# Europos Sąjungos C 172/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 172 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. gegužės 27d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 172

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. gegužės 27d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 172/01 | 2015 m. gegužės 22 d. Komisijos nuomonė dėl iš dalies pakeisto Prancūzijoje esančio CIRES komplekso atliekų sukietinimo pastatui skirto radioaktyviųjų atliekų šalinimo plano | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos Komisija

2015/C 172/01

2015 m. gegužės 22 d. Komisijos nuomonė dėl iš dalies pakeisto Prancūzijoje esančio CIRES komplekso atliekų sukietinimo pastatui skirto radioaktyviųjų atliekų šalinimo plano

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2015/C 172/02 | Tarybos išvados dėl bendradarbiavimo vykdant įvairių sektorių politiką stiprinimo siekiant veiksmingai spręsti socialines ir ekonomines jaunimo problemas | 3 |
| 2015/C 172/03 | Tarybos išvados dėl mėgėjiško sporto vaidmens didinimo ugdant universaliuosius gebėjimus, ypač tarp jaunimo | 8 |
| 2015/C 172/04 | Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį | 13 |
| 2015/C 172/05 | Tarybos išvados dėl ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo vaidmens skatinant kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją | 17 |
| 2015/C 172/06 | Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2011/137/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje numatytos ribojamosios priemonės | 22 |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 172/07 | Euro kursas | 23 |
| 2015/C 172/08 | Euro kursas | 24 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2015/C 172/02

Tarybos išvados dėl bendradarbiavimo vykdant įvairių sektorių politiką stiprinimo siekiant veiksmingai spręsti socialines ir ekonomines jaunimo problemas

3

2015/C 172/03

Tarybos išvados dėl mėgėjiško sporto vaidmens didinimo ugdant universaliuosius gebėjimus, ypač tarp jaunimo

8

2015/C 172/04

Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį

13

2015/C 172/05

Tarybos išvados dėl ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo vaidmens skatinant kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją

17

2015/C 172/06

Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2011/137/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje numatytos ribojamosios priemonės

22

Europos Komisija

2015/C 172/07

Euro kursas

23

2015/C 172/08

Euro kursas

24

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos Komisija

| 27.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 172/1

---

KOMISIJOS NUOMONĖ

2015 m. gegužės 22 d.

dėl iš dalies pakeisto Prancūzijoje esančio CIRES komplekso atliekų sukietinimo pastatui skirto radioaktyviųjų atliekų šalinimo plano

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(2015/C 172/01)

Čia pateiktas pagal Euratomo sutarties nuostatas atliktas vertinimas neturi įtakos jokiems papildomiems pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo atliktiniems vertinimams ir joje bei antrinės teisės aktuose nustatytiems įpareigojimams (1).

2014 m. gruodžio 16 d. pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį Prancūzijos Vyriausybė pateikė Europos Komisijai bendruosius duomenis, susijusius su iš dalies pakeistu Prancūzijoje esančio CIRES komplekso atliekų sukietinimo pastatui skirtu radioaktyviųjų atliekų šalinimo planu.

Remdamasi šiais duomenimis ir pasikonsultavusi su ekspertų grupe, Komisija parengė šią nuomonę:

| 1. | atstumas nuo objekto iki artimiausios valstybės narės, šiuo atveju – Belgijos, sienos yra 138 km; |
| --- | --- |

1.

atstumas nuo objekto iki artimiausios valstybės narės, šiuo atveju – Belgijos, sienos yra 138 km;

| 2. | pakeistame plane yra padidinti komplekso veiklos pajėgumai, todėl reikalinga didesnė radioaktyviųjų į orą patenkančių nuotekų reguliavimo riba; |
| --- | --- |

2.

pakeistame plane yra padidinti komplekso veiklos pajėgumai, todėl reikalinga didesnė radioaktyviųjų į orą patenkančių nuotekų reguliavimo riba;

| 3. | dirbant įprastu režimu, kitos valstybės narės gyventojams dėl pakeisto plano nebus poveikio, kuris būtų reikšmingas sveikatos atžvilgiu, laikantis naujuosiuose Pagrindiniuose saugos standartuose (Direktyva 2013/59/Euratomas) nustatytos ribinės dozės; |
| --- | --- |

3.

dirbant įprastu režimu, kitos valstybės narės gyventojams dėl pakeisto plano nebus poveikio, kuris būtų reikšmingas sveikatos atžvilgiu, laikantis naujuosiuose Pagrindiniuose saugos standartuose (Direktyva 2013/59/Euratomas) nustatytos ribinės dozės;

| 4. | jei įvyktų avarija, kurios tipas ir mastas apibūdinti pateiktame pakeistame plane, ir nenumatytai pasklistų radioaktyviųjų nuotekų, kitos valstybės narės gyventojų gauta dozė nepadarys poveikio, kuris būtų reikšmingas sveikatos atžvilgiu, laikantis naujuosiuose Pagrindiniuose saugos standartuose (Direktyva 2013/59/Euratomas) nustatytos ribinės dozės; |
| --- | --- |

4.

jei įvyktų avarija, kurios tipas ir mastas apibūdinti pateiktame pakeistame plane, ir nenumatytai pasklistų radioaktyviųjų nuotekų, kitos valstybės narės gyventojų gauta dozė nepadarys poveikio, kuris būtų reikšmingas sveikatos atžvilgiu, laikantis naujuosiuose Pagrindiniuose saugos standartuose (Direktyva 2013/59/Euratomas) nustatytos ribinės dozės;

Išvada. Komisija mano, kad įgyvendinant iš dalies pakeistą Prancūzijoje esančio CIRES komplekso atliekų sukietinimo pastatui skirtą radioaktyviųjų atliekų šalinimo planą tiek įprastomis eksploatavimo sąlygomis, tiek įvykus avarijai, kurios tipas ir mastas apibūdinami pateiktuose bendruosiuose duomenyse, radioaktyvi kitos valstybės narės vandens, dirvožemio ar oro tarša, kuri būtų reikšminga sveikatos atžvilgiu, laikantis naujuosiuose Pagrindiniuose saugos standartuose (Direktyva 2013/59/Euratomas) nustatytos ribinės dozes, nebus sukelta.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 22 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  Pavyzdžiui, pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo turėtų būti papildomai įvertinti aplinkos aspektai. Komisija preliminariai norėtų atkreipti dėmesį į Direktyvos 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo, Direktyvos 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo, taip pat Direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos ir Direktyvos 2000/60/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus, nuostatas.

1

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 27.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 172/3

---

Tarybos išvados dėl bendradarbiavimo vykdant įvairių sektorių politiką stiprinimo siekiant veiksmingai spręsti socialines ir ekonomines jaunimo problemas

(2015/C 172/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA POLITINĮ ŠIO KLAUSIMO KONTEKSTĄ, KAIP IŠDĖSTYTA PRIEDE, VISŲ PIRMA TAI, KAD:

| 1. | Bendri strategijos „Europa 2020“ tikslai ir atitinkami valstybių narių uždaviniai – didinti jaunimo užimtumą, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir didinti dalyvavimą tretinio mokslo sferoje – yra itin susiję su jaunuoliais ir jų socialine bei ekonomine padėtimi. |
| --- | --- |

1.

Bendri strategijos „Europa 2020“ tikslai ir atitinkami valstybių narių uždaviniai – didinti jaunimo užimtumą, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir didinti dalyvavimą tretinio mokslo sferoje – yra itin susiję su jaunuoliais ir jų socialine bei ekonomine padėtimi.

| 2. | Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintoje sistemoje (2010–2018 m.) (1) akcentuojama, kad iniciatyvomis turi būti sudaromos sąlygos laikytis įvairias sritis apimančio požiūrio, kai formuluojant, įgyvendinant ir vertinant politiką bei veiksmus kitose politikos srityse, kurie turi svarios reikšmės jaunimo gyvenimui, turi būti tinkamai atsižvelgiama į jaunimo klausimus. |
| --- | --- |

2.

Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintoje sistemoje (2010–2018 m.) (1) akcentuojama, kad iniciatyvomis turi būti sudaromos sąlygos laikytis įvairias sritis apimančio požiūrio, kai formuluojant, įgyvendinant ir vertinant politiką bei veiksmus kitose politikos srityse, kurie turi svarios reikšmės jaunimo gyvenimui, turi būti tinkamai atsižvelgiama į jaunimo klausimus.

| 3. | Vienas iš trijų pagrindinių prioritetų, nustatytų dabartiniame 2014–2015 m. ES darbo plane jaunimo srityje (2), yra išplėstas sektorių bendradarbiavimas įgyvendinant ES strategijas. |
| --- | --- |

3.

Vienas iš trijų pagrindinių prioritetų, nustatytų dabartiniame 2014–2015 m. ES darbo plane jaunimo srityje (2), yra išplėstas sektorių bendradarbiavimas įgyvendinant ES strategijas.

| 4. | Tarybos išvadose dėl jaunimo politikos potencialo maksimalaus išnaudojimo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų (3) pabrėžiama, kad tarpsektorinis ir tarpinstitucinis koordinavimas yra itin svarbus veiksmingos jaunimo politikos įgyvendinimo veiksnys ir siekiant su jaunimu susijusių strategijos „Europa 2020“ tikslų. |
| --- | --- |

4.

Tarybos išvadose dėl jaunimo politikos potencialo maksimalaus išnaudojimo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų (3) pabrėžiama, kad tarpsektorinis ir tarpinstitucinis koordinavimas yra itin svarbus veiksmingos jaunimo politikos įgyvendinimo veiksnys ir siekiant su jaunimu susijusių strategijos „Europa 2020“ tikslų.

ŽINODAMA, KAD:

| 5. | Tebeegzistuoja socialinės ir ekonominės problemos, su kuriomis jaunimas šiuo metu susiduria Europos Sąjungoje, įskaitant didelį jaunimo nedarbą (4) ir socialines tokios padėties pasekmes, ir toms problemoms spręsti reikia veiksmingų įvairių sektorių politikos atsakomųjų priemonių. |
| --- | --- |

5.

Tebeegzistuoja socialinės ir ekonominės problemos, su kuriomis jaunimas šiuo metu susiduria Europos Sąjungoje, įskaitant didelį jaunimo nedarbą (4) ir socialines tokios padėties pasekmes, ir toms problemoms spręsti reikia veiksmingų įvairių sektorių politikos atsakomųjų priemonių.

MANO, KAD:

| 6. | Tvirta ir matoma, gerai apibrėžta ir koordinuota jaunimo politika turi didelį potencialą suteikti pridėtinės vertės bendradarbiavimui vykdant įvairių sektorių politiką. Tai savo ruožtu gali duoti teigiamų rezultatų jaunuoliams, kurie gautų naudos iš tokio bendradarbiavimo sinergijos. |
| --- | --- |

6.

Tvirta ir matoma, gerai apibrėžta ir koordinuota jaunimo politika turi didelį potencialą suteikti pridėtinės vertės bendradarbiavimui vykdant įvairių sektorių politiką. Tai savo ruožtu gali duoti teigiamų rezultatų jaunuoliams, kurie gautų naudos iš tokio bendradarbiavimo sinergijos.

| 7. | Jaunimo sektoriuje problemos gali būti sprendžiamos taip, kaip negali būti sprendžiamos kituose sektoriuose. Šis sektorius gali suteikti įrodymų ir žinių, susijusių su įvairiais jaunimui poveikį darančiais klausimais, informuoti daugiau jaunuolių, įskaitant tuos, kurie turi mažiau galimybių, ir pasiūlyti lankstų, jaunimui palankų, stereotipais negrindžiamą, visapusišką ir novatorišką požiūrį siekiant patenkinti jaunimo poreikius. |
| --- | --- |

7.

Jaunimo sektoriuje problemos gali būti sprendžiamos taip, kaip negali būti sprendžiamos kituose sektoriuose. Šis sektorius gali suteikti įrodymų ir žinių, susijusių su įvairiais jaunimui poveikį darančiais klausimais, informuoti daugiau jaunuolių, įskaitant tuos, kurie turi mažiau galimybių, ir pasiūlyti lankstų, jaunimui palankų, stereotipais negrindžiamą, visapusišką ir novatorišką požiūrį siekiant patenkinti jaunimo poreikius.

PABRĖŽIA, KAD:

| 8. | Siekiant sustiprinti sektorių bendradarbiavimą visais lygmenimis reikėtų plėtoti sisteminius metodus, tačiau labai svarbu sutelkti dėmesį į konkrečių ir skubių socialinių bei ekonominių problemų, su kuriomis jaunimas susiduria šiuo metu, sprendimą. |
| --- | --- |

8.

Siekiant sustiprinti sektorių bendradarbiavimą visais lygmenimis reikėtų plėtoti sisteminius metodus, tačiau labai svarbu sutelkti dėmesį į konkrečių ir skubių socialinių bei ekonominių problemų, su kuriomis jaunimas susiduria šiuo metu, sprendimą.

| 9. | Įvairius sektorius apimantis požiūris į jaunimo politiką svarbus ne tik siekiant rasti daugiau veiksmingų būdų socialinėms ir ekonominėms problemoms spręsti, bet ir siekiant užtikrinti atsakomąsias politikos priemones, skirtas visų jaunuolių poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

9.

Įvairius sektorius apimantis požiūris į jaunimo politiką svarbus ne tik siekiant rasti daugiau veiksmingų būdų socialinėms ir ekonominėms problemoms spręsti, bet ir siekiant užtikrinti atsakomąsias politikos priemones, skirtas visų jaunuolių poreikiams patenkinti.

| 10. | Siekiant kuo labiau sustiprinti jaunimo sektoriaus vaidmenį bendradarbiaujant su kitais sektoriais, jo vertė ir indėlis turėtų būti plačiai pristatyti ir pripažinti. |
| --- | --- |

10.

Siekiant kuo labiau sustiprinti jaunimo sektoriaus vaidmenį bendradarbiaujant su kitais sektoriais, jo vertė ir indėlis turėtų būti plačiai pristatyti ir pripažinti.

NURODO, DERAMAI ATSIŽVELGDAMA Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ, TOLIAU IŠVARDYTUS PRIORITETUS, KURIAIS REMIANTIS BŪTŲ STIPRINAMA ĮVAIRIUS SEKTORIUS APIMANTI JAUNIMO POLITIKA SIEKIANT SPRĘSTI SOCIALINES IR EKONOMINES JAUNIMO PROBLEMAS:

| I. | Plėtoti, įgyvendinti ir vertinti sisteminį požiūrį į įvairius sektorius apimančią jaunimo politiką |
| --- | --- |

I.

VALSTYBIŲ NARIŲ PRAŠOMA:

| 11. | Stiprinti institucijų bendradarbiavimą, įskaitant aktyvesnį ryšių palaikymą ir keitimąsi informacija, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, siekiant užtikrinti, kad į jaunimo klausimus būtų visapusiškai atsižvelgiama formuluojant, įgyvendinant ir vertinant politiką kitose politikos srityse, pavyzdžiui, švietimo ir mokymo, užimtumo, sveikatos ir gerovės, socialinės politikos, miestų planavimo, sporto ir kultūros srityse, kurios turi įtakos jaunimo socialinei ir ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

11.

Stiprinti institucijų bendradarbiavimą, įskaitant aktyvesnį ryšių palaikymą ir keitimąsi informacija, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, siekiant užtikrinti, kad į jaunimo klausimus būtų visapusiškai atsižvelgiama formuluojant, įgyvendinant ir vertinant politiką kitose politikos srityse, pavyzdžiui, švietimo ir mokymo, užimtumo, sveikatos ir gerovės, socialinės politikos, miestų planavimo, sporto ir kultūros srityse, kurios turi įtakos jaunimo socialinei ir ekonominei padėčiai.

| 12. | Formuojant jaunimo politiką vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygiu įtraukti visus atitinkamus sektorius tiek horizontalioje, tiek vertikalioje valdymo struktūroje. |
| --- | --- |

12.

Formuojant jaunimo politiką vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygiu įtraukti visus atitinkamus sektorius tiek horizontalioje, tiek vertikalioje valdymo struktūroje.

| 13. | Apsvarstyti galimybę įgyvendinti visa apimančias jaunimo strategijas, apjungiančias atitinkamas politikos priemones, kuriomis sprendžiamos jaunimui iškylančios problemos, ir prireikus konsultuotis su jaunimu bei jaunimo organizacijomis ir įtraukti juos į šį procesą. |
| --- | --- |

13.

Apsvarstyti galimybę įgyvendinti visa apimančias jaunimo strategijas, apjungiančias atitinkamas politikos priemones, kuriomis sprendžiamos jaunimui iškylančios problemos, ir prireikus konsultuotis su jaunimu bei jaunimo organizacijomis ir įtraukti juos į šį procesą.

| 14. | Naudoti esamus mechanizmus arba apsvarstyti galimybę sukurti naujus mechanizmus, kuriuos taikant būtų galima stebėti jaunimo padėtį ir dirbti siekiant suformuoti įrodymais bei žiniomis pagrįstą politiką, integruojant duomenis ir mokslinių tyrimų rezultatus į politikos plėtrą įvairiose srityse, be kita ko, rengiant konkrečias politikos priemones. |
| --- | --- |

14.

