nadzora.

| — | Dodaje se organoleptički opis proizvoda. Taj je opis koristan pri organoleptičkom ispitivanju proizvoda tijekom nadzora. |
| --- | --- |

—

Dodaje se organoleptički opis proizvoda. Taj je opis koristan pri organoleptičkom ispitivanju proizvoda tijekom nadzora.

| — | Pojedinačni komadi sira „Laguiole” čija je masa manja od 70 g i koji se prodaju nakon pretpakiranja izuzimaju se od obvezne prisutnosti jednog dijela kore s obzirom na to da je teško zadržati koru na malim komadima namijenjenima kulinarskoj upotrebi. |
| --- | --- |

—

Pojedinačni komadi sira „Laguiole” čija je masa manja od 70 g i koji se prodaju nakon pretpakiranja izuzimaju se od obvezne prisutnosti jednog dijela kore s obzirom na to da je teško zadržati koru na malim komadima namijenjenima kulinarskoj upotrebi.

Rubrika „Dokaz o podrijetlu”

| — | Navode se obveze prijavljivanja gospodarskih subjekata. Posebno se predviđa identifikacija gospodarskih subjekata u svrhu akreditacije kojom se priznaje njihova sposobnost ispunjavanja uvjeta specifikacije one oznake kojom se žele koristiti te se predviđaju prijave potrebne za poznavanje i praćenje proizvoda namijenjenih stavljanju na tržište s oznakom izvornosti te prijave povezane s ishranom životinja. |
| --- | --- |

—

Navode se obveze prijavljivanja gospodarskih subjekata. Posebno se predviđa identifikacija gospodarskih subjekata u svrhu akreditacije kojom se priznaje njihova sposobnost ispunjavanja uvjeta specifikacije one oznake kojom se žele koristiti te se predviđaju prijave potrebne za poznavanje i praćenje proizvoda namijenjenih stavljanju na tržište s oznakom izvornosti te prijave povezane s ishranom životinja.

| — | Navode se registracije koje gospodarski subjekti moraju provesti. Te su informacije korisne za nadzor usklađenosti sa specifikacijom proizvoda i sljedivosti proizvoda. |
| --- | --- |

—

Navode se registracije koje gospodarski subjekti moraju provesti. Te su informacije korisne za nadzor usklađenosti sa specifikacijom proizvoda i sljedivosti proizvoda.

| — | Navode se načini nadzora proizvoda. Ti se načini zatim navode u planu nadzora oznake izvornosti koji je izradilo nadzorno tijelo. |
| --- | --- |

—

Navode se načini nadzora proizvoda. Ti se načini zatim navode u planu nadzora oznake izvornosti koji je izradilo nadzorno tijelo.

| — | Potvrđuje se obvezna identifikacija proizvoda kako bi se olakšala njegova sljedivost. Navedeni su načini identifikacije sira identifikacijskom oznakom i žigom na kojem su prikazani bik iz Laguiolea i riječ „Laguiole”. Navode se pravila o izdavanju i povlačenju identifikacijskih oznaka i žigova kako bi se njima pravilno upravljalo. |
| --- | --- |

—

Potvrđuje se obvezna identifikacija proizvoda kako bi se olakšala njegova sljedivost. Navedeni su načini identifikacije sira identifikacijskom oznakom i žigom na kojem su prikazani bik iz Laguiolea i riječ „Laguiole”. Navode se pravila o izdavanju i povlačenju identifikacijskih oznaka i žigova kako bi se njima pravilno upravljalo.

Rubrika „Metoda dobivanja”

Podrubrika V.1. „Proizvodnja mlijeka”

| — | Uz krave francuske pasmine simmental i pasmine aubrac dodaje se mogućnost uvođenja krava s rodovnicima, nastalih križanjem tih dviju pasmina, u stada koja proizvode mlijeko za izradu sira „Laguiole”. Naime, skupina trenutačno provodi eksperimentalni program pokrenut 1990. čiji je cilj ponovno uvođenje pasmine aubrac u mliječna stada. Ta se mjera temelji na primjeni embriotransfera pri rasplođivanju i na određivanju spola embrija, a nastavlja se nadzorom uspješnosti potomstva. Istodobno, skupina želi ostvariti mogućnost križanja pasmine aubrac i francuske pasmine simmental radi veće mogućnosti proizvodnje mlijeka pasmine aubrac razumnim uključivanjem genetskog materijala pasmine simmental, uz nastavak razvoja mliječnog ogranka čistokrvne pasmine aubrac. |
| --- | --- |

—

Uz krave francuske pasmine simmental i pasmine aubrac dodaje se mogućnost uvođenja krava s rodovnicima, nastalih križanjem tih dviju pasmina, u stada koja proizvode mlijeko za izradu sira „Laguiole”. Naime, skupina trenutačno provodi eksperimentalni program pokrenut 1990. čiji je cilj ponovno uvođenje pasmine aubrac u mliječna stada. Ta se mjera temelji na primjeni embriotransfera pri rasplođivanju i na određivanju spola embrija, a nastavlja se nadzorom uspješnosti potomstva. Istodobno, skupina želi ostvariti mogućnost križanja pasmine aubrac i francuske pasmine simmental radi veće mogućnosti proizvodnje mlijeka pasmine aubrac razumnim uključivanjem genetskog materijala pasmine simmental, uz nastavak razvoja mliječnog ogranka čistokrvne pasmine aubrac.

| — | Radi jednostavnijeg nadzora, navodi se sastav mliječnog stada. Riječ je o „mliječnim kravama u laktaciji, zasušenim kravama i junicama koje su gravidne dulje od osam mjeseci”. Stado tako obuhvaća sve odrasle mliječne krave na gospodarstvu, kao i junice koje su pri kraju gravidnosti, prije njihova uključivanja u stado koje daje mlijeko. |
| --- | --- |

—

Radi jednostavnijeg nadzora, navodi se sastav mliječnog stada. Riječ je o „mliječnim kravama u laktaciji, zasušenim kravama i junicama koje su gravidne dulje od osam mjeseci”. Stado tako obuhvaća sve odrasle mliječne krave na gospodarstvu, kao i junice koje su pri kraju gravidnosti, prije njihova uključivanja u stado koje daje mlijeko.

| — | Osnovni obrok određuje se za mliječno stado, a ne više samo za mliječne krave, čime se olakšava nadzor i jamči da se životinje od osmog mjeseca njihove prve gravidnosti hrane samo krmivima dopuštenima specifikacijom proizvoda. Zabranom travne silaže, baliranog krmiva i sveg ostalog siliranog krmiva u osnovnom obroku mliječnog stada dopunjuje se zabrana kukuruzne silaže, u svrhu ograničavanja masne tvari u mlijeku i smanjenja zdravstvenih opasnosti u korist sireva proizvedenih u planinama („tomes”) i sireva proizvedenih od sirovog punomasnog mlijeka. Tako se jedina dopuštena vlaknasta krmiva za ishranu mliječnog stada sastoje od lokalne flore prirodnih ili trajnih travnjaka i pašnjaka te od krmnih trava i mahunarki koje se uzgajaju na privremenim travnjacima.
  Međutim, predviđa se mogućnost da se na gospodarstvima na kojima se potpuno odvojeno od mliječnog stada uzgaja neko drugo stado koje nije mliječno prikupljaju i daju silirana krmiva tom drugom stadu, pod uvjetom da se primjenjuju sve potrebne odredbe kako bi se izbjegla svaka unakrsna kontaminacija s krmivima namijenjenima mliječnom stadu. Tim pojašnjenjem omogućuje se određivanje upotrebe silaže ili baliranog krmiva za stado koje ne obuhvaća prethodno određeno mliječno stado. |
| --- | --- |

—

Osnovni obrok određuje se za mliječno stado, a ne više samo za mliječne krave, čime se olakšava nadzor i jamči da se životinje od osmog mjeseca njihove prve gravidnosti hrane samo krmivima dopuštenima specifikacijom proizvoda. Zabranom travne silaže, baliranog krmiva i sveg ostalog siliranog krmiva u osnovnom obroku mliječnog stada dopunjuje se zabrana kukuruzne silaže, u svrhu ograničavanja masne tvari u mlijeku i smanjenja zdravstvenih opasnosti u korist sireva proizvedenih u planinama („tomes”) i sireva proizvedenih od sirovog punomasnog mlijeka. Tako se jedina dopuštena vlaknasta krmiva za ishranu mliječnog stada sastoje od lokalne flore prirodnih ili trajnih travnjaka i pašnjaka te od krmnih trava i mahunarki koje se uzgajaju na privremenim travnjacima.

Međutim, predviđa se mogućnost da se na gospodarstvima na kojima se potpuno odvojeno od mliječnog stada uzgaja neko drugo stado koje nije mliječno prikupljaju i daju silirana krmiva tom drugom stadu, pod uvjetom da se primjenjuju sve potrebne odredbe kako bi se izbjegla svaka unakrsna kontaminacija s krmivima namijenjenima mliječnom stadu. Tim pojašnjenjem omogućuje se određivanje upotrebe silaže ili baliranog krmiva za stado koje ne obuhvaća prethodno određeno mliječno stado.

| — | Briše se mogućnost privremenog odstupanja od odredaba koje se odnose na osnovni obrok u slučaju „klimatske iznimke” jer ta odredba više nije primjerena. |
| --- | --- |

—

Briše se mogućnost privremenog odstupanja od odredaba koje se odnose na osnovni obrok u slučaju „klimatske iznimke” jer ta odredba više nije primjerena.

| — | Navode se načini ispaše kako bi se pojednostavnio njezin nadzor. U pogledu razdoblja ispaše, pojam „ljeto” zamijenjen je razdobljem „raspoloživosti trave, osim kada klimatski uvjeti to ne dopuštaju”. Navodi se i da je najkraće trajanje ispaše „kumulativno godišnje” trajanje i da je riječ o osnovnom obroku „mliječnog stada”. Stoga „u razdoblju raspoloživosti trave osnovni obrok mliječnog stada sastoji se uglavnom od svježe trave tijekom najkraćeg kumulativnog godišnjeg trajanja od 120 dana, osim kada to klimatski uvjeti ne dopuštaju”. Dodaje se da „tijekom tog razdoblja, unos krmiva kao dodatka obroku svježe trave ne smije iznositi više od 3 kg suhe tvari po danu i po mliječnoj kravi, prosječno u stadu i u razdoblju ispaše”, kako bi se osiguralo da je svježa trava s pašnjaka glavna hrana životinja tijekom tog razdoblja. |
| --- | --- |

—

Navode se načini ispaše kako bi se pojednostavnio njezin nadzor. U pogledu razdoblja ispaše, pojam „ljeto” zamijenjen je razdobljem „raspoloživosti trave, osim kada klimatski uvjeti to ne dopuštaju”. Navodi se i da je najkraće trajanje ispaše „kumulativno godišnje” trajanje i da je riječ o osnovnom obroku „mliječnog stada”. Stoga „u razdoblju raspoloživosti trave osnovni obrok mliječnog stada sastoji se uglavnom od svježe trave tijekom najkraćeg kumulativnog godišnjeg trajanja od 120 dana, osim kada to klimatski uvjeti ne dopuštaju”. Dodaje se da „tijekom tog razdoblja, unos krmiva kao dodatka obroku svježe trave ne smije iznositi više od 3 kg suhe tvari po danu i po mliječnoj kravi, prosječno u stadu i u razdoblju ispaše”, kako bi se osiguralo da je svježa trava s pašnjaka glavna hrana životinja tijekom tog razdoblja.

| — | Uvodi se ograničenje dodataka ishrani koji se dodaju osnovnom obroku na 6 kg po kravi u laktaciji i po danu kako bi se dala prednost ishrani životinja krmivom proizvedenim na zemljopisnom području. |
| --- | --- |

—

Uvodi se ograničenje dodataka ishrani koji se dodaju osnovnom obroku na 6 kg po kravi u laktaciji i po danu kako bi se dala prednost ishrani životinja krmivom proizvedenim na zemljopisnom području.

| — | Uvodi se pozitivni popis sirovina i aditiva dopuštenih u dodatcima ishrani mliječnog stada kako bi se bolje upravljalo ishranom te kako bi se ona zajamčila i nadzirala. |
| --- | --- |

—

Uvodi se pozitivni popis sirovina i aditiva dopuštenih u dodatcima ishrani mliječnog stada kako bi se bolje upravljalo ishranom te kako bi se ona zajamčila i nadzirala.

| — | Navodi se da dodatci ishrani mogu djelomično potjecati s farme, pri čemu su određeni kao mješavina sastojaka proizvedenih na poljoprivrednom gospodarstvu i sastojaka kupljenih izvan njega. Ta se pojašnjenja unose radi jednostavnijeg nadzora. |
| --- | --- |

—

Navodi se da dodatci ishrani mogu djelomično potjecati s farme, pri čemu su određeni kao mješavina sastojaka proizvedenih na poljoprivrednom gospodarstvu i sastojaka kupljenih izvan njega. Ta se pojašnjenja unose radi jednostavnijeg nadzora.

| — | Dodaje se odredba kojom se GMO sastojci zabranjuju u ishrani životinja i u kulturama na gospodarstvu radi očuvanja tradicionalne ishrane. |
| --- | --- |

—

Dodaje se odredba kojom se GMO sastojci zabranjuju u ishrani životinja i u kulturama na gospodarstvu radi očuvanja tradicionalne ishrane.

| — | Radi jednostavnijeg nadzora, navodi se da se odredba prema kojoj prosječna količina proizvedenog mlijeka po kravi na gospodarstvu ne smije iznositi više od 6 000 litara primjenjuje na mliječne krave prisutne na gospodarstvu i odnosi se na količinu mlijeka koja se stavlja na tržište ili se prerađuje na gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

Radi jednostavnijeg nadzora, navodi se da se odredba prema kojoj prosječna količina proizvedenog mlijeka po kravi na gospodarstvu ne smije iznositi više od 6 000 litara primjenjuje na mliječne krave prisutne na gospodarstvu i odnosi se na količinu mlijeka koja se stavlja na tržište ili se prerađuje na gospodarstvu.

| — | Dodana je zabrana samo jedne mužnje dnevno u mljekarskoj proizvodnji radi kvalitete mlijeka. Studije (Instituta za uzgoj – „Institut de l’élevage”) pokazuju da jedna mužnja dnevno dovodi do značajnog povećanja broja somatskih stanica u mlijeku. Nadalje, koncentracijom se udio bjelančevina povećava s 1,2 na 2 g/l, a udio masne tvari s 3 na 4 g/l, čime se uvelike narušava odnos udjela koji je nepovoljan za proizvodnju sira od punomasnog mlijeka, poput sira „Laguiole”. |
| --- | --- |

—

Dodana je zabrana samo jedne mužnje dnevno u mljekarskoj proizvodnji radi kvalitete mlijeka. Studije (Instituta za uzgoj – „Institut de l’élevage”) pokazuju da jedna mužnja dnevno dovodi do značajnog povećanja broja somatskih stanica u mlijeku. Nadalje, koncentracijom se udio bjelančevina povećava s 1,2 na 2 g/l, a udio masne tvari s 3 na 4 g/l, čime se uvelike narušava odnos udjela koji je nepovoljan za proizvodnju sira od punomasnog mlijeka, poput sira „Laguiole”.