Naudoti esamus mechanizmus arba apsvarstyti galimybę sukurti naujus mechanizmus, kuriuos taikant būtų galima stebėti jaunimo padėtį ir dirbti siekiant suformuoti įrodymais bei žiniomis pagrįstą politiką, integruojant duomenis ir mokslinių tyrimų rezultatus į politikos plėtrą įvairiose srityse, be kita ko, rengiant konkrečias politikos priemones.

KOMISIJOS PRAŠOMA:

| 15. | Reguliariai informuoti Tarybą ir jos parengiamuosius organus apie pagrindinius politikos dokumentus ir ES lygio iniciatyvas, kurios turi įtakos jaunimo socialinei ir ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

15.

Reguliariai informuoti Tarybą ir jos parengiamuosius organus apie pagrindinius politikos dokumentus ir ES lygio iniciatyvas, kurios turi įtakos jaunimo socialinei ir ekonominei padėčiai.

| 16. | Apsvarstyti, kaip veiksmingai taikyti Komisijos naująjį koordinuotos branduolių politikos požiūrį sprendžiant jaunimui iškylančias problemas ir rengiant konkrečias įvairius sektorius apimančias priemones. |
| --- | --- |

16.

Apsvarstyti, kaip veiksmingai taikyti Komisijos naująjį koordinuotos branduolių politikos požiūrį sprendžiant jaunimui iškylančias problemas ir rengiant konkrečias įvairius sektorius apimančias priemones.

| 17. | Pasitelkiant ES jaunimo reikalų ataskaitą arba kitas atitinkamas priemones įvertinti, kaip į jaunimo problemas atsižvelgiama kitose politikos srityse, kurios turi svarios reikšmės jaunimo gyvenimui. |
| --- | --- |

17.

Pasitelkiant ES jaunimo reikalų ataskaitą arba kitas atitinkamas priemones įvertinti, kaip į jaunimo problemas atsižvelgiama kitose politikos srityse, kurios turi svarios reikšmės jaunimo gyvenimui.

| 18. | Toliau prisidėti prie įrodymais grindžiamo politikos formavimo rengiant mokslinių tyrimų projektus bendradarbiaujant su kitais atitinkamais politikos sektoriais. |
| --- | --- |

18.

Toliau prisidėti prie įrodymais grindžiamo politikos formavimo rengiant mokslinių tyrimų projektus bendradarbiaujant su kitais atitinkamais politikos sektoriais.

VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS PRAŠOMA:

| 19. | Numatyti, kad įvairius sektorius apimantis požiūris būtų vienas iš būsimos ES lygio jaunimo politikos, įskaitant galimą būsimą ES darbo planą jaunimo srityje, įgyvendinimo principų ir numatyti konkrečias įvairius sektorius apimančias priemones laikotarpio po 2018 m. bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje programoje. |
| --- | --- |

19.

Numatyti, kad įvairius sektorius apimantis požiūris būtų vienas iš būsimos ES lygio jaunimo politikos, įskaitant galimą būsimą ES darbo planą jaunimo srityje, įgyvendinimo principų ir numatyti konkrečias įvairius sektorius apimančias priemones laikotarpio po 2018 m. bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje programoje.

| 20. | Stiprinti sektorių bendradarbiavimą visapusiškai išnaudojant programos „Erasmus+“ teikiamas galimybes, įskaitant galimybes, kuriomis siekiama remti politikos reformą. |
| --- | --- |

20.

Stiprinti sektorių bendradarbiavimą visapusiškai išnaudojant programos „Erasmus+“ teikiamas galimybes, įskaitant galimybes, kuriomis siekiama remti politikos reformą.

| 21. | Rinkti įrodymus, be kita ko, pasitelkiant ekspertų grupes, sukurtas pagal ES darbo planą jaunimo srityje, apie tai, kaip bendradarbiavimas vykdant įvairių sektorių politiką gali duoti teigiamų rezultatų, ir apie plintantį poveikį kitoms sritims, kur visuomenė gauna naudos iš aktyvesnio bendradarbiavimo sinergijos poveikio. |
| --- | --- |

21.

Rinkti įrodymus, be kita ko, pasitelkiant ekspertų grupes, sukurtas pagal ES darbo planą jaunimo srityje, apie tai, kaip bendradarbiavimas vykdant įvairių sektorių politiką gali duoti teigiamų rezultatų, ir apie plintantį poveikį kitoms sritims, kur visuomenė gauna naudos iš aktyvesnio bendradarbiavimo sinergijos poveikio.

| 22. | Skatinti bendradarbiavimą su kitais politikos sektoriais rengiant ES jaunimo reikalų ataskaitą, taip pat atsižvelgti į tos ataskaitos rezultatus stebint, kaip įgyvendinama strategija „Europa 2020“. |
| --- | --- |

22.

Skatinti bendradarbiavimą su kitais politikos sektoriais rengiant ES jaunimo reikalų ataskaitą, taip pat atsižvelgti į tos ataskaitos rezultatus stebint, kaip įgyvendinama strategija „Europa 2020“.

| II. | Laikytis pritaikyto įvairius sektorius apimančio požiūrio į projektus, iniciatyvas ir programas, skirtas jaunimui iškylančioms socialinėms ir ekonominėms problemoms spręsti |
| --- | --- |

II.

VALSTYBIŲ NARIŲ PRAŠOMA:

| 23. | Stiprinti partneryste grindžiamus metodus visuose sektoriuose, taikomus įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą bei kitas priemones, ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, visų pirma atsižvelgiant į jaunimo informavimo veiklą. |
| --- | --- |

23.

Stiprinti partneryste grindžiamus metodus visuose sektoriuose, taikomus įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą bei kitas priemones, ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, visų pirma atsižvelgiant į jaunimo informavimo veiklą.

| 24. | Stengtis užtikrinti tinkamą paramą veiklos, kuri šiuo metu finansuojama pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, ilgalaikiam plėtojimui ir vykdymui, ypač su jaunimo sektoriumi susijusiose srityse. |
| --- | --- |

24.

Stengtis užtikrinti tinkamą paramą veiklos, kuri šiuo metu finansuojama pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, ilgalaikiam plėtojimui ir vykdymui, ypač su jaunimo sektoriumi susijusiose srityse.

| 25. | Aktyvinti tikslinį formaliojo švietimo įstaigų ir neformaliojo mokymosi paslaugų teikėjų bendradarbiavimą sprendžiant mokyklos nebaigimo problemą ir skatinti holistinį kompetencijų ugdymą, be kita ko, naudojant lanksčius ir jaunimui palankius metodus. |
| --- | --- |

25.

Aktyvinti tikslinį formaliojo švietimo įstaigų ir neformaliojo mokymosi paslaugų teikėjų bendradarbiavimą sprendžiant mokyklos nebaigimo problemą ir skatinti holistinį kompetencijų ugdymą, be kita ko, naudojant lanksčius ir jaunimui palankius metodus.

| 26. | Skatinti darbo su jaunimu ir socialinių tarnybų bendradarbiavimą, kad bendromis jėgomis būtų sprendžiamas jaunimo socialinės įtraukties klausimas ir užtikrinama, kad prireikus būtų imtasi ankstyvų intervencinių veiksmų. |
| --- | --- |

26.

Skatinti darbo su jaunimu ir socialinių tarnybų bendradarbiavimą, kad bendromis jėgomis būtų sprendžiamas jaunimo socialinės įtraukties klausimas ir užtikrinama, kad prireikus būtų imtasi ankstyvų intervencinių veiksmų.

| 27. | Įtraukti profesinę bendruomenę, kai planuojamos ir įgyvendinamos iniciatyvos, kuriose daugiausia dėmesio skiriama jaunimo kompetencijų ugdymui. |
| --- | --- |

27.

Įtraukti profesinę bendruomenę, kai planuojamos ir įgyvendinamos iniciatyvos, kuriose daugiausia dėmesio skiriama jaunimo kompetencijų ugdymui.

| 28. | Stiprinti visas į jaunimą orientuotas paslaugas prireikus bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis, jaunimo darbuotojais ir kitais specialistais, dirbančiais su jaunimu. |
| --- | --- |

28.

Stiprinti visas į jaunimą orientuotas paslaugas prireikus bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis, jaunimo darbuotojais ir kitais specialistais, dirbančiais su jaunimu.

KOMISIJOS PRAŠOMA:

| 29. | Sudaryti jaunimo politikos formuotojams ir NVO, dalyvaujantiems įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą, palankesnes sąlygas kurti tinklus ir keistis gerąja patirtimi Europos lygiu. |
| --- | --- |

29.

Sudaryti jaunimo politikos formuotojams ir NVO, dalyvaujantiems įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą, palankesnes sąlygas kurti tinklus ir keistis gerąja patirtimi Europos lygiu.

| 30. | Stiprinti atitinkamų Komisijos tarnybų, plėtojančių su jaunimu susijusias iniciatyvas ir diskusiją jaunimo klausimais ES lygiu, vidaus koordinavimą. |
| --- | --- |

30.

Stiprinti atitinkamų Komisijos tarnybų, plėtojančių su jaunimu susijusias iniciatyvas ir diskusiją jaunimo klausimais ES lygiu, vidaus koordinavimą.

VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS PRAŠOMA:

| 31. | Siekiant veiksmingai spręsti socialines ir ekonomines jaunimo problemas pasitelkiant įvairius sektorius apimančius konkrečius projektus, apsvarstyti galimybę panaudoti Europos struktūrinių fondų ir programos „Erasmus+“ teikiamas finansavimo galimybes. |
| --- | --- |

31.

Siekiant veiksmingai spręsti socialines ir ekonomines jaunimo problemas pasitelkiant įvairius sektorius apimančius konkrečius projektus, apsvarstyti galimybę panaudoti Europos struktūrinių fondų ir programos „Erasmus+“ teikiamas finansavimo galimybes.

| 32. | Spręsti pirmiau iškeltus klausimus valstybėms narėms ateityje mokantis tarpusavyje, kaip stiprinti įvairius sektorius apimančią jaunimo politiką nacionaliniu lygiu; ši veikla organizuojama įgyvendinant ES darbo planą jaunimo srityje. |
| --- | --- |

32.

Spręsti pirmiau iškeltus klausimus valstybėms narėms ateityje mokantis tarpusavyje, kaip stiprinti įvairius sektorius apimančią jaunimo politiką nacionaliniu lygiu; ši veikla organizuojama įgyvendinant ES darbo planą jaunimo srityje.

| 33. | Kviesti, jei tikslinga, kitiems sektoriams atstovaujančius suinteresuotuosius subjektus dalyvauti tokiuose renginiuose kaip Europos jaunimo savaitė ir ES jaunimo konferencijos ir sudaryti palankesnes sąlygas grįžtamajai informacijai gauti ir diskusijai tarp sektorių palaikyti. |
| --- | --- |

33.

Kviesti, jei tikslinga, kitiems sektoriams atstovaujančius suinteresuotuosius subjektus dalyvauti tokiuose renginiuose kaip Europos jaunimo savaitė ir ES jaunimo konferencijos ir sudaryti palankesnes sąlygas grįžtamajai informacijai gauti ir diskusijai tarp sektorių palaikyti.

| III. | Didinti darbo su jaunimu ir kitų jaunimo politikos priemonių vertės matomumą ir jų papildomąjį vaidmenį veiksmingai sprendžiant jaunimo problemas |
| --- | --- |

III.

VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS PRAŠOMA:

| 34. | Įtraukti jaunimą priimant svarbius jiems poveikį darančius politinius sprendimus, naudojant esamus arba naujus jaunimo dalyvavimo būdus, įskaitant struktūrinio dialogo procesą. |
| --- | --- |

34.

Įtraukti jaunimą priimant svarbius jiems poveikį darančius politinius sprendimus, naudojant esamus arba naujus jaunimo dalyvavimo būdus, įskaitant struktūrinio dialogo procesą.

| 35. | Toliau skatinti, kad kitų sektorių, pavyzdžiui, užimtumo, švietimo, mokymo ir kultūros sektorių atstovai ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai pripažintų darbą su jaunimu ir neformalųjį mokymąsi bei tokias konkrečias priemones kaip „Youthpass“. |
| --- | --- |

35.

Toliau skatinti, kad kitų sektorių, pavyzdžiui, užimtumo, švietimo, mokymo ir kultūros sektorių atstovai ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai pripažintų darbą su jaunimu ir neformalųjį mokymąsi bei tokias konkrečias priemones kaip „Youthpass“.

| 36. | Toliau daryti pažangą darbo su jaunimu pripažinimo ir neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo srityse, tiriant galimybes integruoti „Youthpass“ pažymėjimą ne tik pagal programą „Erasmus+“ ir jį naudoti, jei tinkama, kaip nacionalinę pripažinimo priemonę. |
| --- | --- |

36.

Toliau daryti pažangą darbo su jaunimu pripažinimo ir neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo srityse, tiriant galimybes integruoti „Youthpass“ pažymėjimą ne tik pagal programą „Erasmus+“ ir jį naudoti, jei tinkama, kaip nacionalinę pripažinimo priemonę.

| 37. | Skatinti ir reguliariai didinti kitų sektorių atstovų informuotumą apie profesionalaus ir savanoriško darbo su jaunimu rezultatus. |
| --- | --- |

37.

Skatinti ir reguliariai didinti kitų sektorių atstovų informuotumą apie profesionalaus ir savanoriško darbo su jaunimu rezultatus.

| 38. | Plėtoti iniciatyvas, kuriomis būtų užtikrinama, kad savanoriška veikla būtų žinoma, suprantama, naudojama ir pripažįstama kaip neformaliojo mokymosi procesas. |
| --- | --- |

38.

Plėtoti iniciatyvas, kuriomis būtų užtikrinama, kad savanoriška veikla būtų žinoma, suprantama, naudojama ir pripažįstama kaip neformaliojo mokymosi procesas.

| 39. | Remti ir skatinti įgyvendinti bendras iniciatyvas, apimančias formaliojo ir neformaliojo mokymosi aplinkas, siekiant užtikrinti kuo geresnius mokymosi rezultatus. |
| --- | --- |

39.

Remti ir skatinti įgyvendinti bendras iniciatyvas, apimančias formaliojo ir neformaliojo mokymosi aplinkas, siekiant užtikrinti kuo geresnius mokymosi rezultatus.

KOMISIJOS PRAŠOMA:

| 40. | Suteikti galimybių ir remti valstybes nares joms naudojant „Youthpass“ pažymėjimą kaip nacionalinę pripažinimo priemonę ne tik pagal programą „Erasmus+“, jei tinkama. |
| --- | --- |

40.

Suteikti galimybių ir remti valstybes nares joms naudojant „Youthpass“ pažymėjimą kaip nacionalinę pripažinimo priemonę ne tik pagal programą „Erasmus+“, jei tinkama.

---

(1)  OL C 311, 2009 12 19, p. 1.

(2)  OL C 183, 2014 6 14, p. 5.

(3)  OL C 224, 2013 8 3, p. 2.

(4)  2014 m. antrąjį ketvirtį 28 ES valstybėse narėse daugiau kaip 5 mln. jaunuolių (jaunesnių nei 25 m.) neturėjo darbo. Tai sudaro 21,7 % nedarbo lygį, o NEET jaunimo (nesimokantis, nedirbantis ir mokymuose nedalyvaujantis jaunimas) nedarbo lygis buvo 13 %. Šaltinis: Eurostatas

---

PRIEDAS

PRIMINDAMA POLITINES ŠIO KLAUSIMO APLINKYBES

Politinis kontekstas

| 1. | Tarybos išvados dėl nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo socialinės įtraukties didinimo, kuriose atkreipiamas dėmesys į tai, kad turėtų būti užtikrinamas holistinis požiūris ir tarpsektorinis bendradarbiavimas. Rengiant ir įgyvendinant jaunimo socialinės įtraukties priemones visi politiniai dokumentai, priemonės ir veiksmai turėtų būti koordinuojami vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiais ir turėtų būti įtraukti įvairūs suinteresuotieji subjektai (1). |
| --- | --- |

1.

Tarybos išvados dėl nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo socialinės įtraukties didinimo, kuriose atkreipiamas dėmesys į tai, kad turėtų būti užtikrinamas holistinis požiūris ir tarpsektorinis bendradarbiavimas. Rengiant ir įgyvendinant jaunimo socialinės įtraukties priemones visi politiniai dokumentai, priemonės ir veiksmai turėtų būti koordinuojami vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiais ir turėtų būti įtraukti įvairūs suinteresuotieji subjektai (1).

| 2. | Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (2) pagal Jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinį. |
| --- | --- |

2.

Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (2) pagal Jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinį.

| 3. | Tarybos išvados dėl investavimo į švietimą ir mokymą. Veikla, susijusi su komunikatu „Švietimo persvarstymas. Investavimas į gebėjimus siekiant geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų“ ir 2013 m. metine augimo apžvalga (3). |
| --- | --- |

3.

Tarybos išvados dėl investavimo į švietimą ir mokymą. Veikla, susijusi su komunikatu „Švietimo persvarstymas. Investavimas į gebėjimus siekiant geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų“ ir 2013 m. metine augimo apžvalga (3).

| 4. | Tarybos rekomendacija dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių; rekomendacijoje pabrėžiama, kad siekiant stiprinti švietimo bei mokymo sistemų ir užimtumo sąsajas reikalinga išsami įvairius sektorius apimanti politika (4). |
| --- | --- |

4.

Tarybos rekomendacija dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių; rekomendacijoje pabrėžiama, kad siekiant stiprinti švietimo bei mokymo sistemų ir užimtumo sąsajas reikalinga išsami įvairius sektorius apimanti politika (4).

| 5. | Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (5). |
| --- | --- |

5.

Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (5).

| 6. | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (6). |
| --- | --- |

6.

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (6).

---

(1)  OL C 30, 2014 2 1, p. 5.

(2)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(3)  OL C 64, 2013 3 5, p. 5.

(4)  OL C 191, 2011 7 1, p. 1.

(5)  OL C 398, 2012 12 22, p. 1.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 50.

---

| 27.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 172/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 172/8

---

Tarybos išvados dėl mėgėjiško sporto vaidmens didinimo ugdant universaliuosius gebėjimus, ypač tarp jaunimo

(2015/C 172/03)

ES TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

PRIMINDAMI POLITINĮ ŠIO KLAUSIMO KONTEKSTĄ, KAIP IŠDĖSTYTA PRIEDE, IR VISŲ PIRMA:

| 1. | strategiją „Europa 2020“ ir jos pavyzdines iniciatyvas, kuriose pabrėžiama, kad reikia suteikti jaunimui būtinus gebėjimus bei kompetencijas ir spręsti aukšto jaunimo nedarbo lygio Europoje problemą, taip pat strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros apibendrinamąją ataskaitą (1), kurioje tarp pagrindinių šios ataskaitos rezultatų minimas vertingas sporto sektoriaus, kaip socialinės sanglaudos ir įtraukties priemonės, vaidmuo; |
| --- | --- |

1.

strategiją „Europa 2020“ ir jos pavyzdines iniciatyvas, kuriose pabrėžiama, kad reikia suteikti jaunimui būtinus gebėjimus bei kompetencijas ir spręsti aukšto jaunimo nedarbo lygio Europoje problemą, taip pat strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros apibendrinamąją ataskaitą (1), kurioje tarp pagrindinių šios ataskaitos rezultatų minimas vertingas sporto sektoriaus, kaip socialinės sanglaudos ir įtraukties priemonės, vaidmuo;

| 2. | 2014–2017 m. Europos Sąjungos darbo planą sporto srityje (2), kuriame pabrėžiamas svarbus sporto indėlis siekiant bendrų strategijos „Europa 2020“ tikslų, kadangi šis sektorius gali labai prisidėti siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Vienoje iš trijų darbo plano temų, kurioms teikiamas prioritetas, „Sportas ir visuomenė“, pabrėžiamos sporto sąsajos su užimtumu, švietimu ir mokymu; |
| --- | --- |

2.

2014–2017 m. Europos Sąjungos darbo planą sporto srityje (2), kuriame pabrėžiamas svarbus sporto indėlis siekiant bendrų strategijos „Europa 2020“ tikslų, kadangi šis sektorius gali labai prisidėti siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Vienoje iš trijų darbo plano temų, kurioms teikiamas prioritetas, „Sportas ir visuomenė“, pabrėžiamos sporto sąsajos su užimtumu, švietimu ir mokymu;

| 3. | 2006 m. liepos 20 d. Tarybos rezoliuciją dėl neformalaus ir neinstitucinio mokymosi Europos jaunimo reikalų srityje vertės pripažinimo (3), kurioje pabrėžiama, kad neformalusis mokymasis ir savišvieta gali padėti jauniems žmonėms įgyti papildomų žinių, gebėjimų bei kompetencijų ir prisidėti prie jų asmeninio tobulėjimo, socialinės įtraukties ir aktyvaus pilietiškumo, tokiu būdu gerėja jų įsidarbinimo galimybės; ir kad tai turėtų labiau pripažinti ir deramai vertinti darbdaviai, formaliojo švietimo struktūros bei visa pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

3.

2006 m. liepos 20 d. Tarybos rezoliuciją dėl neformalaus ir neinstitucinio mokymosi Europos jaunimo reikalų srityje vertės pripažinimo (3), kurioje pabrėžiama, kad neformalusis mokymasis ir savišvieta gali padėti jauniems žmonėms įgyti papildomų žinių, gebėjimų bei kompetencijų ir prisidėti prie jų asmeninio tobulėjimo, socialinės įtraukties ir aktyvaus pilietiškumo, tokiu būdu gerėja jų įsidarbinimo galimybės; ir kad tai turėtų labiau pripažinti ir deramai vertinti darbdaviai, formaliojo švietimo struktūros bei visa pilietinė visuomenė;

| 4. | 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (4), kurioje nustatomos galimybės ir mechanizmai, kaip sudaryti galimybes tam, kad neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytos žinios, gebėjimai ir kompetencijos turėtų didelės įtakos įdarbinimo galimybių ir judumo gerinimui, taip pat mokymosi visą gyvenimą motyvacijos didinimui. |
| --- | --- |

4.

2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (4), kurioje nustatomos galimybės ir mechanizmai, kaip sudaryti galimybes tam, kad neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytos žinios, gebėjimai ir kompetencijos turėtų didelės įtakos įdarbinimo galimybių ir judumo gerinimui, taip pat mokymosi visą gyvenimą motyvacijos didinimui.

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 5. | dalyvavimas mėgėjiškame sporte (5), pirmiausia ir svarbiausia fizinėje laisvalaikio veikloje, taip pat suteikia papildomos pridėtinės vertės siekiant sveikesnės ir labiau įtraukios bei tvarios visuomenės Europoje. Taip gali būti ugdomas pozityvus visuomenės požiūris ir vertybės, taip pat asmenų gebėjimai ir kompetencijos, įskaitant universaliuosius gebėjimus (6), pavyzdžiui, gebėjimas kritiškai mąstyti, imtis iniciatyvos, spręsti problemas ir dirbti bendradarbiaujant (7); |
| --- | --- |

5.

dalyvavimas mėgėjiškame sporte (5), pirmiausia ir svarbiausia fizinėje laisvalaikio veikloje, taip pat suteikia papildomos pridėtinės vertės siekiant sveikesnės ir labiau įtraukios bei tvarios visuomenės Europoje. Taip gali būti ugdomas pozityvus visuomenės požiūris ir vertybės, taip pat asmenų gebėjimai ir kompetencijos, įskaitant universaliuosius gebėjimus (6), pavyzdžiui, gebėjimas kritiškai mąstyti, imtis iniciatyvos, spręsti problemas ir dirbti bendradarbiaujant (7);

| 6. | reikia prisitaikyti prie didėjančių pažangiomis žiniomis grįstos ekonomikos reikalavimų, ypač atsižvelgiant į universaliųjų gebėjimų ugdymą ir sugebėjimą veiksmingai taikyti tokius gebėjimus įvairiuose sektoriuose; darbo rinkoje greitai keičiantis paklausai, darbdaviai labai vertina universaliuosius gebėjimus, tačiau dažnai nurodo, kad naujiems darbuotojams šių gebėjimų trūksta; |
| --- | --- |

6.

reikia prisitaikyti prie didėjančių pažangiomis žiniomis grįstos ekonomikos reikalavimų, ypač atsižvelgiant į universaliųjų gebėjimų ugdymą ir sugebėjimą veiksmingai taikyti tokius gebėjimus įvairiuose sektoriuose; darbo rinkoje greitai keičiantis paklausai, darbdaviai labai vertina universaliuosius gebėjimus, tačiau dažnai nurodo, kad naujiems darbuotojams šių gebėjimų trūksta;

| 7. | kalbant apie sporto indėlį į universaliųjų gebėjimų ugdymą, yra nepanaudotų galimybių, ypač jaunimui, kadangi gebėjimai, įgyti neformaliojo mokymosi (8) ir savišvietos (9) būdu yra vertingi asmeniniam ir profesiniam tobulėjimui, taip pat darbo rinkoje ir mokantis visą gyvenimą (10); |
| --- | --- |

7.

kalbant apie sporto indėlį į universaliųjų gebėjimų ugdymą, yra nepanaudotų galimybių, ypač jaunimui, kadangi gebėjimai, įgyti neformaliojo mokymosi (8) ir savišvietos (9) būdu yra vertingi asmeniniam ir profesiniam tobulėjimui, taip pat darbo rinkoje ir mokantis visą gyvenimą (10);

| 8. | siekiant neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu (praktikuojant mėgėjišką sportą) įgytų universaliųjų gebėjimų vertės pripažinimo pirmiausia reikia didinti informuotumą ir matomumą, visų pirma tarp pačių dalyvių, tėvų, savanorių ir darbuotojų, tačiau ir visoje visuomenėje, įskaitant darbdavius. |
| --- | --- |

8.

siekiant neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu (praktikuojant mėgėjišką sportą) įgytų universaliųjų gebėjimų vertės pripažinimo pirmiausia reikia didinti informuotumą ir matomumą, visų pirma tarp pačių dalyvių, tėvų, savanorių ir darbuotojų, tačiau ir visoje visuomenėje, įskaitant darbdavius.

PABRĖŽIA, KAD

| 9. | sporto sritimi prisidedama siekiant Sąjungos ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir socialinės sanglaudos strateginių tikslų, taip pat sprendžiant skubius šiuo metu Europai iškylančius uždavinius, pavyzdžiui, nuolatinį aukštą jaunimo nedarbo lygį (11) Europoje. Norint išnaudoti visas sporto galimybes šioje srityje, svarbu siekti tarpsektorinio požiūrio, apimančio kitas politikos sritis, pavyzdžiui, švietimo ir mokymo, jaunimo ir užimtumo, socialinių reikalų ir visuomenės sveikatos; |
| --- | --- |

9.

sporto sritimi prisidedama siekiant Sąjungos ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir socialinės sanglaudos strateginių tikslų, taip pat sprendžiant skubius šiuo metu Europai iškylančius uždavinius, pavyzdžiui, nuolatinį aukštą jaunimo nedarbo lygį (11) Europoje. Norint išnaudoti visas sporto galimybes šioje srityje, svarbu siekti tarpsektorinio požiūrio, apimančio kitas politikos sritis, pavyzdžiui, švietimo ir mokymo, jaunimo ir užimtumo, socialinių reikalų ir visuomenės sveikatos;

| 10. | netradicinis sportas (12) dažnai yra labai patrauklus jauniems žmonėms, įskaitant turinčius mažiau galimybių, ir jo teikiamos galimybės galėtų būti išnagrinėtos išsamiau; |
| --- | --- |

10.

netradicinis sportas (12) dažnai yra labai patrauklus jauniems žmonėms, įskaitant turinčius mažiau galimybių, ir jo teikiamos galimybės galėtų būti išnagrinėtos išsamiau;

| 11. | kompetentingi darbuotojai, įskaitant savanorius, mėgėjiškame sporte yra labai svarbūs siekiant didinti informuotumą, sukurti pridėtinę vertę ir naudą, kurią jie gali suteikti ugdant universaliuosius gebėjimus. |
| --- | --- |

11.

kompetentingi darbuotojai, įskaitant savanorius, mėgėjiškame sporte yra labai svarbūs siekiant didinti informuotumą, sukurti pridėtinę vertę ir naudą, kurią jie gali suteikti ugdant universaliuosius gebėjimus.

ŠIOMIS APLINKYBĖMIS PRAŠO ES VALSTYBIŲ NARIŲ, DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| 12. | geriau informuoti mėgėjiško sporto suinteresuotuosius subjektus visuomenėje ir tarp darbdavių apie tai, kad dalyvaujant mėgėjiškame sporte įgyti universalieji gebėjimai suteikia asmeninės, socialinės ir ekonominės pridėtinės vertės, kuri galėtų būti panaudota kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

12.

geriau informuoti mėgėjiško sporto suinteresuotuosius subjektus visuomenėje ir tarp darbdavių apie tai, kad dalyvaujant mėgėjiškame sporte įgyti universalieji gebėjimai suteikia asmeninės, socialinės ir ekonominės pridėtinės vertės, kuri galėtų būti panaudota kituose sektoriuose;

| 13. | bendradarbiauti su kitais susijusiais sektoriais ir tarp ES valstybių narių ir keistis gerąją patirtimi, susijusia su teigiama nauda, teikiama gebėjimų, įgytų ne formaliojo švietimo būdu, o pasitelkiant neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, dalyvaujant mėgėjiškame sporte; |
| --- | --- |

13.

bendradarbiauti su kitais susijusiais sektoriais ir tarp ES valstybių narių ir keistis gerąją patirtimi, susijusia su teigiama nauda, teikiama gebėjimų, įgytų ne formaliojo švietimo būdu, o pasitelkiant neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, dalyvaujant mėgėjiškame sporte;

| 14. | skatinti ugdyti kompetentingų mėgėjiško sporto srities darbuotojų žinias, gebėjimus ir kompetencijas, įskaitant savanorių, kad būtų stiprinamos socialinės ir švietimo vertybės, taip pat universalieji gebėjimai, įgyjami praktikuojant mėgėjišką sportą; |
| --- | --- |

14.

skatinti ugdyti kompetentingų mėgėjiško sporto srities darbuotojų žinias, gebėjimus ir kompetencijas, įskaitant savanorių, kad būtų stiprinamos socialinės ir švietimo vertybės, taip pat universalieji gebėjimai, įgyjami praktikuojant mėgėjišką sportą;

| 15. | skatinti novatoriškas formaliojo ir neformaliojo mokymosi paslaugų teikėjų partnerystes, taip pat jaunimo ir sporto sektoriuose, siekiant plėtoti tokį požiūrį į mokymąsi, kad jis galėtų būti tinkamas mėgėjiško sporto sektoriuje; |
| --- | --- |

15.

skatinti novatoriškas formaliojo ir neformaliojo mokymosi paslaugų teikėjų partnerystes, taip pat jaunimo ir sporto sektoriuose, siekiant plėtoti tokį požiūrį į mokymąsi, kad jis galėtų būti tinkamas mėgėjiško sporto sektoriuje;

| 16. | skatinti, ypač jaunimą, savarankiškai vertinti savo gebėjimus, be kita ko, mėgėjišką sportą praktikuojant įgytus universaliuosius gebėjimus, taip pat naudoti dažniausiai naudojamus įgūdžių pasus ir gyvenimo aprašymo formas, ypač Europass. |
| --- | --- |

16.

skatinti, ypač jaunimą, savarankiškai vertinti savo gebėjimus, be kita ko, mėgėjišką sportą praktikuojant įgytus universaliuosius gebėjimus, taip pat naudoti dažniausiai naudojamus įgūdžių pasus ir gyvenimo aprašymo formas, ypač Europass.

| 17. | pasinaudoti esama tvarka, skirta sudaryti sąlygas gebėjimų ir patirties, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos sporto srityje būdu, patvirtinimui; |
| --- | --- |

17.

pasinaudoti esama tvarka, skirta sudaryti sąlygas gebėjimų ir patirties, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos sporto srityje būdu, patvirtinimui;

| 18. | nacionaliniu ir vietos lygiais toliau didinti bendrą jaunimo, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, dalyvavimą mėgėjiškame sporte ir šioje srityje išnaudoti teigiamą netradicinių sporto šakų potencialą. |
| --- | --- |

18.

nacionaliniu ir vietos lygiais toliau didinti bendrą jaunimo, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, dalyvavimą mėgėjiškame sporte ir šioje srityje išnaudoti teigiamą netradicinių sporto šakų potencialą.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| 19. | skatinti įvertinti universaliųjų gebėjimų, kuriuos praktikuodami mėgėjišką sportą įgyja besimokantys asmenys, vertingumą siekiant, kad šiuos gebėjimus būtų galima veiksmingai panaudoti įvairiuose sektoriuose užimtumo, judumo mokymosi tikslais arba mokymosi visą gyvenimą tikslais; |
| --- | --- |

19.

skatinti įvertinti universaliųjų gebėjimų, kuriuos praktikuodami mėgėjišką sportą įgyja besimokantys asmenys, vertingumą siekiant, kad šiuos gebėjimus būtų galima veiksmingai panaudoti įvairiuose sektoriuose užimtumo, judumo mokymosi tikslais arba mokymosi visą gyvenimą tikslais;

| 20. | pripažinti mėgėjišką sportą praktikuojant išugdytų universaliųjų gebėjimų pozityvią naudą ir ją integruoti į nacionalinę ir europinę politiką, taip pat į strategijas, susijusias su sportu, jaunimu, socialiniais reikalais, sveikata, švietimu ir užimtumu; |
| --- | --- |

20.

pripažinti mėgėjišką sportą praktikuojant išugdytų universaliųjų gebėjimų pozityvią naudą ir ją integruoti į nacionalinę ir europinę politiką, taip pat į strategijas, susijusias su sportu, jaunimu, socialiniais reikalais, sveikata, švietimu ir užimtumu;

| 21. | pripažinti ir remti mėgėjiško sporto organizacijų indėlį teikiant neformaliojo mokymosi galimybes; |
| --- | --- |

21.

pripažinti ir remti mėgėjiško sporto organizacijų indėlį teikiant neformaliojo mokymosi galimybes;

| 22. | išnagrinėti bendradarbiavimo su jaunimo sektoriaus atstovais galimybes, visų pirma susijusias su:






  a. | neformaliojo mokymosi metodų ir priemonių taikymu sporto sektoriuje; |
| --- | --- | --- |

22.

išnagrinėti bendradarbiavimo su jaunimo sektoriaus atstovais galimybes, visų pirma susijusias su:

a.

neformaliojo mokymosi metodų ir priemonių taikymu sporto sektoriuje;

| b. | sportinės veiklos naudojimu taikant neformaliojo mokymosi metodus jaunimo sektoriuje; |
| --- | --- |

b.

sportinės veiklos naudojimu taikant neformaliojo mokymosi metodus jaunimo sektoriuje;

| c. | Europos savanorių tarnybos finansuojamų projektų, kuriuose dalyvauja jauni savanoriai iš ne pelno organizacijų, didesniu propagavimu sporto sektoriuje; |
| --- | --- |

c.