| — | Odredbe o proizvodnji na farmi i proizvodnji u pastirskoj kolibi, koje se nalaze u nacionalnom propisu koji se odnosi na prethodnu registriranu specifikaciju proizvoda, uvode se kako bi se točnije navele posebnosti tih dvaju načina proizvodnje i kako bi se omogućio njihov nadzor. U slučaju proizvodnje na farmi, sir se proizvodi od mlijeka iz najviše dviju uzastopnih mužnji, a mlijeko iz nerashlađene jutarnje mužnje predstavlja više od 50 % ukupnog obujma. U slučaju proizvodnje u pastirskoj kolibi, sir se proizvodi u objektu koji se upotrebljava kao sirana, a koji je izgrađen na pašnjaku na nadmorskoj visini iznad 1 000 m, od mlijeka samo jednog stada koje pase na tim visinskim pašnjacima i koje se muze u razdoblju sezonske ispaše (od 25. svibnja do 13. listopada). |
| --- | --- |

—

Odredbe o proizvodnji na farmi i proizvodnji u pastirskoj kolibi, koje se nalaze u nacionalnom propisu koji se odnosi na prethodnu registriranu specifikaciju proizvoda, uvode se kako bi se točnije navele posebnosti tih dvaju načina proizvodnje i kako bi se omogućio njihov nadzor. U slučaju proizvodnje na farmi, sir se proizvodi od mlijeka iz najviše dviju uzastopnih mužnji, a mlijeko iz nerashlađene jutarnje mužnje predstavlja više od 50 % ukupnog obujma. U slučaju proizvodnje u pastirskoj kolibi, sir se proizvodi u objektu koji se upotrebljava kao sirana, a koji je izgrađen na pašnjaku na nadmorskoj visini iznad 1 000 m, od mlijeka samo jednog stada koje pase na tim visinskim pašnjacima i koje se muze u razdoblju sezonske ispaše (od 25. svibnja do 13. listopada).

Podrubrika V.2. „Prerada”

| — | Na temelju nacionalnog propisa koji se odnosi na prethodno registriranu specifikaciju proizvoda, navodi se da se sir „Laguiole” proizvodi od mlijeka koje „nije normirano u pogledu bjelančevina i masnih tvari” te da je „zabranjena bilo kakva fizička obrada”. |
| --- | --- |

—

Na temelju nacionalnog propisa koji se odnosi na prethodno registriranu specifikaciju proizvoda, navodi se da se sir „Laguiole” proizvodi od mlijeka koje „nije normirano u pogledu bjelančevina i masnih tvari” te da je „zabranjena bilo kakva fizička obrada”.

| — | Opisuju se posebnosti bačve za proizvodnju: ravnog dna te odnosa površine i visine većeg od deset (osim u slučaju proizvodnje na farmi). Time se pojednostavnjuje obrada gruša u bačvi i omogućuje dobro cijeđenje u njoj zahvaljujući prekrivanju pločicama prije prenošenja u prešu za sir. |
| --- | --- |

—

Opisuju se posebnosti bačve za proizvodnju: ravnog dna te odnosa površine i visine većeg od deset (osim u slučaju proizvodnje na farmi). Time se pojednostavnjuje obrada gruša u bačvi i omogućuje dobro cijeđenje u njoj zahvaljujući prekrivanju pločicama prije prenošenja u prešu za sir.

| — | Na temelju nacionalnog propisa koji se odnosi na prethodno registriranu specifikaciju proizvoda, navodi se popis različitih postupaka potrebnih da bi se proizveo sir nakon dodavanja sirila: usitnjavanje gruša i prekrivanje pločicama u bačvi za proizvodnju, prvo prešanje u preši za sir, zrenje, usitnjavanje, soljenje sirne mase, zrenje soljenog sira, sastavljanje komada, drugo prešanje. Ti se postupci zatim navode u odlomcima koji slijede. |
| --- | --- |

—

Na temelju nacionalnog propisa koji se odnosi na prethodno registriranu specifikaciju proizvoda, navodi se popis različitih postupaka potrebnih da bi se proizveo sir nakon dodavanja sirila: usitnjavanje gruša i prekrivanje pločicama u bačvi za proizvodnju, prvo prešanje u preši za sir, zrenje, usitnjavanje, soljenje sirne mase, zrenje soljenog sira, sastavljanje komada, drugo prešanje. Ti se postupci zatim navode u odlomcima koji slijede.

| — | Upućivanje na postupak „lomljenja” gruša zamjenjuje se upućivanjem na rezanje gruša nakon dodavanja sirila, čime se točnije opisuje provedeni postupak. |
| --- | --- |

—

Upućivanje na postupak „lomljenja” gruša zamjenjuje se upućivanjem na rezanje gruša nakon dodavanja sirila, čime se točnije opisuje provedeni postupak.

| — | Upućivanje na prešanje sira radi prvog zrenja zamjenjuje se detaljnijim opisom provedenih postupaka: prešanje u preši za sir tijekom najmanje jednog sata, uz najmanje pet okretanja, zatim zrenje u prostoriji u kojoj temperatura tijekom prvih osam sati iznosi od 18 do 26 °C, a zatim od 14 do 26 °C. Određivanje tih faza važno je radi upravljanja cijeđenjem i kiseljenjem sira čime se jamči njegova sposobnost starenja. |
| --- | --- |

—

Upućivanje na prešanje sira radi prvog zrenja zamjenjuje se detaljnijim opisom provedenih postupaka: prešanje u preši za sir tijekom najmanje jednog sata, uz najmanje pet okretanja, zatim zrenje u prostoriji u kojoj temperatura tijekom prvih osam sati iznosi od 18 do 26 °C, a zatim od 14 do 26 °C. Određivanje tih faza važno je radi upravljanja cijeđenjem i kiseljenjem sira čime se jamči njegova sposobnost starenja.

| — | Zatim se pojašnjuju postupci usitnjavanja i soljenja sira koji slijede nakon zrenja: sir, čija unutarnja temperatura mora iznositi 18 °C ili više, usitnjava se u manje čestice (komadiće) veličine lješnjaka, zatim se soli sirna masa u omjeru od 18 do 24 g soli na 1 kg sira. Preciznošću tih faza određuje se postupak proizvodnje kako bi se zajamčilo ujednačeno soljenje sira i kako bi se spriječilo prejako rashlađivanje na kraju zrenja. |
| --- | --- |

—

Zatim se pojašnjuju postupci usitnjavanja i soljenja sira koji slijede nakon zrenja: sir, čija unutarnja temperatura mora iznositi 18 °C ili više, usitnjava se u manje čestice (komadiće) veličine lješnjaka, zatim se soli sirna masa u omjeru od 18 do 24 g soli na 1 kg sira. Preciznošću tih faza određuje se postupak proizvodnje kako bi se zajamčilo ujednačeno soljenje sira i kako bi se spriječilo prejako rashlađivanje na kraju zrenja.

| — | Navodi se da stavljanje u kalup slijedi „nakon mirovanja od najmanje jednog sata” kako bi se omogućilo dobro širenje soli u siru. Zatim se navodi oblik kalupâ, koji je valjkast, te njihov promjer: od 28 do 38 cm, u skladu s opisom proizvoda. Opisuje se metoda stavljanja u kalup: usitnjeni se sir raspoređuje u uzastopne slojeve između kojih se sir kratko ručno ili mehanički preša. Tom se tradicionalnom tehnikom omogućuje ujednačena raspoređenost sira u kalupu i njegova kohezija kako bi se izbjegle rupice u tijestu gotovog proizvoda. |
| --- | --- |