Europos savanorių tarnybos finansuojamų projektų, kuriuose dalyvauja jauni savanoriai iš ne pelno organizacijų, didesniu propagavimu sporto sektoriuje;

| d. | sportinės veiklos naudojimu kaip socialinės įtraukties ir informavimo priemone, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad taip prisidedama įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą Europoje; |
| --- | --- |

d.

sportinės veiklos naudojimu kaip socialinės įtraukties ir informavimo priemone, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad taip prisidedama įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą Europoje;

| 23. | atitinkamais atvejais skatinti iniciatyvas, įskaitant susijusias su Europos sporto savaite, skirta propaguoti sporto šviečiamąją vertę, taip pat susijusias su socialiniu požiūriu įtraukių bendruomenių stiprinimu; |
| --- | --- |

23.

atitinkamais atvejais skatinti iniciatyvas, įskaitant susijusias su Europos sporto savaite, skirta propaguoti sporto šviečiamąją vertę, taip pat susijusias su socialiniu požiūriu įtraukių bendruomenių stiprinimu;

| 24. | bendradarbiauti siekiant aukštesnių mokymo bei konsultuojamojo ugdymo, trenerių ir instruktorių, taip pat savanorių, mokymo standartų sudarant palankesnes sąlygas politiką formuojantiems asmenims ir sporto srities suinteresuotiesiems subjektams keistis informacija ir patirtimi; |
| --- | --- |

24.

bendradarbiauti siekiant aukštesnių mokymo bei konsultuojamojo ugdymo, trenerių ir instruktorių, taip pat savanorių, mokymo standartų sudarant palankesnes sąlygas politiką formuojantiems asmenims ir sporto srities suinteresuotiesiems subjektams keistis informacija ir patirtimi;

| 25. | skatinti savanorišką veiklą sporto srityje ir išsamiau informuoti apie savanoriškos veiklos sporto srityje naudą, ypač įgyjant universaliųjų gebėjimų, pripažįstant savanorišką veiklą svarbia neformaliojo mokymosi forma ir gerinant jaunų savanorių judumo galimybes nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

25.

skatinti savanorišką veiklą sporto srityje ir išsamiau informuoti apie savanoriškos veiklos sporto srityje naudą, ypač įgyjant universaliųjų gebėjimų, pripažįstant savanorišką veiklą svarbia neformaliojo mokymosi forma ir gerinant jaunų savanorių judumo galimybes nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu;

| 26. | raginti veiksmingai naudotis ES finansavimo priemonėmis, pavyzdžiui, programa „Erasmus+“, kaip viena iš universaliųjų gebėjimų ugdymo galimybių, visų pirma jaunimo, be kita ko, siekiant didinti socialinę įtrauktį, aktyvų pilietiškumą, taip pat siekiant aktyvesnio dalyvavimo mėgėjiškame sporte; |
| --- | --- |

26.

raginti veiksmingai naudotis ES finansavimo priemonėmis, pavyzdžiui, programa „Erasmus+“, kaip viena iš universaliųjų gebėjimų ugdymo galimybių, visų pirma jaunimo, be kita ko, siekiant didinti socialinę įtrauktį, aktyvų pilietiškumą, taip pat siekiant aktyvesnio dalyvavimo mėgėjiškame sporte;

| 27. | remtis tolesne veikla, susijusia su 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo, siekiant nagrinėti praktikuojant sportą įgytų universaliųjų gebėjimų klausimą. |
| --- | --- |

27.

remtis tolesne veikla, susijusia su 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo, siekiant nagrinėti praktikuojant sportą įgytų universaliųjų gebėjimų klausimą.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

| 28. | vykdant strategiją „Europa 2020“ atlikti tyrimą apie tai, kaip sportu prisidedama prie jaunimo įsidarbinimo galimybių, įskaitant mėgėjišką sportą praktikuojant įgytų universaliųjų gebėjimų aspektus; |
| --- | --- |

28.

vykdant strategiją „Europa 2020“ atlikti tyrimą apie tai, kaip sportu prisidedama prie jaunimo įsidarbinimo galimybių, įskaitant mėgėjišką sportą praktikuojant įgytų universaliųjų gebėjimų aspektus;

| 29. | integruoti sporto aspektą į vykstančias diskusijas dėl gebėjimų ugdymo politikos ir į renginius, siekiant didinti informuotumą apie universaliųjų gebėjimų įgijimą praktikuojant sportą bei per sportą ir išnagrinėti konkretesnius būdus, kaip įgyti šių gebėjimų; |
| --- | --- |

29.

integruoti sporto aspektą į vykstančias diskusijas dėl gebėjimų ugdymo politikos ir į renginius, siekiant didinti informuotumą apie universaliųjų gebėjimų įgijimą praktikuojant sportą bei per sportą ir išnagrinėti konkretesnius būdus, kaip įgyti šių gebėjimų;

| 30. | be kita ko, pasinaudojant pagal ES darbo planą sporto srityje įsteigtų ekspertų grupių įgaliojimais toliau rinkti duomenis, geriausios praktikos pavyzdžius ir analizuoti socialinę bei ekonominę sporto svarbą, ir tai, kaip mėgėjišku sportu prisidedama prie tokių sričių kaip užimtumas, švietimas ir mokymas, taip pat itin daug dėmesio skiriant asmeninių ir universaliųjų gebėjimų ugdymui; |
| --- | --- |

30.

be kita ko, pasinaudojant pagal ES darbo planą sporto srityje įsteigtų ekspertų grupių įgaliojimais toliau rinkti duomenis, geriausios praktikos pavyzdžius ir analizuoti socialinę bei ekonominę sporto svarbą, ir tai, kaip mėgėjišku sportu prisidedama prie tokių sričių kaip užimtumas, švietimas ir mokymas, taip pat itin daug dėmesio skiriant asmeninių ir universaliųjų gebėjimų ugdymui;

| 31. | sudaryti palankias sąlygas valstybėms narėms keistis informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiais, veiksmingai tarpusavyje mokytis ir kurti tinklus, pirmiausia siekiant plėtoti prieinamesnį, patrauklesnį ir įvairesnį mėgėjišką sportą, visų pirma jaunimui. |
| --- | --- |

31.

sudaryti palankias sąlygas valstybėms narėms keistis informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiais, veiksmingai tarpusavyje mokytis ir kurti tinklus, pirmiausia siekiant plėtoti prieinamesnį, patrauklesnį ir įvairesnį mėgėjišką sportą, visų pirma jaunimui.

PRAŠO SPORTO SEKTORIAUS ATSTOVŲ APSVARSTYTI GALIMYBĘ:

| 32. | formuoti, visų pirma jaunuolių ir jų tėvų, suvokimą, kad praktikuojant sportą ar per jį įgyti gebėjimai gali suteikti ypatingos naudos, kuri galėtų būti pritaikyta kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

32.

formuoti, visų pirma jaunuolių ir jų tėvų, suvokimą, kad praktikuojant sportą ar per jį įgyti gebėjimai gali suteikti ypatingos naudos, kuri galėtų būti pritaikyta kituose sektoriuose;

| 33. | investuoti į kompetentingus darbuotojus, kurie dirbdami taiko naujausius metodus, sudarančius jiems galimybes visapusiškai pasinaudoti sporto teikiama pridėtine verte, įskaitant gebėjimų įgijimą; |
| --- | --- |

33.

investuoti į kompetentingus darbuotojus, kurie dirbdami taiko naujausius metodus, sudarančius jiems galimybes visapusiškai pasinaudoti sporto teikiama pridėtine verte, įskaitant gebėjimų įgijimą;

| 34. | didinti sporto srities darbuotojų informuotumą apie universaliųjų gebėjimų, įgytų praktikuojant sportinę veiklą neformaliojo mokymosi ir savišvietos sąlygomis, pozityvią naudą ir bendrą socialinę bei ekonominę mėgėjiško sporto pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

34.

didinti sporto srities darbuotojų informuotumą apie universaliųjų gebėjimų, įgytų praktikuojant sportinę veiklą neformaliojo mokymosi ir savišvietos sąlygomis, pozityvią naudą ir bendrą socialinę bei ekonominę mėgėjiško sporto pridėtinę vertę;

| 35. | išnagrinėti bendradarbiavimo ir keitimosi gerosios praktikos pavyzdžiais su jaunimo organizacijomis galimybes, visų pirma susijusias su neformaliojo mokymosi metodų ir priemonių taikymu sporto sektoriuje; |
| --- | --- |

35.

išnagrinėti bendradarbiavimo ir keitimosi gerosios praktikos pavyzdžiais su jaunimo organizacijomis galimybes, visų pirma susijusias su neformaliojo mokymosi metodų ir priemonių taikymu sporto sektoriuje;

| 36. | keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kaip skatinti ir įvairinti mėgėjiško sporto judėjimą, ir keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su naujų mėgėjiško sporto šakų, pavyzdžiui, netradicinių sporto šakų, plėtojimu. |
| --- | --- |

36.

keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kaip skatinti ir įvairinti mėgėjiško sporto judėjimą, ir keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su naujų mėgėjiško sporto šakų, pavyzdžiui, netradicinių sporto šakų, plėtojimu.

---

(1)  Dok. 16559/14.

(2)  OL C 183, 2014 6 14, p. 12.

(3)  OL C 168, 2006 7 20, p. 1.

(4)  OL C 398, 2012 12 22, p. 1.

(5)  Mėgėjiškas sportas – organizuotas sportas, kuriuo vietos lygmeniu užsiima sportininkai mėgėjai, ir sportas visiems. Šaltinis: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

(6)  Įvairios agentūros ir organizacijos įvairiai įvardydavo šiuos gebėjimus, rikiuodamos juos nuo „svarbiausių kompetencijų“ iki „socialinių emocinių gebėjimų“, „perduodamų gebėjimų“ ar „pagrindinių gebėjimų“, „svarbiausių darbo gebėjimų“ ar „svarbiausių gebėjimų, reikalingų įsidarbinti“. Pagal Europos visą gyvenimą trunkančio orientavimo politikos tinklo glosarijų universalieji gebėjimai yra susiję su kitu nei šiuo metu turimu arba neseniai turėtu darbu ir kitokia nei šiuo metu vykdoma ar neseniai vykdyta veikla. Šie gebėjimai taip pat gali būti įgyti ne darbo ar laisvalaikio metu, arba dalyvaujant švietimo ar mokymo veikloje. Apskritai, tai yra gebėjimai, įgyti tam tikromis aplinkybėmis arba sprendžiant su konkrečia padėtimi ir (arba) problema susijusius klausimus, ir gali būti panaudoti susidarius kitoms aplinkybėms.

(7)  COM/2012/669 final.

(8)  Apibrėžtis: neformalusis ugdymas – mokymasis vykdant planuojamą veiklą (nustatant mokymosi tikslus ir laiką), kai mokantis teikiama tam tikra parama (pvz., studentų ir mokytojų ryšiai), tačiau neįtrauktas į formaliojo švietimo ir mokymo sistemą. Šaltinis: OL L 347, 2013 12 20, p. 50

(9)  Apibrėžtis: savišvieta – mokymasis vykdant kasdienę su darbu, šeima ar laisvalaikiu susijusią veiklą, kuris nėra organizuojamas arba struktūruotas tikslų, laiko arba paramos mokantis požiūriu; besimokančiojo požiūriu jis gali būti atsitiktinis. Šaltinis: OL L 347, 2013 12 20, p. 50

(10)  Duomenys rodo, kad 52 % europiečių mano, kad, kalbant apie neformaliojo mokymo būdų įgytus gebėjimus, yra įmanoma įgyti gebėjimų, kurie vėliau galėtų būti panaudoti kituose sektoriuose (pvz., sprendžiant problemas, dirbant su kitais ir t. t.). Šaltinis: Specialusis „Eurobarometro“ pranešimas Nr. 417 (2014) „Europinė gebėjimų ir kvalifikacijų erdvė“, p. 12.

(11)  2014 m. antrąjį ketvirtį 28 ES valstybėse daugiau nei 5 milijonai jaunuolių (iki 25 metų) neturėjo darbo. Tai sudaro 21,7 % nedarbo lygį, o NEET jaunimo (nesimokantis, nedirbantis ir mokymuose nedalyvaujantis jaunimas) nedarbo lygis buvo 13 %. Šaltinis: Eurostatas

(12)  Naujai atsirandančios jaunimui patrauklios sporto formos, pavyzdžiui: gatvės futbolas, miesto gimnastika ir parkūras, riedlenčių / ilgųjų riedlenčių sportas, akrobatinis ratukinių pačiūžų sportas, gatvės krepšinis ir miesto gatvės šokiai.

---

PRIEDAS

PRIMINDAMI POLITINES ŠIO KLAUSIMO APLINKYBES

| 1. | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (1), kurioje socialiniai gebėjimai yra susiję su asmenine ir socialine gerove; tam reikia suvokti, kaip žmonės gali užsitikrinti optimalią fizinę ir psichinę sveikatą, kuri, be kita ko, būtų asmeninis, šeimos ir artimiausios socialinės aplinkos turtas, ir žinoti, kaip sveikas gyvenimo būdas galėtų padėti tai pasiekti. Siekiant sėkmingo tarpasmeninio ir socialinio dalyvavimo yra ypač svarbu suprasti skirtingose visuomenėse ir aplinkoje (pvz., darbe) bendrai priimtinus elgesio ir elgsenos kodeksus. Šio gebėjimo pagrindiniai įgūdžiai apima galimybę konstruktyviai bendrauti skirtingoje aplinkoje, rodyti toleranciją, reikšti ir suprasti skirtingus požiūrius, derėtis sukuriant pasitikėjimą ir išreikšti supratimą. Žmonės turėtų pajėgti susidoroti su stresu ir nusivylimu bei išreikšti tai konstruktyviai, taip pat turėtų atskirti asmeninę ir profesinę sritis; |
| --- | --- |

1.

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (1), kurioje socialiniai gebėjimai yra susiję su asmenine ir socialine gerove; tam reikia suvokti, kaip žmonės gali užsitikrinti optimalią fizinę ir psichinę sveikatą, kuri, be kita ko, būtų asmeninis, šeimos ir artimiausios socialinės aplinkos turtas, ir žinoti, kaip sveikas gyvenimo būdas galėtų padėti tai pasiekti. Siekiant sėkmingo tarpasmeninio ir socialinio dalyvavimo yra ypač svarbu suprasti skirtingose visuomenėse ir aplinkoje (pvz., darbe) bendrai priimtinus elgesio ir elgsenos kodeksus. Šio gebėjimo pagrindiniai įgūdžiai apima galimybę konstruktyviai bendrauti skirtingoje aplinkoje, rodyti toleranciją, reikšti ir suprasti skirtingus požiūrius, derėtis sukuriant pasitikėjimą ir išreikšti supratimą. Žmonės turėtų pajėgti susidoroti su stresu ir nusivylimu bei išreikšti tai konstruktyviai, taip pat turėtų atskirti asmeninę ir profesinę sritis;

| 2. | Europos neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo gaires (2), kuriose pabrėžiama, kad neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas vis dažniau suprantamas kaip būdas gerinti visą gyvenimą trunkantį ir įvairius gyvenimo aspektus apimantį mokymąsi. Daugiau Europos šalių akcentuoja, kad svarbu išryškinti ir įvertinti mokymąsi, kuris vyksta ne formaliojo švietimo ir rengimo įstaigose, o, pavyzdžiui, darbe, laisvalaikiu ir namuose; |
| --- | --- |

2.

Europos neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo gaires (2), kuriose pabrėžiama, kad neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas vis dažniau suprantamas kaip būdas gerinti visą gyvenimą trunkantį ir įvairius gyvenimo aspektus apimantį mokymąsi. Daugiau Europos šalių akcentuoja, kad svarbu išryškinti ir įvertinti mokymąsi, kuris vyksta ne formaliojo švietimo ir rengimo įstaigose, o, pavyzdžiui, darbe, laisvalaikiu ir namuose;

| 3. | 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (3), kuriose pabrėžiama, kad galimybė įsitraukti į įvairių sričių sportą ir dalyvavimas jame yra svarbi asmeniniam tobulėjimui, asmens identiteto suvokimui ir priklausymo grupei jausmui, gerai fizinei ir psichinei savijautai, įgalėjimui, socialiniams gebėjimams ir tinklams, tarpkultūriniams ryšiams ir įsidarbinimo galimybėms; |
| --- | --- |

3.

2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (3), kuriose pabrėžiama, kad galimybė įsitraukti į įvairių sričių sportą ir dalyvavimas jame yra svarbi asmeniniam tobulėjimui, asmens identiteto suvokimui ir priklausymo grupei jausmui, gerai fizinei ir psichinei savijautai, įgalėjimui, socialiniams gebėjimams ir tinklams, tarpkultūriniams ryšiams ir įsidarbinimo galimybėms;

| 4. | 2011 m. lapkričio 29 d. Tarybos išvadas dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą (4), kuriose pabrėžiama būtinybė skatinti savanorišką veiklą sporto srityje, kuri yra svarbi priemonė kompetencijoms ir gebėjimams gerinti, taip pat pasitelkiant neformalųjį mokymąsi ir savišvietą; |
| --- | --- |

4.

2011 m. lapkričio 29 d. Tarybos išvadas dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą (4), kuriose pabrėžiama būtinybė skatinti savanorišką veiklą sporto srityje, kuri yra svarbi priemonė kompetencijoms ir gebėjimams gerinti, taip pat pasitelkiant neformalųjį mokymąsi ir savišvietą;

| 5. | 2013 m. vasario 15 d. Tarybos išvados dėl investavimo į švietimą ir mokymą. Veikla, susijusi su komunikatu „Švietimo persvarstymas. Investavimas į gebėjimus siekiant geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų“ ir 2013 m. metine augimo apžvalga (5), kuriose valstybės narės raginamos įdiegti priemones universaliesiems gebėjimams ir kompetencijoms ugdyti, kaip apibūdinta 2006 m. Rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų; |
| --- | --- |

5.

2013 m. vasario 15 d. Tarybos išvados dėl investavimo į švietimą ir mokymą. Veikla, susijusi su komunikatu „Švietimo persvarstymas. Investavimas į gebėjimus siekiant geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų“ ir 2013 m. metine augimo apžvalga (5), kuriose valstybės narės raginamos įdiegti priemones universaliesiems gebėjimams ir kompetencijoms ugdyti, kaip apibūdinta 2006 m. Rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų;

| 6. | 2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus (6), kuriose pripažįstama, kad įsitraukdami į sportą jaunuoliai įgyja konkrečių asmeninių bei profesinių gebėjimų ir kompetencijų, pagerinančių įsidarbinimo galimybes. Tokie gebėjimai ir kompetencijos apima mokymąsi mokytis, socialines ir pilietines kompetencijas, lyderystę, bendravimą, komandinį darbą, discipliną, kūrybiškumą, verslumą. |
| --- | --- |

6.

2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus (6), kuriose pripažįstama, kad įsitraukdami į sportą jaunuoliai įgyja konkrečių asmeninių bei profesinių gebėjimų ir kompetencijų, pagerinančių įsidarbinimo galimybes. Tokie gebėjimai ir kompetencijos apima mokymąsi mokytis, socialines ir pilietines kompetencijas, lyderystę, bendravimą, komandinį darbą, discipliną, kūrybiškumą, verslumą.

---

(1)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(2)  Europos neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo gairės, CEDEFOP (2009).

(3)  OL C 326, 2010 12 3, p. 5.

(4)  OL C 372, 2011 12 20, p. 24.

(5)  OL C 64, 2013 3 5, p. 5.

(6)  OL C 32, 2014 2 4, p. 2.

---

| 27.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 172/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 172/13

---

Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį

(2015/C 172/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 1. | kultūros ir kūrybos sektoriai yra tiek kultūrinės, tiek ekonominės vertės šaltiniai. Pastaraisiais metais atliktas svarbus darbas, siekiant, kad kultūros ir kūrybos sektoriai taptų neatsiejama Europos visuomenės ir ekonomikos dalimi ir ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir klestėjimo šaltiniu. Tačiau platesnis jų poveikis dar nėra visiškai pripažintas, visų pirma kalbant apie kultūros ir meninės kūrybos potencialą skatinti inovacijas kituose ekonomikos sektoriuose, visoje visuomenėje ir siekiant žmonių gerovės; |
| --- | --- |

1.

kultūros ir kūrybos sektoriai yra tiek kultūrinės, tiek ekonominės vertės šaltiniai. Pastaraisiais metais atliktas svarbus darbas, siekiant, kad kultūros ir kūrybos sektoriai taptų neatsiejama Europos visuomenės ir ekonomikos dalimi ir ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir klestėjimo šaltiniu. Tačiau platesnis jų poveikis dar nėra visiškai pripažintas, visų pirma kalbant apie kultūros ir meninės kūrybos potencialą skatinti inovacijas kituose ekonomikos sektoriuose, visoje visuomenėje ir siekiant žmonių gerovės;

| 2. | kultūros ir kūrybos sektorių bei kitų sektorių sankirtos gali būti suprantamos kaip procesas, kuriuo derinamos kultūros ir kūrybos sektoriams būdingos žinios bei įgūdžiai su kitų sektorių žiniomis bei įgūdžiais, siekiant ieškoti novatoriškų ir pažangių šiandienos visuomenės problemų sprendimų; |
| --- | --- |

2.

kultūros ir kūrybos sektorių bei kitų sektorių sankirtos gali būti suprantamos kaip procesas, kuriuo derinamos kultūros ir kūrybos sektoriams būdingos žinios bei įgūdžiai su kitų sektorių žiniomis bei įgūdžiais, siekiant ieškoti novatoriškų ir pažangių šiandienos visuomenės problemų sprendimų;

| 3. | kultūros ir kūrybos sankirtos gali būti abipusiai naudingos visiems susijusiems sektoriams, jei jie dalyvauja vienodomis sąlygomis; |
| --- | --- |

3.

kultūros ir kūrybos sankirtos gali būti abipusiai naudingos visiems susijusiems sektoriams, jei jie dalyvauja vienodomis sąlygomis;

MANO, KAD:

| 4. | kultūros ir kūrybos sankirtos su kitais sektoriais gali duoti įvairialypės naudos (1), be kita ko:






  — | pagerinti klientų aptarnavimą, darbuotojų lūkesčių atitikimą ir organizacijų efektyvumą verslo ir viešajame sektoriuose įtraukiant projektuotojus, menininkus ir kitus kūrybinės srities specialistus į novatoriškų ir vartotojui patogių sprendimų ieškojimą ir formuojant tarpdisciplinines grupes, |
| --- | --- | --- |

4.

kultūros ir kūrybos sankirtos su kitais sektoriais gali duoti įvairialypės naudos (1), be kita ko:

—

pagerinti klientų aptarnavimą, darbuotojų lūkesčių atitikimą ir organizacijų efektyvumą verslo ir viešajame sektoriuose įtraukiant projektuotojus, menininkus ir kitus kūrybinės srities specialistus į novatoriškų ir vartotojui patogių sprendimų ieškojimą ir formuojant tarpdisciplinines grupes,

| — | pagerinti pamokų lankomumą ir mokinių pasiekimus, skatinti kūrybišką mokymąsi bei puoselėti mokinių gerovę ir skatinti tėvus labiau dalyvauti į mokyklų veiklą įtraukiant menininkus ir kūrybinės srities specialistus, |
| --- | --- |

—

pagerinti pamokų lankomumą ir mokinių pasiekimus, skatinti kūrybišką mokymąsi bei puoselėti mokinių gerovę ir skatinti tėvus labiau dalyvauti į mokyklų veiklą įtraukiant menininkus ir kūrybinės srities specialistus,

| — | sumažinti medicinos išlaidas ir hospitalizavimo atvejų skaičių gerinant ligų prevenciją bei pacientų reabilitaciją menine ir kūrybine veikla, |
| --- | --- |

—

sumažinti medicinos išlaidas ir hospitalizavimo atvejų skaičių gerinant ligų prevenciją bei pacientų reabilitaciją menine ir kūrybine veikla,

| — | atkurti pramonines teritorijas bei miesto erdves ir skatinti turizmą į ilgalaikes vietos ir regionų vystymosi strategijas integruojant kultūrą ir kūrybą, |
| --- | --- |

—

atkurti pramonines teritorijas bei miesto erdves ir skatinti turizmą į ilgalaikes vietos ir regionų vystymosi strategijas integruojant kultūrą ir kūrybą,

| — | skatinti vartotojų ir apdirbamosios pramonės aplinką tausojantį elgesį, mažinti energijos vartojimą ir išteklių naudojimą įtraukiant projektuotojus, menininkus ir kitus kūrybinės srities specialistus į atliekų medžiagų perdirbimo ir kūrybinio perdirbimo veiklą, kad būtų sukurti nauji, novatoriški ir praktiški pridėtinės vertės turintys produktai, |
| --- | --- |

—

skatinti vartotojų ir apdirbamosios pramonės aplinką tausojantį elgesį, mažinti energijos vartojimą ir išteklių naudojimą įtraukiant projektuotojus, menininkus ir kitus kūrybinės srities specialistus į atliekų medžiagų perdirbimo ir kūrybinio perdirbimo veiklą, kad būtų sukurti nauji, novatoriški ir praktiški pridėtinės vertės turintys produktai,

| — | pagerinti socialinę įtrauktį ir bendruomenės gyvenimą pasitelkiant kultūrinę ir kūrybinę veiklą ir integruojant šiuolaikinę architektūrą, menus ir dizainą į viešąsias erdves ir kultūrinės bei istorinės vertės turinčius pastatus; |
| --- | --- |

—

pagerinti socialinę įtrauktį ir bendruomenės gyvenimą pasitelkiant kultūrinę ir kūrybinę veiklą ir integruojant šiuolaikinę architektūrą, menus ir dizainą į viešąsias erdves ir kultūrinės bei istorinės vertės turinčius pastatus;

PAŽYMĖDAMA, KAD:

| 5. | trūksta žinių apie meno, kultūros ir kūrybos derinimo su technologijomis, mokslu ir verslu potencialą, be to, nepakankamai dalijamasi gerosios patirties pavyzdžiais. Visų pirma, vis dar yra nepakankamai įvertintas ir dėl šios priežasties nepakankamai panaudojamas skatinamasis kultūros ir meno poveikis inovacijoms visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

5.

trūksta žinių apie meno, kultūros ir kūrybos derinimo su technologijomis, mokslu ir verslu potencialą, be to, nepakankamai dalijamasi gerosios patirties pavyzdžiais. Visų pirma, vis dar yra nepakankamai įvertintas ir dėl šios priežasties nepakankamai panaudojamas skatinamasis kultūros ir meno poveikis inovacijoms visuose sektoriuose;

| 6. | sankirtos atsiranda įvairių sektorių sąlyčio taškuose. Tačiau sektoriai ir politika vis dar dažnai organizuojami izoliuotai, o tai riboja sinergijos galimybes ir novatoriškų sprendimų atsiradimą. Siekiant įveikti uždarą mąstymą ir skatinti sankirtas, reikalingas išsamus strateginis požiūris, apimantis visus subjektus – pradedant vietos ir baigiant ES lygmeniu; |
| --- | --- |

6.

sankirtos atsiranda įvairių sektorių sąlyčio taškuose. Tačiau sektoriai ir politika vis dar dažnai organizuojami izoliuotai, o tai riboja sinergijos galimybes ir novatoriškų sprendimų atsiradimą. Siekiant įveikti uždarą mąstymą ir skatinti sankirtas, reikalingas išsamus strateginis požiūris, apimantis visus subjektus – pradedant vietos ir baigiant ES lygmeniu;

| 7. | reikia patikimų ir palyginamų duomenų apie kultūros ir kūrybos sankirtas, kurie leistų užfiksuoti ir analizuoti jų indėlį į visą ekonomiką ir jų poveikį platesnei visuomenei visais lygiais; |
| --- | --- |

7.

reikia patikimų ir palyginamų duomenų apie kultūros ir kūrybos sankirtas, kurie leistų užfiksuoti ir analizuoti jų indėlį į visą ekonomiką ir jų poveikį platesnei visuomenei visais lygiais;

| 8. | kūrybinių įgūdžių ir kritinio mąstymo lavinimas visuose formaliojo švietimo etapuose, taip pat neformaliajame mokymesi ir savišvietoje leidžia žmonėms geriau atitikti vis įvairesnės ir žinių visuomenės, taip pat reiklios ir greitai besikeičiančios darbo rinkos poreikius; |
| --- | --- |

8.

kūrybinių įgūdžių ir kritinio mąstymo lavinimas visuose formaliojo švietimo etapuose, taip pat neformaliajame mokymesi ir savišvietoje leidžia žmonėms geriau atitikti vis įvairesnės ir žinių visuomenės, taip pat reiklios ir greitai besikeičiančios darbo rinkos poreikius;

| 9. | Europos bendroji skaitmeninė rinka turėtų paskatinti kokybiško turinio, kuriam klestėti padeda Europos kultūrų ir kalbų įvairovė, kūrimą ir platinimą ir visoje vertės grandinėje numatyti subalansuotą teisių ir pareigų sistemą; |
| --- | --- |

9.

Europos bendroji skaitmeninė rinka turėtų paskatinti kokybiško turinio, kuriam klestėti padeda Europos kultūrų ir kalbų įvairovė, kūrimą ir platinimą ir visoje vertės grandinėje numatyti subalansuotą teisių ir pareigų sistemą;

| 10. | investicijos į kultūros ir kūrybos sektorius dažnai suvokiamos kaip rizikingos ir nestabilios, nes jos grindžiamos nematerialiuoju turtu. Todėl reikia novatoriškų specialiai kultūros ir kūrybos sektoriams skirtų finansavimo priemonių, kuriomis bus stiprinami jų pajėgumai dalyvauti tarpsektoriniame bendradarbiavime, įskaitant tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

10.

investicijos į kultūros ir kūrybos sektorius dažnai suvokiamos kaip rizikingos ir nestabilios, nes jos grindžiamos nematerialiuoju turtu. Todėl reikia novatoriškų specialiai kultūros ir kūrybos sektoriams skirtų finansavimo priemonių, kuriomis bus stiprinami jų pajėgumai dalyvauti tarpsektoriniame bendradarbiavime, įskaitant tarptautiniu lygiu;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE IR DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| 11. | informuoti visus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma politikos formuotojus, kūrybinės srities specialistus, pramonės sektorius, įmones ir investuotojus apie kultūrinę, ekonominę ir socialinę kūrybos ir inovacijų vertę pasitelkiant tarpsektorinį bendradarbiavimą. Šiuo tikslu svarbu skatinti plačią gerosios patirties, rezultatų ir tarpsektorinio bendradarbiavimo metu įgytos patirties sklaidą, taip pat ekspertų tinklus ir tarpusavio mokymąsi; |
| --- | --- |

11.

informuoti visus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma politikos formuotojus, kūrybinės srities specialistus, pramonės sektorius, įmones ir investuotojus apie kultūrinę, ekonominę ir socialinę kūrybos ir inovacijų vertę pasitelkiant tarpsektorinį bendradarbiavimą. Šiuo tikslu svarbu skatinti plačią gerosios patirties, rezultatų ir tarpsektorinio bendradarbiavimo metu įgytos patirties sklaidą, taip pat ekspertų tinklus ir tarpusavio mokymąsi;

| 12. | įveikti uždarą mąstymą tradicinėse politikos srityse geriau integruojant kultūrą ir meninę kūrybą į ekonomikos augimo, socialinės politikos, miestų bei regionų vystymosi ir darnaus vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

12.