—

Navodi se da stavljanje u kalup slijedi „nakon mirovanja od najmanje jednog sata” kako bi se omogućilo dobro širenje soli u siru. Zatim se navodi oblik kalupâ, koji je valjkast, te njihov promjer: od 28 do 38 cm, u skladu s opisom proizvoda. Opisuje se metoda stavljanja u kalup: usitnjeni se sir raspoređuje u uzastopne slojeve između kojih se sir kratko ručno ili mehanički preša. Tom se tradicionalnom tehnikom omogućuje ujednačena raspoređenost sira u kalupu i njegova kohezija kako bi se izbjegle rupice u tijestu gotovog proizvoda.

| — | Upućivanje na „dugo i postupno” prešanje zamjenjuje se točnijim opisom prešanja kako bi se pojednostavnio nadzor: preše djeluju okomito na sireve tijekom najmanje 40 sati. Navodi se da se sirevi tijekom prešanja okreću najmanje četiri puta, čime se omogućuje ujednačeno cijeđenje u cijelom obujmu sira. |
| --- | --- |

—

Upućivanje na „dugo i postupno” prešanje zamjenjuje se točnijim opisom prešanja kako bi se pojednostavnio nadzor: preše djeluju okomito na sireve tijekom najmanje 40 sati. Navodi se da se sirevi tijekom prešanja okreću najmanje četiri puta, čime se omogućuje ujednačeno cijeđenje u cijelom obujmu sira.

Podrubrika V.3. „Zrenje”

| — | Kako bi se pojednostavnio nadzor, upućivanje na „vlažne” podrume zamjenjuje se točnim navođenjem relativne vlažnosti zraka koja mora iznositi više od 90 %. |
| --- | --- |

—

Kako bi se pojednostavnio nadzor, upućivanje na „vlažne” podrume zamjenjuje se točnim navođenjem relativne vlažnosti zraka koja mora iznositi više od 90 %.

| — | Na temelju nacionalnog propisa koji se odnosi na prethodno registriranu specifikaciju proizvoda, navodi se da zrenje traje od datuma dodavanja sirila radi jednostavnijeg nadzora. Podatak prema kojemu dozrijevanje „često doseže šest do devet mjeseci” briše se jer je okviran. |
| --- | --- |

—

Na temelju nacionalnog propisa koji se odnosi na prethodno registriranu specifikaciju proizvoda, navodi se da zrenje traje od datuma dodavanja sirila radi jednostavnijeg nadzora. Podatak prema kojemu dozrijevanje „često doseže šest do devet mjeseci” briše se jer je okviran.

| — | Navodi se da se redovitim utrljavanjem i okretanjem sireva omogućuje nastanak i zadržavanje kore. |
| --- | --- |

—

Navodi se da se redovitim utrljavanjem i okretanjem sireva omogućuje nastanak i zadržavanje kore.

Rubrika „Označivanje”

| — | Kako bi se poglavlje specifikacije „Posebni elementi označivanja” uskladilo s poglavljem objavljenog sažetka, navodi se veličina slova kojima je ispisan naziv oznake izvornosti: mora iznositi najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi. |
| --- | --- |

—

Kako bi se poglavlje specifikacije „Posebni elementi označivanja” uskladilo s poglavljem objavljenog sažetka, navodi se veličina slova kojima je ispisan naziv oznake izvornosti: mora iznositi najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi.

| — | Briše se obveza stavljanja natpisa „appellation d’origine contrôlée” (kontrolirana oznaka izvornosti) na etiketu i zamjenjuje obvezom stavljanja oznake ZOI Europske unije radi čitljivosti i usklađenosti u oglašavanju proizvoda s registriranim ZOI-jem. |
| --- | --- |

—

Briše se obveza stavljanja natpisa „appellation d’origine contrôlée” (kontrolirana oznaka izvornosti) na etiketu i zamjenjuje obvezom stavljanja oznake ZOI Europske unije radi čitljivosti i usklađenosti u oglašavanju proizvoda s registriranim ZOI-jem.

| — | Nakon izmjene nacionalnih propisa briše se obveza stavljanja logotipa INAO-a. |
| --- | --- |

—

Nakon izmjene nacionalnih propisa briše se obveza stavljanja logotipa INAO-a.

| — | Kako bi se poglavlje specifikacije „Posebni elementi označivanja” uskladilo s poglavljem objavljenog sažetka, navodi se da se upotreba riječi „buron” (pastirska koliba) dopušta u označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama pod uvjetima navedenima u poglavlju „Opis metode dobivanja proizvoda”. |
| --- | --- |

—

Kako bi se poglavlje specifikacije „Posebni elementi označivanja” uskladilo s poglavljem objavljenog sažetka, navodi se da se upotreba riječi „buron” (pastirska koliba) dopušta u označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama pod uvjetima navedenima u poglavlju „Opis metode dobivanja proizvoda”.

| — | Kako bi se poglavlje „Posebni elementi označivanja” specifikacije uskladilo s poglavljem objavljenog sažetka, navodi se mogućnost da se etiketa zamijeni izravnim otiskom na kori sira. Osim te mogućnosti, navodi se da se etiketa može zamijeniti i „stavljanjem prethodno otisnute sirne marame izravno na koru”, s obzirom na to da je ta podloga otpornija i u odnosu na etiketu prilagođenija rukovanju proizvodom tijekom njegove otpreme prema prodajnim mjestima. |
| --- | --- |

—

Kako bi se poglavlje „Posebni elementi označivanja” specifikacije uskladilo s poglavljem objavljenog sažetka, navodi se mogućnost da se etiketa zamijeni izravnim otiskom na kori sira. Osim te mogućnosti, navodi se da se etiketa može zamijeniti i „stavljanjem prethodno otisnute sirne marame izravno na koru”, s obzirom na to da je ta podloga otpornija i u odnosu na etiketu prilagođenija rukovanju proizvodom tijekom njegove otpreme prema prodajnim mjestima.

Ostalo

| — | U rubrici „Upućivanja na nadzorna tijela” ažurirani su naziv i kontaktni podatci službenih nadzornih tijela, posebno kako bi se u obzir uzela izmjena unesena u načine nadzora. |
| --- | --- |

—

U rubrici „Upućivanja na nadzorna tijela” ažurirani su naziv i kontaktni podatci službenih nadzornih tijela, posebno kako bi se u obzir uzela izmjena unesena u načine nadzora.

| — | U skladu s navedenom nacionalnom reformom sustava nadzora zaštićenih oznaka podrijetla, dodaje se tablica s glavnim točkama koje se nadziru i metodama njihova ocjenjivanja. |
| --- | --- |

—

U skladu s navedenom nacionalnom reformom sustava nadzora zaštićenih oznaka podrijetla, dodaje se tablica s glavnim točkama koje se nadziru i metodama njihova ocjenjivanja.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„LAGUIOLE”

EU br.: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Laguiole”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Laguiole” je sir od kravljeg mlijeka, suhe kore, prešanog nekuhanog tijesta, valjkastog oblika, koji kad je potpuno osušen sadržava najmanje 45 g masne tvari na 100 g sira te čiji udio suhe tvari ne smije iznositi manje od 58 g na 100 g sira.

Sir „Laguiole” ima oblik valjka promjera od 30 do 40 cm, čiji odnos visine i promjera iznosi od 0,8 do 1 te masa od 20 do 50 kg.

Dozrijevanje traje najmanje četiri mjeseca od datuma dodavanja sirila.

Njegovo je tijesto boje bjelokosti do svijetlo žute boje, a njegova kora bjelkaste do svjetlosive boje te tijekom dozrijevanja može poprimiti jantarno smeđu do granitno sivu boju.