įveikti uždarą mąstymą tradicinėse politikos srityse geriau integruojant kultūrą ir meninę kūrybą į ekonomikos augimo, socialinės politikos, miestų bei regionų vystymosi ir darnaus vystymosi strategijas;

| 13. | toliau nustatyti esamas su kultūros ir kūrybos sankirtomis susijusias politikos kryptis ir tendencijas ir gerinti duomenų rinkimą, kad būtų sustiprintas įrodymais pagrįstas politikos formavimas. Tai reiškia, kad turės būti sukurtos naujos kultūros ir kūrybos sankirtų su kitais sektoriais vertinimo metodikos, siekiant geriau užfiksuoti jų indėlį į inovacijas ir suprasti platesnį jų poveikį; |
| --- | --- |

13.

toliau nustatyti esamas su kultūros ir kūrybos sankirtomis susijusias politikos kryptis ir tendencijas ir gerinti duomenų rinkimą, kad būtų sustiprintas įrodymais pagrįstas politikos formavimas. Tai reiškia, kad turės būti sukurtos naujos kultūros ir kūrybos sankirtų su kitais sektoriais vertinimo metodikos, siekiant geriau užfiksuoti jų indėlį į inovacijas ir suprasti platesnį jų poveikį;

| 14. | skatinti kultūros ir kūrybos sektoriams skirtas kūrybos ekosistemas ir tarpdisciplinines aplinkas per tokias struktūras kaip inovacijų ir verslo centrai, naujai steigiamų įmonių akceleratoriai, inkubatoriai, kūrybiniai centrai, bendram darbui skirtos erdvės ir tinklų kūrimo programos; |
| --- | --- |

14.

skatinti kultūros ir kūrybos sektoriams skirtas kūrybos ekosistemas ir tarpdisciplinines aplinkas per tokias struktūras kaip inovacijų ir verslo centrai, naujai steigiamų įmonių akceleratoriai, inkubatoriai, kūrybiniai centrai, bendram darbui skirtos erdvės ir tinklų kūrimo programos;

| 15. | skatinti tarpsektorinius kultūros ir kūrybos klasterius bei tinklus nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygiu, siekiant skatinti kultūros ir kūrybos eksportą ir sudaryti geresnes sąlygas patekti į naujas rinkas; |
| --- | --- |

15.

skatinti tarpsektorinius kultūros ir kūrybos klasterius bei tinklus nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygiu, siekiant skatinti kultūros ir kūrybos eksportą ir sudaryti geresnes sąlygas patekti į naujas rinkas;

| 16. | skatinti naudoti su technologijomis nesusijusias, socialines ir paslaugų srities inovacijas tradiciniuose pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, diegiant modeliavimu pagrįsto mąstymo požiūrį (2) ir kultūra grindžiamą kūrybiškumą šiuose pramonės sektoriuose; |
| --- | --- |

16.

skatinti naudoti su technologijomis nesusijusias, socialines ir paslaugų srities inovacijas tradiciniuose pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, diegiant modeliavimu pagrįsto mąstymo požiūrį (2) ir kultūra grindžiamą kūrybiškumą šiuose pramonės sektoriuose;

| 17. | skatinti kultūros ir kūrybos sektorius naudotis būsimos bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

17.

skatinti kultūros ir kūrybos sektorius naudotis būsimos bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamomis galimybėmis;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| 18. | skatinti kultūros ir kūrybos sankirtas vietos ir regionų lygiu, jei įmanoma, remiantis esamomis iniciatyvomis, glaudžiai bendradarbiaujant su vietos veiklos vykdytojais, NVO, organizacijomis ir įmonėmis. Taip pat būtų galima svarstyti tarpdisciplininių klasterių kūrimo, aktyviai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, galimybę; |
| --- | --- |

18.

skatinti kultūros ir kūrybos sankirtas vietos ir regionų lygiu, jei įmanoma, remiantis esamomis iniciatyvomis, glaudžiai bendradarbiaujant su vietos veiklos vykdytojais, NVO, organizacijomis ir įmonėmis. Taip pat būtų galima svarstyti tarpdisciplininių klasterių kūrimo, aktyviai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, galimybę;

| 19. | remti iniciatyvas, kuriomis skatinamas bendras interesų gynimas kultūros ir kūrybos sektorių klausimais, kad būtų įveikta sektorių izoliacija ir būtų parengti išsamūs strateginiai požiūriai; |
| --- | --- |

19.

remti iniciatyvas, kuriomis skatinamas bendras interesų gynimas kultūros ir kūrybos sektorių klausimais, kad būtų įveikta sektorių izoliacija ir būtų parengti išsamūs strateginiai požiūriai;

| 20. | skatinti naudoti modeliavimu pagrįstą mąstymo požiūrį viešajame sektoriuje sprendžiant sudėtingus klausimus ir plėtojant į vartotoją orientuotas ir veiksmingas paslaugas (3); |
| --- | --- |

20.

skatinti naudoti modeliavimu pagrįstą mąstymo požiūrį viešajame sektoriuje sprendžiant sudėtingus klausimus ir plėtojant į vartotoją orientuotas ir veiksmingas paslaugas (3);

| 21. | skatinti palankias sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriams toliau atskleisti savo potencialą tarpsektorinėse partnerystėse, be kita ko, atsižvelgiant į Europos kūrybos sektoriaus aljanso (4) rekomendacijas, pasitelkiant atitinkamas priemones, įskaitant:






  — | tokias sektorių poreikiams ir ypatumams pritaikytas novatoriškas finansines priemones kaip kūrybos sektorių inovacijų kuponų programos (5), pradinis finansavimas (6), sutelktinis finansavimas, paskolų garantijų mechanizmai, rizikos kapitalo fondai (pvz., neformalūs investuotojai ir labai rizikingas kapitalas) ir grąžintina parama (7) siekiant įvairinti finansinę paramą kultūros ir kūrybos sektoriams. Taip pat būtų galima svarstyti bandomuosius projektus, kuriais būtų skatinama eksperimentuoti ir rizikuoti, nes taip būtų kuriamos inovacijos, |
| --- | --- | --- |

21.

skatinti palankias sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriams toliau atskleisti savo potencialą tarpsektorinėse partnerystėse, be kita ko, atsižvelgiant į Europos kūrybos sektoriaus aljanso (4) rekomendacijas, pasitelkiant atitinkamas priemones, įskaitant:

—

tokias sektorių poreikiams ir ypatumams pritaikytas novatoriškas finansines priemones kaip kūrybos sektorių inovacijų kuponų programos (5), pradinis finansavimas (6), sutelktinis finansavimas, paskolų garantijų mechanizmai, rizikos kapitalo fondai (pvz., neformalūs investuotojai ir labai rizikingas kapitalas) ir grąžintina parama (7) siekiant įvairinti finansinę paramą kultūros ir kūrybos sektoriams. Taip pat būtų galima svarstyti bandomuosius projektus, kuriais būtų skatinama eksperimentuoti ir rizikuoti, nes taip būtų kuriamos inovacijos,

| — | keitimosi informacija platformas ir investuotojams skirtą mokymą siekiant didinti jų informuotumą apie kultūros ir kūrybos sektorių potencialą ir šiuose sektoriuose dirbantiems specialistams skirtą mokymą siekiant ugdyti jų vadovavimo ir verslo įgūdžius; |
| --- | --- |

—

keitimosi informacija platformas ir investuotojams skirtą mokymą siekiant didinti jų informuotumą apie kultūros ir kūrybos sektorių potencialą ir šiuose sektoriuose dirbantiems specialistams skirtą mokymą siekiant ugdyti jų vadovavimo ir verslo įgūdžius;

| 22. | formaliajame švietime ir neformaliajame mokymesi, skatinti universaliųjų įgūdžių, tokių kaip kūrybiškumo, kultūrinio sąmoningumo ir verslumo, ugdymą. Tam tikrais atvejais skatinti tarpsektorinį požiūrį tarp skirtingų aukštojo mokslo institucijų sričių, pavyzdžiui, įgyvendinant bendras menų ir kultūros, mokslo, inžinerijos, technologijų, verslo ir kitų atitinkamų sričių programas; |
| --- | --- |

22.

formaliajame švietime ir neformaliajame mokymesi, skatinti universaliųjų įgūdžių, tokių kaip kūrybiškumo, kultūrinio sąmoningumo ir verslumo, ugdymą. Tam tikrais atvejais skatinti tarpsektorinį požiūrį tarp skirtingų aukštojo mokslo institucijų sričių, pavyzdžiui, įgyvendinant bendras menų ir kultūros, mokslo, inžinerijos, technologijų, verslo ir kitų atitinkamų sričių programas;

PRAŠO KOMISIJOS:

| 23. | parengti išsamų strateginį požiūrį siekiant padidinti kultūros ir kūrybos pramonės konkurencingumą ir vystymąsi, tuo pačiu pabrėžiant jų vaidmenį visame inovacijų diegimo procese visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

23.

parengti išsamų strateginį požiūrį siekiant padidinti kultūros ir kūrybos pramonės konkurencingumą ir vystymąsi, tuo pačiu pabrėžiant jų vaidmenį visame inovacijų diegimo procese visuose sektoriuose;

| 24. | geriau pritaikyti ir skleisti informaciją apie esamas kultūros ir kūrybos sektoriams skirtas ES programas bei fondus, siekiant sustiprinti sankirtas su kitomis politikos sritimis; |
| --- | --- |

24.

geriau pritaikyti ir skleisti informaciją apie esamas kultūros ir kūrybos sektoriams skirtas ES programas bei fondus, siekiant sustiprinti sankirtas su kitomis politikos sritimis;

| 25. | svarstyti galimybę panaudoti turimą finansavimą pagal ES programas, įskaitant programą „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonę, programas „Erasmus+“, COSME ir „Kūrybiška Europa“, sankirtų projektams, kuriais, pavyzdžiui, siekiama:






  — | remti tarpdisciplinines menininkų, tyrėjų ir technologijų srities specialistų grupes, |
| --- | --- | --- |

25.

svarstyti galimybę panaudoti turimą finansavimą pagal ES programas, įskaitant programą „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonę, programas „Erasmus+“, COSME ir „Kūrybiška Europa“, sankirtų projektams, kuriais, pavyzdžiui, siekiama:

—

remti tarpdisciplinines menininkų, tyrėjų ir technologijų srities specialistų grupes,

| — | geriau remti netechnologines, socialines ir paslaugų inovacijas, |
| --- | --- |

—

geriau remti netechnologines, socialines ir paslaugų inovacijas,

| — | ugdyti universaliuosius gebėjimus, tokius kaip kritinį mąstymą ir gebėjimą imtis iniciatyvos, |
| --- | --- |

—

ugdyti universaliuosius gebėjimus, tokius kaip kritinį mąstymą ir gebėjimą imtis iniciatyvos,

| — | remti meninę veiklą vykdant miestų plėtrą kaip pažangių ir kūrybiškų miestų kūrimo dalį, |
| --- | --- |

—

remti meninę veiklą vykdant miestų plėtrą kaip pažangių ir kūrybiškų miestų kūrimo dalį,

| — | skatinti į vartotoją orientuotą požiūrį dėl viešųjų paslaugų modernizavimo, pavyzdžiui, taikant modeliavimu grindžiamą mąstymą, |
| --- | --- |

—

skatinti į vartotoją orientuotą požiūrį dėl viešųjų paslaugų modernizavimo, pavyzdžiui, taikant modeliavimu grindžiamą mąstymą,

ir nedelsiant pradėti įgyvendinti parengiamuosius veiksmus, būtinus kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonei (8) pradėti veikti 2016 m.;

| 26. | tęsti darbą, kurį pradėjo tokios tarnybos kaip Eurostatas ir Jungtinis tyrimų centras ir kuriuo siekiama teikti informaciją ir duomenis apie kultūros ir kūrybos sankirtų indėlį į kitus ekonomikos sektorius ir politikos sritis, taip pat į ekonomikos augimą apskritai. |
| --- | --- |

26.

tęsti darbą, kurį pradėjo tokios tarnybos kaip Eurostatas ir Jungtinis tyrimų centras ir kuriuo siekiama teikti informaciją ir duomenis apie kultūros ir kūrybos sankirtų indėlį į kitus ekonomikos sektorius ir politikos sritis, taip pat į ekonomikos augimą apskritai.

SUSITARIA

| 27. | 2018 m. apžvelgti veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į šias išvadas. Tokios apžvalgos tikslas bus įvertinti valstybių narių ir Komisijos padarytą pažangą vykdant tolesnę su šiomis išvadomis susijusią veiklą (9). Dėl apžvalgos formos ir apimties turėtų būti konsultuojamasi su valstybėmis narėmis; ji turėtų būti nesudėtinga ir naudinga. |
| --- | --- |

27.

2018 m. apžvelgti veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į šias išvadas. Tokios apžvalgos tikslas bus įvertinti valstybių narių ir Komisijos padarytą pažangą vykdant tolesnę su šiomis išvadomis susijusią veiklą (9). Dėl apžvalgos formos ir apimties turėtų būti konsultuojamasi su valstybėmis narėmis; ji turėtų būti nesudėtinga ir naudinga.

---

(1)  Remiantis atvirojo koordinavimo metodo darbo grupės parengtu Kūrybinių partnerysčių skatinimo politikos vadovu (2014 m.), http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf

(2)  Modeliavimu pagrįstas mąstymas gali būti apibūdintas kaip į sprendimus orientuotas mąstymas, kurio atskaitos taškas yra tikslas (siekti geresnės padėties ateityje), o ne vien tik bandyti išspręsti konkrečią problemą. Jam būdingas išsamus ir kūrybinis požiūris, kuris gali būti taikomas ieškant sprendimų įvairiais, visų pirma sudėtingais ar nenumatytais, atvejais.

(3)  Remiantis „Dizainu grindžiamų inovacijų skatinimo veiksmų plano įgyvendinimas“ (SWD (2013) 380 final).

(4)  Europos kūrybos sektoriaus aljansas (ECIA) yra Komisijos sukurta ir 2012–2014 m. įgyvendinta integruotos politikos iniciatyva. Aljansas buvo sukurtas siekiant išbandyti ir peržiūrėti naujas novatoriškas kūrybos sektoriui skirtas politikos priemones ir pateikti konkrečias rekomendacijas.

(5)  Kūrybos sektorių inovacijų kuponų programos yra nedidelės kreditų sumos, kurias Vyriausybės teikia mažosioms ir vidutinėms įmonėms pirkti paslaugas, kuriomis diegiamos inovacijos (nauji produktai, paslaugos ar procesai) savo įmonių veikloje (ECIA rekomendacija).

(6)  Parengiamojo etapo kapitalu siekiama remti įmones pereinant nuo idėjos ar prototipo etapo prie pirmųjų komercinių pajamų. Teikiant tokią paramą dėmesys sutelkiamas į pačią naujai įsikūrusių novatoriškų bendrovių veiklos pradžią, kai rizika yra didelė.

(7)  Grąžintina parama yra nauja valdžios institucijų finansuojama priemonė. Atrinktam projektui tuo pačiu metu skiriamas dvigubas finansavimas, kurį sudaro paskola be išlaidų ir „grąžintina parama“, kurią gavusi bendrovė grąžins visą arba jos dalį, priklausomai nuo bendrovės veiklos rezultatų per eksploatavimo laikotarpį (ECIA rekomendacija).

(8)  Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonė yra finansinė priemonė, sukurta pagal programą „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.). Jos tikslas – suteikti daugiau finansavimo galimybių kultūros ir kūrybos sektorių labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms.

(9)  Pavyzdžiui, anksčiau, 2015 m., yra atlikta su 2012 m. Tarybos išvadomis dėl kultūros valdymo susijusių veiksmų apžvalga.

---

| 27.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 172/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 172/17

---

Tarybos išvados dėl ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo vaidmens skatinant kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją

(2015/C 172/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į SĄJUNGOS DEDAMAS PASTANGAS SUKURTI SKAITMENINĘ EKONOMIKĄ (1),

ATSIŽVELGDAMA Į:

| 1. | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, kurioje žinios, gebėjimai ir nuostatos, reikalingi norint ugdyti skaitmeninę kompetenciją (2), apibrėžiami kaip viena iš bendrųjų kompetencijų, reikalingų visų žmonių asmens savirealizacijai ir tobulėjimui, aktyviam pilietiškumui, socialinei įtraukčiai ir užimtumui (3), ir kurioje akcentuojama, kad švietimui ir mokymui tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinant, kad visi jaunuoliai turėtų galimybę ugdyti ir gilinti tokią kompetenciją; |
| --- | --- |

1.

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, kurioje žinios, gebėjimai ir nuostatos, reikalingi norint ugdyti skaitmeninę kompetenciją (2), apibrėžiami kaip viena iš bendrųjų kompetencijų, reikalingų visų žmonių asmens savirealizacijai ir tobulėjimui, aktyviam pilietiškumui, socialinei įtraukčiai ir užimtumui (3), ir kurioje akcentuojama, kad švietimui ir mokymui tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinant, kad visi jaunuoliai turėtų galimybę ugdyti ir gilinti tokią kompetenciją;

| 2. | 2008 m. gegužės 22 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvadas dėl kūrybingumo ir inovacijų skatinimo pasitelkiant švietimą ir mokymą, kuriose visų pirma pabrėžtas itin svarbus mokytojų bei mokymosi aplinkos vaidmuo puoselėjant ir remiant kiekvieno vaiko kūrybinį potencialą (4); |
| --- | --- |

2.

2008 m. gegužės 22 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvadas dėl kūrybingumo ir inovacijų skatinimo pasitelkiant švietimą ir mokymą, kuriose visų pirma pabrėžtas itin svarbus mokytojų bei mokymosi aplinkos vaidmuo puoselėjant ir remiant kiekvieno vaiko kūrybinį potencialą (4);

| 3. | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos (5), kuriose nustatyta, kad vienas iš keturių šios programos strateginių tikslų yra kūrybingumo ir novatoriškumo stiprinimas visuose švietimo ir mokymo lygiuose, ir kuriose nurodyta, kad vienas iš pagrindinių uždavinių šioje srityje yra svarbiausių universaliųjų gebėjimų, pavyzdžiui, skaitmeninės kompetencijos, įgijimas; |
| --- | --- |

3.

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos (5), kuriose nustatyta, kad vienas iš keturių šios programos strateginių tikslų yra kūrybingumo ir novatoriškumo stiprinimas visuose švietimo ir mokymo lygiuose, ir kuriose nurodyta, kad vienas iš pagrindinių uždavinių šioje srityje yra svarbiausių universaliųjų gebėjimų, pavyzdžiui, skaitmeninės kompetencijos, įgijimas;

| 4. | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadas dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje, kuriose pabrėžiama, kad reikia skatinti ne tik platesnes galimybes naudotis naujomis technologijomis, bet ir atsakingą naudojimąsi jomis (6); |
| --- | --- |

4.

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadas dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje, kuriose pabrėžiama, kad reikia skatinti ne tik platesnes galimybes naudotis naujomis technologijomis, bet ir atsakingą naudojimąsi jomis (6);

| 5. | 2011 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros (AUP) (7), kuriose pripažinta, kad aukštos kokybės ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra papildo šeimai tenkantį pagrindinį vaidmenį ir yra esminis kalbos įgūdžių įgijimo, sėkmingo mokymosi visą gyvenimą, socialinės integracijos, asmeninio tobulėjimo ir galimybės įsidarbinti pagrindas ir kartu skatina tiek kognityvinių, tiek nekognityvinių gebėjimų įgijimą; |
| --- | --- |

5.

2011 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros (AUP) (7), kuriose pripažinta, kad aukštos kokybės ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra papildo šeimai tenkantį pagrindinį vaidmenį ir yra esminis kalbos įgūdžių įgijimo, sėkmingo mokymosi visą gyvenimą, socialinės integracijos, asmeninio tobulėjimo ir galimybės įsidarbinti pagrindas ir kartu skatina tiek kognityvinių, tiek nekognityvinių gebėjimų įgijimą;

| 6. | 2011 m. lapkričio 29 d. Tarybos išvadas dėl kultūrinių bei kūrybinių kompetencijų ir jų vaidmens kuriant Europos intelektinį kapitalą (8), kuriose pripažinta, kad tokios kompetencijos yra tvaraus ir integracinio augimo Europoje šaltinis, visų pirma todėl, kad kuriami novatoriški produktai ir paslaugos; |
| --- | --- |

6.

2011 m. lapkričio 29 d. Tarybos išvadas dėl kultūrinių bei kūrybinių kompetencijų ir jų vaidmens kuriant Europos intelektinį kapitalą (8), kuriose pripažinta, kad tokios kompetencijos yra tvaraus ir integracinio augimo Europoje šaltinis, visų pirma todėl, kad kuriami novatoriški produktai ir paslaugos;

| 7. | 2011 m. lapkričio 29 d. Tarybos išvadas dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (9), kuriose pabrėžta, kad svarbu geriau informuoti vaikus apie galimus pavojus, su kuriais susiduriama skaitmeniniame pasaulyje, ir paraginta užtikrinti nuoseklumą mokyklose bei ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigose ugdant gebėjimą saugiai naudotis internetu ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis; |
| --- | --- |

7.

2011 m. lapkričio 29 d. Tarybos išvadas dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (9), kuriose pabrėžta, kad svarbu geriau informuoti vaikus apie galimus pavojus, su kuriais susiduriama skaitmeniniame pasaulyje, ir paraginta užtikrinti nuoseklumą mokyklose bei ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigose ugdant gebėjimą saugiai naudotis internetu ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis;

| 8. | 2012 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl raštingumo, kuriose nurodyta, kad švietimo sistemos ne visiškai išnaudojo naujų technologijų poveikį raštingumui ir kad peržiūrėjus mokymosi medžiagą ir metodus atsižvelgiant į didėjantį skaitmeninimą ir teikiant paramą mokytojams naujų pedagoginių metodų bei priemonių naudojimo srityje gali būti sustiprinta besimokančiųjų motyvacija (10); |
| --- | --- |

8.

2012 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl raštingumo, kuriose nurodyta, kad švietimo sistemos ne visiškai išnaudojo naujų technologijų poveikį raštingumui ir kad peržiūrėjus mokymosi medžiagą ir metodus atsižvelgiant į didėjantį skaitmeninimą ir teikiant paramą mokytojams naujų pedagoginių metodų bei priemonių naudojimo srityje gali būti sustiprinta besimokančiųjų motyvacija (10);

| 9. | 2012 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl Europos strategijos dėl vaikams geresnio interneto (11), kuriose akcentuota, kad padedant vaikams saugiai ir naudingai naudotis interneto teikiamomis galimybėmis svarbus vaidmuo tenka švietimo sektoriui ir tėvams ir kad mokytojai bei tėvai turi neatsilikti nuo nuolat vykstančių technologinių pokyčių; |
| --- | --- |

9.

2012 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl Europos strategijos dėl vaikams geresnio interneto (11), kuriose akcentuota, kad padedant vaikams saugiai ir naudingai naudotis interneto teikiamomis galimybėmis svarbus vaidmuo tenka švietimo sektoriui ir tėvams ir kad mokytojai bei tėvai turi neatsilikti nuo nuolat vykstančių technologinių pokyčių;

| 10. | 2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl veiksmingo mokytojų rengimo, kuriose pabrėžta, kaip svarbu, kad mokytojai patys pakankamai gerai suprastų, kaip naudotis skaitmeninėmis mokymosi priemonėmis ir atviraisiais švietimo ištekliais, kad jais veiksmingai pasinaudotų mokydami ir sudarytų sąlygas besimokantiesiems ugdyti savo skaitmeninę kompetenciją (12), |
| --- | --- |

10.

2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl veiksmingo mokytojų rengimo, kuriose pabrėžta, kaip svarbu, kad mokytojai patys pakankamai gerai suprastų, kaip naudotis skaitmeninėmis mokymosi priemonėmis ir atviraisiais švietimo ištekliais, kad jais veiksmingai pasinaudotų mokydami ir sudarytų sąlygas besimokantiesiems ugdyti savo skaitmeninę kompetenciją (12),

TAIP PAT ATSIŽVELGDAMA Į ŠIŲ IŠVADŲ PRIEDE NURODYTĄ PAPILDOMĄ SUSIJUSIĄ INFORMACIJĄ,

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1. | kūrybingumo, novatoriškumo ir skaitmeninės kompetencijos plėtojimas ugdymo ankstyvame amžiuje metu (13) gali duoti naudos vėliau, kadangi taip padedamas pagrindas tolesniam mokymuisi, sudaromos galimybės įgyti gerokai gilesnių žinių ir apskritai sustiprinamas kiekvieno vaiko gebėjimas plėtoti kūrybinio ir kritinio mąstymo gebėjimus bei tapti atsakingu piliečiu, kuris gyvens rytojaus Europoje ir kuris sugebės spręsti vis glaudžiau susieto ir globalizuoto pasaulio iššūkius; |
| --- | --- |

1.

kūrybingumo, novatoriškumo ir skaitmeninės kompetencijos plėtojimas ugdymo ankstyvame amžiuje metu (13) gali duoti naudos vėliau, kadangi taip padedamas pagrindas tolesniam mokymuisi, sudaromos galimybės įgyti gerokai gilesnių žinių ir apskritai sustiprinamas kiekvieno vaiko gebėjimas plėtoti kūrybinio ir kritinio mąstymo gebėjimus bei tapti atsakingu piliečiu, kuris gyvens rytojaus Europoje ir kuris sugebės spręsti vis glaudžiau susieto ir globalizuoto pasaulio iššūkius;

| 2. | gebėjimas diegti inovacijas ir kurti naujus produktus bei paslaugas daugiausia priklauso nuo gebėjimo pasinaudoti tuo, ką suteikia skaitmeninė revoliucija, kuri ekonomiką ir visuomenę keičia stulbinamu greičiu, o tai reiškia, kad artimiausiais dešimtmečiais ekonominė sėkmė priklausys, be kita ko, nuo piliečių, kurie gali pademonstruoti kūrybinius ir novatoriškus sugebėjimus ir kurie turi įgiję aukšto lygio skaitmeninę kompetenciją; |
| --- | --- |

2.

gebėjimas diegti inovacijas ir kurti naujus produktus bei paslaugas daugiausia priklauso nuo gebėjimo pasinaudoti tuo, ką suteikia skaitmeninė revoliucija, kuri ekonomiką ir visuomenę keičia stulbinamu greičiu, o tai reiškia, kad artimiausiais dešimtmečiais ekonominė sėkmė priklausys, be kita ko, nuo piliečių, kurie gali pademonstruoti kūrybinius ir novatoriškus sugebėjimus ir kurie turi įgiję aukšto lygio skaitmeninę kompetenciją;

| 3. | kad būtų patenkintas nuolat augantis vartotojų, kurie būtų kompetentingi skaitmeninėje srityje, ir IRT specialistų poreikis, Europa turi išspręsti uždavinį – suteikti galimybę kiekvienam piliečiui atskleisti savo kūrybinį ar inovacijų potencialą ir ugdyti savo skaitmeninę kompetenciją mokantis visą gyvenimą, |
| --- | --- |

3.

kad būtų patenkintas nuolat augantis vartotojų, kurie būtų kompetentingi skaitmeninėje srityje, ir IRT specialistų poreikis, Europa turi išspręsti uždavinį – suteikti galimybę kiekvienam piliečiui atskleisti savo kūrybinį ar inovacijų potencialą ir ugdyti savo skaitmeninę kompetenciją mokantis visą gyvenimą,

TODĖL SUSITARIA, KAD:

kūrybingumo ir novatoriškumo klausimu:

| 1. | švietimo ir mokymo sistemoms kartu su neformaliuoju mokymusi bei savišvieta turi tekti esminis vaidmuo nuo ankstyvo amžiaus plėtojant kūrybinius ir novatoriškus gebėjimus, kurie yra svarbiausi veiksniai ne tik didinant būsimą ekonominį konkurencingumą ir gerinant galimybes įsidarbinti ateityje, bet, nemažiau svarbu, ir skatinant asmens savirealizaciją bei tobulėjimą, socialinę įtrauktį ir aktyvų pilietiškumą; |
| --- | --- |

1.

švietimo ir mokymo sistemoms kartu su neformaliuoju mokymusi bei savišvieta turi tekti esminis vaidmuo nuo ankstyvo amžiaus plėtojant kūrybinius ir novatoriškus gebėjimus, kurie yra svarbiausi veiksniai ne tik didinant būsimą ekonominį konkurencingumą ir gerinant galimybes įsidarbinti ateityje, bet, nemažiau svarbu, ir skatinant asmens savirealizaciją bei tobulėjimą, socialinę įtrauktį ir aktyvų pilietiškumą;

| 2. | mokytojams ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistams tenka esminis vaidmuo skatinant vaikų žingeidumą, vaizduotę ir norą eksperimentuoti, taip pat padedant jiems išsiugdyti ne tik pagrindinius gebėjimus ir įgyti konkrečių žinių, bet ir įgyti universaliųjų gebėjimų, kurių reikia kūrybingumui ir novatoriškumui, kaip antai kritinis mastymas, problemų sprendimas ir gebėjimas imtis iniciatyvos; |
| --- | --- |

2.

mokytojams ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistams tenka esminis vaidmuo skatinant vaikų žingeidumą, vaizduotę ir norą eksperimentuoti, taip pat padedant jiems išsiugdyti ne tik pagrindinius gebėjimus ir įgyti konkrečių žinių, bet ir įgyti universaliųjų gebėjimų, kurių reikia kūrybingumui ir novatoriškumui, kaip antai kritinis mastymas, problemų sprendimas ir gebėjimas imtis iniciatyvos;

| 3. | mokymasis žaidžiant, kuris gali apimti pedagoginiu požiūriu naudingus žaidimus ir skaitmenines priemones, skatina ne tik vaizduotę, intuiciją ir žingeidumą, bet ir sugebėjimą bendradarbiauti bei spręsti problemas, todėl yra svarbus kiekvieno vaiko vystymuisi ir mokymuisi, ypač ankstyvame amžiuje; |
| --- | --- |

3.

mokymasis žaidžiant, kuris gali apimti pedagoginiu požiūriu naudingus žaidimus ir skaitmenines priemones, skatina ne tik vaizduotę, intuiciją ir žingeidumą, bet ir sugebėjimą bendradarbiauti bei spręsti problemas, todėl yra svarbus kiekvieno vaiko vystymuisi ir mokymuisi, ypač ankstyvame amžiuje;

| 4. | visam tam turėtų būti skirta itin daug dėmesio modernizuojant pedagoginius metodus, mokymo išteklius ir mokymosi aplinką, taip pat mokytojų ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistų pirminio mokymo ir tęstinio profesinio tobulinimosi procese, kuriais turi būtų užtikrinta, kad jie sugebėtų puoselėti vaikų kūrybingumą ir novatoriškumą šiuos principus taikydami mokymo veikloje; |
| --- | --- |

4.

visam tam turėtų būti skirta itin daug dėmesio modernizuojant pedagoginius metodus, mokymo išteklius ir mokymosi aplinką, taip pat mokytojų ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistų pirminio mokymo ir tęstinio profesinio tobulinimosi procese, kuriais turi būtų užtikrinta, kad jie sugebėtų puoselėti vaikų kūrybingumą ir novatoriškumą šiuos principus taikydami mokymo veikloje;

ir skaitmeninės kompetencijos klausimu:

| 5. | nors skaitmeninės priemonės negali būti naudojamos kaip pagrindinės klasėje vykdomos veiklos, įgyjamos patirties ir dėstomos medžiagos pakaitalas, tokių priemonių suteikimas ir jų integravimas į mokymo ir mokymosi procesą tam tikrais atvejais gali prisidėti prie mokymosi proceso kokybės ir veiksmingumo gerinimo, taip pat prie mokinių motyvacijos, supratimo ir mokymosi rezultatų gerinimo; |
| --- | --- |

5.

nors skaitmeninės priemonės negali būti naudojamos kaip pagrindinės klasėje vykdomos veiklos, įgyjamos patirties ir dėstomos medžiagos pakaitalas, tokių priemonių suteikimas ir jų integravimas į mokymo ir mokymosi procesą tam tikrais atvejais gali prisidėti prie mokymosi proceso kokybės ir veiksmingumo gerinimo, taip pat prie mokinių motyvacijos, supratimo ir mokymosi rezultatų gerinimo;

| 6. | siekiant užtikrinti veiksmingą ir pagal amžių tinkamą skaitmeninės kompetencijos ugdymą ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros ir pradinio ugdymo įstaigose itin daug dėmesio turėtų būti skirta pedagoginiams metodams, vertinimui, pedagoginiams ištekliams ir mokymosi aplinkai, taip pat pagalbai sumažinti skaitmeninę atskirtį; |
| --- | --- |

6.

siekiant užtikrinti veiksmingą ir pagal amžių tinkamą skaitmeninės kompetencijos ugdymą ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros ir pradinio ugdymo įstaigose itin daug dėmesio turėtų būti skirta pedagoginiams metodams, vertinimui, pedagoginiams ištekliams ir mokymosi aplinkai, taip pat pagalbai sumažinti skaitmeninę atskirtį;

| 7. | ne mažiau svarbu, kad tam būtų skirta itin daug dėmesio tiek mokytojų, tiek ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistų rengimo ir tęstinio profesinio tobulinimosi procese, siekiant užtikrinti, kad jie išsiugdytų gebėjimą bei įgūdžius ir ištobulintų metodus siekiant skatinti veiksmingą ir atsakingą naujų technologijų naudojimą pedagoginiams tikslams ir remti vaikų skaitmeninės kompetencijos ugdymą; |
| --- | --- |

7.

ne mažiau svarbu, kad tam būtų skirta itin daug dėmesio tiek mokytojų, tiek ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistų rengimo ir tęstinio profesinio tobulinimosi procese, siekiant užtikrinti, kad jie išsiugdytų gebėjimą bei įgūdžius ir ištobulintų metodus siekiant skatinti veiksmingą ir atsakingą naujų technologijų naudojimą pedagoginiams tikslams ir remti vaikų skaitmeninės kompetencijos ugdymą;

| 8. | pasaulyje, kuriame daugelis vaikų linkę gana laisvai naudotis skaitmeninės žiniasklaidos priemonėmis, švietimui ir mokymui taip pat tenka svarbus vaidmuo propaguojant saugų ir atsakingą skaitmeninių priemonių naudojimą ir ugdant gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, t. y. gebėjimą ne tik prieiti prie skaitmeninėmis priemonėmis sukurto turinio, bet – o tai yra kur kas svarbiau – ir interpretuoti tokį turinį, juo naudotis ir dalintis, jį kurti ir kritiškai vertinti, |
| --- | --- |

8.

pasaulyje, kuriame daugelis vaikų linkę gana laisvai naudotis skaitmeninės žiniasklaidos priemonėmis, švietimui ir mokymui taip pat tenka svarbus vaidmuo propaguojant saugų ir atsakingą skaitmeninių priemonių naudojimą ir ugdant gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, t. y. gebėjimą ne tik prieiti prie skaitmeninėmis priemonėmis sukurto turinio, bet – o tai yra kur kas svarbiau – ir interpretuoti tokį turinį, juo naudotis ir dalintis, jį kurti ir kritiškai vertinti,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ IR INSTITUCIJŲ AUTONOMIJĄ,

kūrybingumo ir novatoriškumo klausimu:

| 1. | paraginti mokytojų rengimo įstaigas, ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistų rengimo įstaigas ir kvalifikacijos tobulinimo kursų rengėjus adaptuoti savo programas taip, kad būtų galima taikyti naujas mokymosi priemones ir parengti tinkamus pedagoginius metodus, kad nuo ankstyvo amžiaus būtų puoselėjamas kūrybingumas ir novatoriškumas; |
| --- | --- |