Njegov mliječni okus umjeren je do intenzivan, ovisno o stupnju zrelosti, uravnotežen, s posebnim svojstvom koje se odražava u primjesama koje se kreću od svježeg sijena do suhog lješnjaka te u tome što se dugo zadržava u ustima što je istaknuto osobitošću koja proizlazi iz proizvodnje od sirovog mlijeka.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Osnovni obrok mliječnog stada sastoji se od krmiva koje potječe s određenog zemljopisnog područja. Jedina dopuštena vlaknasta krmiva sastoje se od lokalne flore prirodnih ili trajnih travnjaka i pašnjaka te od krmnih trava i mahunarki koje se uzgajaju na privremenim travnjacima. Zabranjena je prisutnost kukuruzne silaže, travne silaže, baliranog krmiva i sveg ostalog siliranog krmiva.

U razdoblju raspoloživosti trave, osim kada klimatski uvjeti to ne dopuštaju, osnovni obrok mliječnog stada sastoji se uglavnom od svježe trave u najkraćem kumulativnom godišnjem trajanju od 120 dana. Tijekom tog razdoblja, unos krmiva uz obrok svježe trave ne smije iznositi više od 3 kg suhe tvari po danu i po mliječnoj kravi, prosječno u stadu i u razdoblju ispaše.

Dodavanje dodataka ishrani osnovnom obroku ograničuje se na 6 kg po kravi u laktaciji i po danu, prosječno za sve mliječne krave u laktaciji i u godini. Podrijetlo dodataka ishrani sa zemljopisnog područja nije propisano, s obzirom na to da na tom području nema dovoljno poljoprivrednih resursa.

U ishrani životinja dopušta se isključivo bilje, suproizvodi i dodatci ishrani koji ne potječu od genetski modificiranih proizvoda.

U dodatcima ishrani mliječnog stada dopuštaju se isključivo sirovine i aditivi navedeni na pozitivnom popisu.

Sir „Laguiole” proizvodi se isključivo od sirovog i punomasnog kravljeg mlijeka, koje nije normirano u pogledu bjelančevina i masnih tvari. Zabranjena je bilo kakva fizička obrada.

Mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju sira „Laguiole” mora potjecati samo od mliječnih stada koja čine krave francuske pasmine simmental (pasminski tip 35) ili pasmine aubrac (pasminski tip 14) ili krave s rodovnicima nastale križanjem tih dviju pasmina. Za potonje, nakon prve generacije, dopušteno je da samo krave nastale križanjem s mužjakom pasmine aubrac (pasminski tip 14) budu dio mliječnog stada.

simmental

aubrac

aubrac

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka, njegova prerada te dozrijevanje sira moraju se provesti na zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Zabranjuje se stavljanje ribanog sira „Laguiole” na tržište.

Sir „Laguiole” može se prodavati u komadima. Na sirevima koji se prodaju nakon pretpakiranja obvezno mora ostati dio kore karakteristične za oznaku, osim u slučaju pojedinačnih komada mase manje od 70 g.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Etiketa sireva sadržava:

| — | naziv oznake izvornosti ispisan slovima veličine najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi, |
| --- | --- |

—

naziv oznake izvornosti ispisan slovima veličine najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi,

| — | oznaku ZOI Europske unije. |
| --- | --- |

—

oznaku ZOI Europske unije.

Upotreba riječi „buron” (pastirska koliba) dopušta se u označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama pod sljedećim uvjetima: riječ „buron” odnosi se samo na sireve proizvedene od mlijeka samo jednog stada koje se muze u razdoblju sezonske ispaše (od 25. svibnja do 13. listopada) i koje tijekom tog razdoblja pase na travnjacima nadmorske visine iznad 1 000 m. Kako bi se taj pojam mogao upotrebljavati, sirevi se moraju proizvoditi od mlijeka samo jednog stada po pogonu u objektima koji se upotrebljavaju kao sirane te su izgrađeni na tom području visinskih pašnjaka. Ne dopuštaju se pokretni ili lagani objekti poput daščanih zaklona.

Etiketa se može zamijeniti izravnim otiskom na kori sira ili stavljanjem prethodno otisnute sirne marame izravno na koru.

Identifikacija proizvoda moguća je i otiskivanjem reljefnog žiga na kojem su prikazani bik iz Laguiolea i riječ „Laguiole” te otiskivanjem identifikacijske oznake na sir.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća sljedeće kantone, općine ili dijelove općina:

Departman Aveyron:

Departman Aveyron:

Kantoni Laguiole, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Sainte-Geneviève-sur-Argence.

Općine d’Aurelle-Verlac, Castelnau-de-Mandailles, Le Cayrol, Coubisou, Entraygues-sur-Truyère (desna obala rijeke Lot i lijeva obala rijeke Truyère uzvodno od ušća rijeka Lot i Truyère), Espalion (desne obala rijeke Lot), Estaing, Le Nayrac, Pomayrols, Prades-d’Aubrac, Saint-Côme-d’Olt (desna obala rijeke Lot), Saint-Geniez-d’Olt (desna obala rijeke Lot), Saint-Laurent-d’Olt (desna obala rijeke Lot), Sainte-Eulalie-d’Olt (desna obala rijeke Lot).

Departman Cantal:

Departman Cantal:

Kanton Chaudes-Aigues.

Departman Lozère:

Departman Lozère:

Kanton Nasbinals

Općine Aumont-Aubrac, Banassac (desna obala rijeke Lot), Les Bessons, Brion, Canilhac (desna obala rijeke Lot), Chauchailles, La Chaze-de-Peyre, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fournels, Les Hermaux, Noalhac, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Pierre-de-Nogaret, Sainte-Colombe-de-Peyre, Les Salces, Termes, Trélans.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje ima posebna svojstva povezana s vrstom tla, klimom, nadmorskom visinom i prirodnom reljefnom granicom. Tla su bazaltna ili granitna. Oprečna i oštra klima rezultat je međudjelovanja kontinentalnih i planinskih utjecaja regije Auvergne, koji su uzrok dugih, hladnih, vjetrovitih i često snježnih zima te utjecaja s juga Francuske koji donose toplinu te obilne i nagle padaline. U unutrašnjosti područja, gorje Aubrac predstavlja homogenu cjelinu prosječne nadmorske visine od 1 000 m. Zemljopisno je područje na zapadu i na jugu prirodno omeđeno rijekama Truyère i Lot. Zahvaljujući kombinaciji tla, klime i nadmorske visine pašnjaci imaju iznimna svojstva te posebno bogatu, aromatičnu i obilnu floru. Ondje ima mnogo više nego drugdje karakterističnog bilja bogatog aromatskim molekulama (terpenima) kao što su štitarke poput mirišljavog štrbca (Meum athamanticum), iglica (Geranium sylvaticum) i usnača (Prunella grandiflora, Thymus).

Meum athamanticum

Geranium sylvaticum

Prunella grandiflora

Thymus

Ljudski čimbenici

Ljudski čimbenici

Sir se u toj regiji proizvodi od davnina. Od 12. stoljeća redovnici opatija u Aubracu i Bonnevalu utvrdili su pravila proizvodnje sira „Laguiole” kako bi se ljetna proizvodnja mlijeka sačuvala za zimsku prehranu hodočasnika, a ta su pravila preuzeli okolni farmeri. Poljoprivrednici s planina udružili su se 1897. u udruženje za prodaju koje je 1939. postalo udruženje za zaštitu što je 1961. dovelo do priznavanja oznake izvornosti.

Sir „Laguiole” se i danas proizvodi od sirovog i punomasnog mlijeka koje potječe od krava francuske pasmine simmental ili pasmine aubrac koje su prilagođene uvjetima okoliša na zemljopisnom području (srednje visoko gorje) te se uglavnom hrane vegetacijom s pašnjaka i sijenom proizvedenim na zemljopisnom području, bez siliranog krmiva i s ograničenim dodatcima ishrani. Genetskim odabirom među tim pasminama omogućen je rast udjela bjelančevina u mlijeku nauštrb masne tvari kako bi se dobilo mlijeko pogodno za proizvodnju sira. Tome pridonosi i ishrana u kojoj je zabranjeno krmivu dodavati kukuruz kojim se povećava sadržaj masne tvari u mlijeku.

simmental

aubrac

Sir „Laguiole” nastaje dugotrajnim dozrijevanjem u hladnom (od 6 do 12 C) i vlažnom podrumu, a uspješnost dozrijevanja ovisi osobito o posebnoj tehnici proizvodnje (među ostalim dvostruko cijeđenje u preši za sir i tijekom stavljanja u kalup kako bi se povećala suha tvar) i o redovitim postupcima obrade (utrljavanje i okretanje), koji su zajamčeni znanjem i umijećem koji su se održali na zemljopisnom području.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

„Laguiole” je sir od sirovog i punomasnog mlijeka, velikog formata (20 do 50 kg). Njegovo prešano nekuhano tijesto ima visok udjel suhe tvari od najmanje 58 %. Dozrijeva tijekom najmanje četiri mjeseca.

Njegov mliječni okus umjeren je do intezivan, ovisno o stupnju dozrijevanja, uravnotežen, s posebnim svojstvom koje se odražava u primjesama koje se kreću od svježeg sijena do suhog lješnjaka te se dugo zadržava u ustima.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Proizvodnja mlijeka na zemljopisnom području sira „Laguiole” prvotno je bila izrazito sezonska. Naime, mlijeko se moglo prikupljati u razdoblju dojenja teleta samo kada je zahvaljujući prirodnoj plodnosti tla na zemljopisnom području flora bila obilna i zadovoljavala potrebe životinja. Kako bi se mlijeko očuvalo i kako bi se omogućila kasnija upotreba toga mlijeka, uzgajivači na tom zemljopisnom području proizvodili su veliki sir koji može dugo stajati, tj. sir „Laguiole”.

Budući da se taj sir proizvodi od punomasnog mlijeka, njegova je sposobnost čuvanja povezana s uvjetima proizvodnje mlijeka i prerade kojima se daje prednost mlijeku pogodnom za proizvodnju sira, bogatom bjelančevinama, ali s ograničenim masnim tvarima, što pogoduje intenzivnom cijeđenju u preši za sir i u preši nakon stavljanja u kalup, čime se omogućuje dobivanje prešanog nekuhanog tijesta s visokim udjelom suhe tvari.

Mliječne krave francuske pasmine simmental i pasmine aubrac posebno su dobro prilagođene uvjetima okoliša zemljopisnog područja. Zahvaljujući njihovoj otpornosti, sirarski se potencijal zemljopisnog područja može posve ostvariti, a krave istodobno podnose ograničenja duge i oštre zime. Krmivo kojim se hrane bogato je aromatičnim biljem koje daje miris mlijeku te posljedično i siru „Laguiole” koji se od tog mlijeka proizvodi.

simmental

aubrac

Proizvodnja upotrebom sirovog mlijeka i dugo dozrijevanje na niskoj temperaturi dovode do posebnosti sira „Laguiole” povezane s mliječnom florom sirovog i punomasnog mlijeka.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe (2))

2

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b80edb90-e691-4605-8645-79027fbd424b/telechargement

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

---

| 12.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 156/19

---

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 156/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA

„HOLLANDSE MAATJESHARING”/„HOLLANDSE NIEUWE”/„HOLLÄNDISCHER MATJES”

EZ br.: NL-TSG-0007-01178 – 06.11.2013

1.   Naziv/i koji će se registrirati

Traži se registracija za sljedeće nazive: „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”.

Traži se registracija i za naziv „Holländischer Matjes” na njemačkom jeziku.

2.   Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih

3.   Razlozi za registraciju

3.1.   Proizvod

—

—

3.2.   Naziv

—

—

Naziv „Hollandse maatjesharing” smatra se zajedničkim nazivom pod kojim je zaštićen tradicionalni proizvod ulovljen u razdoblju od 1. svibnja do 31. kolovoza, odnosno tijekom ribolovne sezone. „Hollandse maatjesharing”/„Holländischer Matjes” može se pod tim nazivom prodavati bilo prije ili nakon 31. kolovoza te ribolovne sezone.

Naziv „Hollandse Nieuwe” poznat je pojam u Nizozemskoj, tj. stari tradicionalni naziv koji se može upotrebljavati samo za tradicionalne proizvode koji se ulove i prodaju u razdoblju od 1. svibnja do 31. kolovoza tekuće kalendarske godine.

Tim se nazivima izražavaju posebna svojstva toga proizvoda. Oni se upotrebljavaju za mladu nezrelu haringu pod nazivom „maatjes” očišćenu tako što su joj uklonjene škrge i veći dio utrobe ili joj je uklonjena glava nakon čega se primjenjuje vlažno soljenje (salamura) ili suho soljenje na tradicionalni nizozemski način, kao što se to čini već stoljećima, pri čemu se ta haringa može konzumirati nakon što se odvije prirodno enzimsko zrenje. Pojam „maatjesharing” odnosi se na stadij koji je ta haringa dostigla u svojem biološkom razvoju i njime se označuje haringa ulovljena u razdoblju od 1. svibnja do 31. kolovoza tekuće kalendarske godine. „Maatje” je izvedenica od „maagdje” (djevica). Naime, do trenutka ulova te haringe nisu proizvele ni ikru ni mliječ. Tako se pojam „maatjesharing” sam po sebi odnosi samo na sirovinu. Pojam „Hollandse” odnosi se na s time povezanu tradicionalnu metodu proizvodnje, jer se haringa „maatjes” može prerađivati i na druge načine.

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i organoleptička svojstva kojima se dokazuju njegove posebne karakteristike (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Naziv „Hollandse maatjesharing” upotrebljava se za haringu (Clupea harengus) koja je stara najmanje tri godine. Ona je vitka i prilično malena riba koja na svojim tamnoplavim leđima ima kratku peraju. Kosti su joj mekane. Ostala su svojstva te haringe sljedeća:

| — | reproduktivni su organi maleni (dužine 3 – 8 mm), |
| --- | --- |

—

reproduktivni su organi maleni (dužine 3 – 8 mm),

| — | ikra i mliječ nisu vidljivi golim okom, |
| --- | --- |

—

ikra i mliječ nisu vidljivi golim okom,

| — | jajnici su jarko crveni; sjemenici crvenkasti/sivi, |
| --- | --- |

—

jajnici su jarko crveni; sjemenici crvenkasti/sivi,

| — | masni sloj bjelkast je i providan, |
| --- | --- |

—

masni sloj bjelkast je i providan,

| — | meso je bijelo, |
| --- | --- |

—

meso je bijelo,

| — | miris je svjež, slankast te više ili manje zreo, |
| --- | --- |

—

miris je svjež, slankast te više ili manje zreo,

| — | meso je meke i masne konzistencije, |
| --- | --- |

—

meso je meke i masne konzistencije,

| — | okus je nježan, kremast i lagano slankast. |
| --- | --- |

—

okus je nježan, kremast i lagano slankast.

Posebnost

Posebnost proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” dolazi od nekih njegovih karakterističnih svojstava, točnije:

| — | posebnih svojstava haringe „maatjes” koja se upotrebljava kao sirovina, |
| --- | --- |

—

posebnih svojstava haringe „maatjes” koja se upotrebljava kao sirovina,

| — | tradicionalnog nizozemskog načina čišćenja ribe tako što joj se uklanjaju škrge i veći dio utrobe ili joj se uklanjanja glava te njezina soljenja i zrenja. |
| --- | --- |

—

tradicionalnog nizozemskog načina čišćenja ribe tako što joj se uklanjaju škrge i veći dio utrobe ili joj se uklanjanja glava te njezina soljenja i zrenja.

Proizvod „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” svoje posebne karakteristike duguje kombinaciji upotrijebljene sirovine i tradicionalne metode prerade.

„Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” razlikuje se od dimljene haringe pod nazivom „bokking” po tome što se ta haringa priprema dimljenjem i soljenjem čitave ribe koja sadržava ikru ili mliječ. Dimljena haringa „bokking” priprema se vlažnim ili suhim soljenjem nakon čega se suši i dimi. Ta se haringa dimi na temperaturi ne višoj od 25 °C, dok se haringa koja se upotrebljava za „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” čisti tako što joj se uklanjaju škrge i veći dio utrobe ili joj se uklanja glava, a zatim se soli i zamrzava. Mliječ i ikra iz dimljene haringe „bokking” za znalce su prava poslastica. Haringa „maatjes” koja se upotrebljava za „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” sadržava zanemarive količine mliječi ili ikre.

„Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” razlikuje se od ukiseljene haringe i njezinih ukiseljenih fileta (tzv. „rolmop”) po tome što se ti ukiseljeni proizvodi dobivaju od haringe koja je svoju mliječ ili ikru ispustila i koja je premalena za preradu u „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes”. „Rolmop” je ukiseljeni filet haringe omotan oko kornišona ili lučice te naboden na čačkalicu.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. uključujući, gdje je to prikladno, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Kao što je navedeno u točki 4.1., „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” lovi se početkom ribolovne sezone (od svibnja do kolovoza) i prerađuje se jednom od metoda opisanih u nastavku.

Odabir haringa „maatjes”

Nakon ulova, toj se haringi provjeravaju karakteristike navedene u točki 4.1. Provjerava se je li masni sloj bjelkast i providan. Kako bi se provjerila boja reproduktivnih organa, haringa se otvara rezom.

Nema li dovoljno dokaza da je predmetni uzorak prikladan za haringu „maatjes”, on se upotrebljava za neke druge namjene.

Prerada

Sva prerada, uključujući čišćenje, soljenje i zrenje, provodi se na tradicionalni nizozemski način:

Nakon što se ulovi, haringa „maatjes” mora se očistiti ili joj se mora ukloniti glava. To se može napraviti na moru ili na obali.

Čišćenje haringe uključuje uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe (ostavlja se jedino gušterača). Čišćenje se sve više automatizira, ali se i dalje može obavljati posebnim nožem. Time se omogućuje uspješno cijeđenje krvi iz ribe i osigurava bijela boja mesa. Gušterača proizvodi jedan enzim koji haringi pomaže u probavi. Nakon što haringa ugine, spomenuti enzim dovodi do promjena u proteinima ribe, čime se pokreće enzimsko zrenje koje proizvodu „Hollandse maatjesharing” daje njegov vrlo osobit okus, miris i teksturu. To zrenje uključuje autolitičku promjenu masnog ribljeg mesa s pomoću enzima gušterače.

Uklanjanjem glave dobije se isti rezultat. Pritom je potrebno odrezati čitavu glavu, dok se u slučaju uklanjanja škrga i većeg dijela utrobe glava ostavlja na ribi.

Što se tiče postupka zrenja, obje su te metode jednako učinkovite.

Postupak zrenja

I haringe kojima se uklone škrge i veći dio utrobe i haringe kojima se ukloni glava zriju u salamuri. To se može izvesti na sljedeće načine:

Preko ribe rasporedi se suha sol kojom se iz nje izvuče vlaga i krv, stvarajući tako prirodnu salamuru.

Sol se otopi u vodi kako bi se dobila salamura u koju se zatim stavljaju haringe „maatjes”. Kao salamura se može upotrijebiti i morska voda kojoj je dodana sol.

Ta sol ne mora ispunjivati nikakve posebne zahtjeve. Soljenjem se označuje početak postupka zrenja. Kako bi se dobio konačni proizvod, haringe „maatjes” zriju između četiri sata i četiri dana – ovisno o njihovoj veličini, masi i sadržaju masti – u bačvama, kacama ili kadama sa salamurom, u skladu sa zahtjevima tržišta, pri čemu veće haringe u salamuri ostaju duže od malenih. Sol usporava zrenje, tako da „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” mogu stajati duže vrijeme, a da im se pritom svojstva (okus) ne promijene.

Postoje tri različite metode prerade:

| 1. | Uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe te vlažno ili suho soljenje na moru kako bi razdoblje zrenja započelo odmah – haringa se nakon toga zamrzava. |
| --- | --- |

1.

Uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe te vlažno ili suho soljenje na moru kako bi razdoblje zrenja započelo odmah – haringa se nakon toga zamrzava.

| 2. | Uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe ili uklanjanje glave na obali – pri čemu se haringa mora držati u hladnoj morskoj vodi i iskrcati odmah nakon ulova, a potom se čisti i soli vlažnom ili suhom metodom, nakon čega slijedi zrenje pa zamrzavanje. |
| --- | --- |

2.

Uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe ili uklanjanje glave na obali – pri čemu se haringa mora držati u hladnoj morskoj vodi i iskrcati odmah nakon ulova, a potom se čisti i soli vlažnom ili suhom metodom, nakon čega slijedi zrenje pa zamrzavanje.

| 3. | Zamrzavanje haringe (bez ikakve prerade ili razvrstavanja) – haringa se zatim na obali otopi kako bi joj se uklonile škrge i veći dio utrobe ili kako bi joj se uklonila glava te se soli suhom ili vlažnom metodom, nakon čega započinje razdoblje zrenja. |
| --- | --- |

3.

Zamrzavanje haringe (bez ikakve prerade ili razvrstavanja) – haringa se zatim na obali otopi kako bi joj se uklonile škrge i veći dio utrobe ili kako bi joj se uklonila glava te se soli suhom ili vlažnom metodom, nakon čega započinje razdoblje zrenja.

Svim se tim metodama dobiva dobar proizvod „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes”.

Zamrzavanje haringe obvezno je u skladu s Uredbom (EZ) br. 853/2004.

Proizvod „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” može se prodavati filetiran ili nefiletiran. Nakon postupka zrenja u trajanju od jednog do sedam dana na temperaturi od 0 – 4 °C, proizvod „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” može se ručno ili strojno filetirati. Kada je riječ o ribi uklonjenih škrga i većeg dijela utrobe, zrenje se može odvijati prije i/ili nakon zamrzavanja.

Provjere

Trgovci sirovom ribom tradicionalno na (zrelom) proizvodu „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” provode sljedeće provjere:

| 1. | Mirisanje proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” (koji se uglavnom nalazi u kaci) – riba mora mirisati svježe, a ne užeglo. |
| --- | --- |

1.

Mirisanje proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” (koji se uglavnom nalazi u kaci) – riba mora mirisati svježe, a ne užeglo.

| 2. | Provjera salamure – salamura mora biti bistra i dobre boje, mora se kušati. Sol i zreo proizvod moraju imati dobar okus, tj. ne smiju biti pokvareni. |
| --- | --- |

2.

Provjera salamure – salamura mora biti bistra i dobre boje, mora se kušati. Sol i zreo proizvod moraju imati dobar okus, tj. ne smiju biti pokvareni.

| 3. | Opipavanje proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” – haringa se opipava prstima kako bi se potvrdilo da ima čvrstu strukturu, a ipak je mekana. |
| --- | --- |

3.

Opipavanje proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” – haringa se opipava prstima kako bi se potvrdilo da ima čvrstu strukturu, a ipak je mekana.

| 4. | Filetiranje – iz kace se pažljivo vade jedan ili dva uzorka koji se ocjenjuju nakon filetiranja. Sadržaje želuca ispituje se na plankton, a mora se ocijeniti i potkožna masnoća. |
| --- | --- |

4.

Filetiranje – iz kace se pažljivo vade jedan ili dva uzorka koji se ocjenjuju nakon filetiranja. Sadržaje želuca ispituje se na plankton, a mora se ocijeniti i potkožna masnoća.

Prije nego što se prva bačva stavi na aukciju, tradicionalno se ocjenjivanje novog ulova javno predoči. No pri kupnji proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” svejedno ga na opisani način ocjenjuju i svi trgovci koji ga kupuju.

Osim toga se na licu mjesta provode i provjere:

| 1. | upotrebljava li se predmetni naziv ispravno |
| --- | --- |

1.

upotrebljava li se predmetni naziv ispravno

| 2. | odgovara li datum ulova razdoblju od svibnja do kolovoza |
| --- | --- |

2.

odgovara li datum ulova razdoblju od svibnja do kolovoza

| 3. | jesu li predmetnom proizvodu uklonjene škrge i veći dio utrobe odnosno je li mu uklonjena glava te je li proizvod usoljen i sazrio. |
| --- | --- |

3.

jesu li predmetnom proizvodu uklonjene škrge i veći dio utrobe odnosno je li mu uklonjena glava te je li proizvod usoljen i sazrio.

4.3.   Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Tradicionalni način proizvodnje

Povjesničari i dalje raspravljaju o tome je li postupak čišćenja haringe uklanjanjem škrga i većeg dijela utrobe zaista izmislio Willem Beukelzoon iz Biervlieta. Povjesničar Wierda, koji je napisao knjigu o izumima i izumiteljima, u to vjeruje i govori:

„Praksa soljenja haringe i druge ribe razvijena je prije samo 300 godina, a izmislio ju je ribar Willem Beukelsen iz Biervlieta, [...] flamanskoga kopnenoga grada. On bi haringe prvo očistio tako što bi im uklonio škrge i veći dio utrobe, a zatim bi ih solio u bačvama u kojima su se i iskrcavale. Preminuo je 1397., a na svojem je grbu imao dva noža za čišćenje haringe. Postao je slavan, a stanovnici njegova mjesta i dan danas odaju počast njegovom grobu. Car Karlo V., koji je volio haringe, [...] održavao je sjećanje na tog časnog čovjeka, pa su tako 1556. on i njegova sestra Maria, kraljica Mađarske i Francuske, pohodili Biervliet kako bi posjetili njegov grob i blagoslovili mu dušu.” (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733.)

Nije važno je li Beukelzoon doista izumio taj postupak čišćenja haringe ili su ga razni ljudi osmislili na raznim mjestima nezavisno jedni od drugih. U ta vremena nitko nije ništa znao o djelovanju enzima, pa vrijednost takvog izuma zapravo ne bi niti bila shvaćena. Taj se postupak čišćenja uglavnom provodio na obali (A. de Boer, W. Klootwijk. Haring en zijn maatjes 2004.).

Ribolovom haringe u srednjemu vijeku isprva je dominirala tadašnja danska pokrajina Skåne. No 1384. bila je prekretnica u povijesti haringe. Na Dan Hanze te godine hanzeatski su gradovi odbili nizozemskom ribolovnom brodovlju pružati ikakve usluge. To je dovelo do toga da se uspješan ribolov na haringu preselio na tadašnju Holandiju. Nizozemskim ribarima koji su lovili haringu i koji više nisu bili dobrodošli u pokrajinu Skåne ni u Englesku jedina je preostala mogućnost bila haringu prerađivati na svojim brodovima u plovidbi. Holanđani su tako svoj proizvod usavršili, a kvaliteta mu je s vremenom postala bolja od kvalitete haringe iz pokrajine Skåne:

„Činjenica da su Holanđane takve okolnosti primorale na čišćenje i soljenje haringe na svojim brodovima odmah nakon ulova ribe najvjerojatnije je zaslužna za značajno poboljšanje kvalitete i produljenje trajnosti tog proizvoda.” (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis 2011.)

Stam je u svojoj knjizi istaknuo važnost soljenja. Sol djeluje tako da sprečava rast bakterija, pa je stoga odigrala važnu ulogu u poboljšavanju otpornosti haringe. Soljenjem se omogućilo da brodovi ostanu duže na moru, a da se riba pritom ne pokvari. No ono što u konačnici proizvod „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” čini jedinstvenim postupak je čišćenja, tj. uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe. Nizozemska riječ za taj postupak čišćenja jest „kaken” i znači vađenje utrobe, a nastala je od riječi „kaak”, što znači „škrge”. Kod tog je postupka posebno to što se utroba ne uklanja potpuno, za razliku od uobičajenog postupka čišćenja ribe. Upravo je to ključna razlika – kod proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” ključni je čimbenik taj što u ribi ostaje gušterača. Ta probavna žlijezda sadržava enzime koji razgrađuju proteine i potpomažu zrenje ribljega mesa. U proljeće je haringa „maatjes” puna enzima. Zahvaljujući tom postupku čišćenja i soljenja bila je moguća uporaba većih brodova i odlazak na udaljenija ribolovna područja. Zbog svega toga se mogla uloviti i na obalu dopremiti veća količina ribe. To je dovelo do većeg blagostanja (Stam, 2011.).

Ugled i slava nizozemskih ribara koji love haringu tako je posljedica njihovog prijelaza s prerade ribe na obali, na preradu ribe na moru zbog zabrane koja im je nametnuta 1384. Kada nizozemski ribari više nisu bili dobrodošli u pokrajinu Skåne, oni su haringu počeli čistiti i u bačvama soliti na moru. Iz haringe koja se očisti na moru krv se bolje iscijedi, što je velika prednost. Iz haringe koja se čisti na kopnu krv se slabije iscijedi jer se već počela grušati. Dobri znalci uvijek mogu razlikovati haringu koja je očišćena na moru od one koja je očišćena na kopnu. Čišćenje haringe na moru označilo je prekretnicu u ribarstvu haringe, a Nizozemska je to vrlo dobro iskoristila. Od 1450. nadalje razvila se industrija ribolova haringe posebnim brodovima za haringu „haringbuis”, koja se od 1567. naziva „veliko ribarstvo” – opsežni komercijalni ribolov na haringu (Stam 2011.). Gradovi Schiedam, Vlaardingen i Maassluis (poznati kao „tri grada na rijeci Maas”) desetljećima uživali su monopol u toj vrsti prerade haringe sve do 1857.

Tradicionalna sirovina

Pad burze krajem sedamdesetih godina dvadesetog stoljeća doveo je do uvođenja zabrane ribolova sjevernomorske haringe. Veleprodaja se tada iz Nizozemske preselila u Dansku. Danci su u području Skagerraka ribarili vrstu haringe koja je vrlo slična sjevernomorskoj haringi „maatjes”. Dancima su u to doba postupak čišćenja uklanjanjem škrga i većeg dijela utrobe te postupak zrenja bili nepoznati. Nizozemci su na haringu u Jyllandu primijenili vlastitu iskušanu metodu prerade. Ribolov haringe u Sjevernome moru bio je ponovo odobren, iako u ograničenom obujmu, nakon 1983. Međutim, Nizozemci su nastavili kupovati i prerađivati dansku haringu. To je bila ista ona sjevernomorska haringa koju su nekada lovili brojni nizozemski brodovi. Nakon nekoliko godina nizozemski su trgovci haringom svoje poslovanje proširili na Norvešku i, u manjem obujmu, na Škotsku. U Nizozemskoj se slavi tzv. „Dan zastava” („Vlaggetjesdag”). Nekada je to bio dan prije isplovljavanja ribolovne flote u lov na haringu. Danas se njime označuje dolazak proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes”. U povijesnim izvorima Dan zastava prvi se puta spominje 1947. Isplovljavanje flote imalo je simbolično značenje i bilo je izvor optimizma za siromašnije slojeve stanovništva. Dolazak proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” značio je i dolazak boljih vremena, što je i simbolika Dana zastava.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---