1.

paraginti mokytojų rengimo įstaigas, ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistų rengimo įstaigas ir kvalifikacijos tobulinimo kursų rengėjus adaptuoti savo programas taip, kad būtų galima taikyti naujas mokymosi priemones ir parengti tinkamus pedagoginius metodus, kad nuo ankstyvo amžiaus būtų puoselėjamas kūrybingumas ir novatoriškumas;

| 2. | paraginti švietimo paslaugų teikėjus arba tam tikrais atvejais atitinkamas institucijas tinkamai aprūpinti mokyklas ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros įstaigas, siekiant puoselėti kūrybinius ir novatoriškus gebėjimus; |
| --- | --- |

2.

paraginti švietimo paslaugų teikėjus arba tam tikrais atvejais atitinkamas institucijas tinkamai aprūpinti mokyklas ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros įstaigas, siekiant puoselėti kūrybinius ir novatoriškus gebėjimus;

| 3. | paraginti tiek mokytojams, tiek ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistams skirtų pirminio ir tęstinio profesinio tobulinimosi programų rengėjus apsvarstyti veiksmingus metodus, kuriais būtų puoselėjamas žingeidumas, eksperimentavimas, kūrybiškas bei kritinis mąstymas ir kultūros pažinimas, pavyzdžiui, pasitelkiant meną, muziką ir teatrą, ir išnagrinėti kūrybinių partnerysčių teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

3.

paraginti tiek mokytojams, tiek ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistams skirtų pirminio ir tęstinio profesinio tobulinimosi programų rengėjus apsvarstyti veiksmingus metodus, kuriais būtų puoselėjamas žingeidumas, eksperimentavimas, kūrybiškas bei kritinis mąstymas ir kultūros pažinimas, pavyzdžiui, pasitelkiant meną, muziką ir teatrą, ir išnagrinėti kūrybinių partnerysčių teikiamas galimybes;

| 4. | skatinti vaikų formaliojo ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos veiklos, skirtos kūrybingumui ir novatoriškumui puoselėti, plėtojimą, kartu pripažįstant ir svarbų tėvų bei šeimų vaidmenį; |
| --- | --- |

4.

skatinti vaikų formaliojo ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos veiklos, skirtos kūrybingumui ir novatoriškumui puoselėti, plėtojimą, kartu pripažįstant ir svarbų tėvų bei šeimų vaidmenį;

ir skaitmeninės kompetencijos klausimu:

| 5. | užtikrinti geresnes galimybes naudotis IRT ir sudaryti palankesnes sąlygas IRT skatinimui, taip pat skaitmeninės kompetencijos ugdymui, ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo metu pagal amžių tinkamu būdu supažindinant su skaitmeninėmis priemonėmis ir jas integruojant, kartu pripažįstant svarbų tėvų ir šeimų vaidmenį, taip pat skirtingus mokymosi poreikius, būdingus skirtingiems amžiaus tarpsniams; |
| --- | --- |

5.

užtikrinti geresnes galimybes naudotis IRT ir sudaryti palankesnes sąlygas IRT skatinimui, taip pat skaitmeninės kompetencijos ugdymui, ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo metu pagal amžių tinkamu būdu supažindinant su skaitmeninėmis priemonėmis ir jas integruojant, kartu pripažįstant svarbų tėvų ir šeimų vaidmenį, taip pat skirtingus mokymosi poreikius, būdingus skirtingiems amžiaus tarpsniams;

| 6. | skatinti plėtoti ir naudoti skaitmenines priemones mokymo tikslams ir pedagoginius metodus, kurie gali prisidėti prie kompetencijos gerinimo visose srityse, įskaitant visų pirma raštingumą, skaičiavimo, matematinius, gamtos mokslų, technologijų gebėjimus ir užsienio kalbas, siekiant išspręsti kai kurias neseniai atliktuose tarptautiniuose tyrimuose akcentuotas problemas (14); |
| --- | --- |

6.

skatinti plėtoti ir naudoti skaitmenines priemones mokymo tikslams ir pedagoginius metodus, kurie gali prisidėti prie kompetencijos gerinimo visose srityse, įskaitant visų pirma raštingumą, skaičiavimo, matematinius, gamtos mokslų, technologijų gebėjimus ir užsienio kalbas, siekiant išspręsti kai kurias neseniai atliktuose tarptautiniuose tyrimuose akcentuotas problemas (14);

| 7. | paraginti švietimo paslaugų teikėjus arba tam tikrais atvejais atitinkamas institucijas tinkamai aprūpinti mokyklas ir ikimokyklinio ugdymo paslaugas teikiančias įstaigas, siekiant skatinti pagal amžių tinkamu būdu ugdyti skaitmeninę kompetenciją, visų pirma plečiant aprūpinimą įvairiomis skaitmeninėmis priemonėmis ir infrastruktūra; |
| --- | --- |

7.

paraginti švietimo paslaugų teikėjus arba tam tikrais atvejais atitinkamas institucijas tinkamai aprūpinti mokyklas ir ikimokyklinio ugdymo paslaugas teikiančias įstaigas, siekiant skatinti pagal amžių tinkamu būdu ugdyti skaitmeninę kompetenciją, visų pirma plečiant aprūpinimą įvairiomis skaitmeninėmis priemonėmis ir infrastruktūra;

| 8. | paraginti mokytojų ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistų rengėjus, mokytojus, ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistus ir mokyklų vadovus tiek pirminio, tiek tęstinio profesinio tobulinimosi metu patiems ugdytis tinkamo lygio skaitmeninę kompetenciją, įskaitant gebėjimą naudoti IRT mokymo tikslams, taip pat plėtoti veiksmingus metodus, kuriais nuo ankstyvo amžiaus būtų skatinamas gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis; |
| --- | --- |

8.

paraginti mokytojų ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistų rengėjus, mokytojus, ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistus ir mokyklų vadovus tiek pirminio, tiek tęstinio profesinio tobulinimosi metu patiems ugdytis tinkamo lygio skaitmeninę kompetenciją, įskaitant gebėjimą naudoti IRT mokymo tikslams, taip pat plėtoti veiksmingus metodus, kuriais nuo ankstyvo amžiaus būtų skatinamas gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis;

| 9. | išnagrinėti galimybes panaudoti skaitmenines priemones padedant mokytis įvairiomis aplinkybėmis ir teikiant individualiau pritaikytą mokymą, kuris gali tikti labai įvairių gebėjimų vaikams – nuo labai talentingų iki nedaug sugebančių, taip pat nepalankiomis sąlygomis gyvenantiems vaikams ir specialių poreikių turintiems vaikams; |
| --- | --- |

9.

išnagrinėti galimybes panaudoti skaitmenines priemones padedant mokytis įvairiomis aplinkybėmis ir teikiant individualiau pritaikytą mokymą, kuris gali tikti labai įvairių gebėjimų vaikams – nuo labai talentingų iki nedaug sugebančių, taip pat nepalankiomis sąlygomis gyvenantiems vaikams ir specialių poreikių turintiems vaikams;

| 10. | skatinti mokyklų ir mokytojų bendravimą ir bendradarbiavimą regioniniu, nacionaliniu, europiniu ir tarptautiniu lygiais, be kita ko, pasitelkiant iniciatyvą „eTwinning“; |
| --- | --- |

10.

skatinti mokyklų ir mokytojų bendravimą ir bendradarbiavimą regioniniu, nacionaliniu, europiniu ir tarptautiniu lygiais, be kita ko, pasitelkiant iniciatyvą „eTwinning“;

| 11. | išnagrinėti galimybes bendradarbiauti su atvirojo kodo bendruomene novatoriškų švietimo priemonių ir skaitmeninio kūrybingumo srityje; |
| --- | --- |

11.

išnagrinėti galimybes bendradarbiauti su atvirojo kodo bendruomene novatoriškų švietimo priemonių ir skaitmeninio kūrybingumo srityje;

| 12. | dėti pastangas skatinant mokymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, visų pirma skatinti saugiai ir atsakingai naudotis skaitmeninėmis technologijomis ikimokyklinio ir pradinio ugdymo metu, |
| --- | --- |

12.

dėti pastangas skatinant mokymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, visų pirma skatinti saugiai ir atsakingai naudotis skaitmeninėmis technologijomis ikimokyklinio ir pradinio ugdymo metu,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS:

| 1. | imtis atitinkamų priemonių ir iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama skatinti kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją ikimokyklinio ir pradinio ugdymo įstaigose, veiksmingai pasinaudojant Europos ištekliais, pavyzdžiui, programa „Erasmus+“ bei Europos struktūriniais ir investiciniais fondais, šioms priemonėms ir iniciatyvoms paremti; |
| --- | --- |

1.

imtis atitinkamų priemonių ir iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama skatinti kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją ikimokyklinio ir pradinio ugdymo įstaigose, veiksmingai pasinaudojant Europos ištekliais, pavyzdžiui, programa „Erasmus+“ bei Europos struktūriniais ir investiciniais fondais, šioms priemonėms ir iniciatyvoms paremti;

| 2. | skatinti ir plėtoti bendradarbiavimą, keitimąsi gerąja patirtimi ir tarpusavio mokymąsi apie kūrybingumo, novatoriškumo ir skaitmeninės kompetencijos skatinimą ikimokyklinio ir pradinio ugdymo įstaigose, taip pat pasitelkiant neformalųjį mokymąsi ir savišvietą; |
| --- | --- |

2.

skatinti ir plėtoti bendradarbiavimą, keitimąsi gerąja patirtimi ir tarpusavio mokymąsi apie kūrybingumo, novatoriškumo ir skaitmeninės kompetencijos skatinimą ikimokyklinio ir pradinio ugdymo įstaigose, taip pat pasitelkiant neformalųjį mokymąsi ir savišvietą;

| 3. | atlikus tyrimus nustatyti, kokius metodus ir praktiką mokytojai ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistai galėtų veiksmingiausiai taikyti kiekvienu ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros ir pradinio ugdymo etapu siekiant padėti vaikams plėtoti kūrybinius ir novatoriškus gebėjimus, taip pat ugdytis skaitmeninę kompetenciją. Šioje srityje apsvarstyti galimybę prireikus įgyvendinti ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros kokybės sistemos pagrindinius principus, |
| --- | --- |

3.

atlikus tyrimus nustatyti, kokius metodus ir praktiką mokytojai ir ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros specialistai galėtų veiksmingiausiai taikyti kiekvienu ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros ir pradinio ugdymo etapu siekiant padėti vaikams plėtoti kūrybinius ir novatoriškus gebėjimus, taip pat ugdytis skaitmeninę kompetenciją. Šioje srityje apsvarstyti galimybę prireikus įgyvendinti ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros kokybės sistemos pagrindinius principus,

IR PRAŠO KOMISIJOS:

| 1. | tęsti programos „ET 2020“ Universaliųjų gebėjimų ir Skaitmeninio mokymosi ir mokymosi internetu darbo grupių šiuo metu vykdomą darbą, siekiant puoselėti kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją, kai tinkama, nuo ankstyvo amžiaus; |
| --- | --- |

1.

tęsti programos „ET 2020“ Universaliųjų gebėjimų ir Skaitmeninio mokymosi ir mokymosi internetu darbo grupių šiuo metu vykdomą darbą, siekiant puoselėti kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją, kai tinkama, nuo ankstyvo amžiaus;

| 2. | Europos lygiu skatinti bendradarbiavimą ir abipusį mokymąsi, tiek pagal strateginę programą „ET 2020“, tiek pagal programą „Erasmus+“; |
| --- | --- |

2.

Europos lygiu skatinti bendradarbiavimą ir abipusį mokymąsi, tiek pagal strateginę programą „ET 2020“, tiek pagal programą „Erasmus+“;

| 3. | pasitelkiant esamas priemones ir ataskaitas tęsti šiose išvadose minimų sričių stebėseną, tuo pačiu vengiant bet kokios papildomos administracinės naštos. |
| --- | --- |

3.

pasitelkiant esamas priemones ir ataskaitas tęsti šiose išvadose minimų sričių stebėseną, tuo pačiu vengiant bet kokios papildomos administracinės naštos.

---

(1)  2013 m. spalio 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 169/13, I skirsnis, visų pirma 1–12 punktai).

(2)  „Skaitmeninė kompetencija siejasi su patikimu ir kritišku informacinės visuomenės technologijų (IVT) naudojimu darbe, leidžiant laisvalaikį ir bendraujant. Ji yra paremta pagrindiniais IRT įgūdžiais: kompiuterių naudojimu surandant, įvertinant, saugant, rengiant, pristatant informaciją ir ja keičiantis bei bendraujant ir dalyvaujant bendradarbiavimo tinkluose internete ir t. t.“

(3)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(4)  OL C 141, 2008 6 7, p. 17.

(5)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(6)  Dok. 15441/09.

(7)  OL C 175, 2011 6 15, p. 8.

(8)  OL C 372, 2011 12 20, p. 19.

(9)  OL C 372, 2011 12 20, p. 15.

(10)  OL C 393, 2012 12 19, p. 1.

(11)  OL C 393, 2012 12 19, p. 11.

(12)  OL C 183, 2014 6 14, p. 22.

(13)  Šiose išvadose nurodomi ugdymo laikotarpiai iš esmės atitinka:

| — | ISCED 0.2 lygį (ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programos): „Švietimo programos, kuriomis siekiama remti ankstyvąjį ugdymą rengiantis mokymuisi mokykloje ir dalyvavimui visuomenės gyvenime. Programos, skirtos vaikams nuo 3 metų iki jiems pradedamas teikti pradinis ugdymas.“ |
| --- | --- |

—

ISCED 0.2 lygį (ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programos): „Švietimo programos, kuriomis siekiama remti ankstyvąjį ugdymą rengiantis mokymuisi mokykloje ir dalyvavimui visuomenės gyvenime. Programos, skirtos vaikams nuo 3 metų iki jiems pradedamas teikti pradinis ugdymas.“

| — | ISCED 1 lygį (pradinio ugdymo programos): „Programos, paprastai skirtos mokinių pagrindiniams gebėjimams skaitymo, rašymo ir matematikos srityje ugdyti, kuriomis sukuriamas tvirtas pagrindas mokymuisi.“ |
| --- | --- |

—

ISCED 1 lygį (pradinio ugdymo programos): „Programos, paprastai skirtos mokinių pagrindiniams gebėjimams skaitymo, rašymo ir matematikos srityje ugdyti, kuriomis sukuriamas tvirtas pagrindas mokymuisi.“

(14)  Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) 2012 m. rezultatai (buvo tiriami 15 metų moksleivių gebėjimai skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų srityje) rodo pažangą, padarytą siekiant 2020 m. lyginamojo standarto, pagal kurį pagrindinius gebėjimus prastai įgyjantys asmenys sudarytų ne daugiau kaip 15 %, nors visos ES rodikliai matematikos srityje gerokai atsilieka. Rekomenduojama dėti nuolatines pastangas visose srityse, visų pirma dėmesį skiriant mokiniams, gyvenantiems blogomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis. Pirmojo Europos kalbinės kompetencijos tyrimo (2012 m.) rezultatai rodo apskritai žemą tiek pirmosios, tiek antrosios užsienio kalbų, kurios buvo testuotos, kompetencijos lygį, tačiau skirtingose valstybėse narėse rezultatai skiriasi.

---

PRIEDAS

Papildoma susijusi informacija

| 1. | ES aukšto lygio raštingumo didinimo ekspertų grupės galutinė ataskaita, 2012 m. rugsėjo mėn. (1); |
| --- | --- |

1.

ES aukšto lygio raštingumo didinimo ekspertų grupės galutinė ataskaita, 2012 m. rugsėjo mėn. (1);

| 2. | 2013 m. rugsėjo 25 d. Komisijos komunikatas „Atviresnis švietimas: visiems prieinamas novatoriškas mokymas (is) naudojantis naujomis technologijomis ir atviraisiais švietimo ištekliais“ (2); |
| --- | --- |

2.

2013 m. rugsėjo 25 d. Komisijos komunikatas „Atviresnis švietimas: visiems prieinamas novatoriškas mokymas (is) naudojantis naujomis technologijomis ir atviraisiais švietimo ištekliais“ (2);

| 3. | 2013 m. Europos Komisijos leidinys „Comenius – gerosios praktikos pavyzdžiai“ (3); |
| --- | --- |

3.

2013 m. Europos Komisijos leidinys „Comenius – gerosios praktikos pavyzdžiai“ (3);

| 4. | 2013 m. Europos Komisijos, Europos mokyklų tinklo ir Lježo universiteto leidinys „Mokyklų apklausa. IRT švietimo srityje“ (4); |
| --- | --- |

4.

2013 m. Europos Komisijos, Europos mokyklų tinklo ir Lježo universiteto leidinys „Mokyklų apklausa. IRT švietimo srityje“ (4);

| 5. | 2013 m. EBPO leidinys „Novatoriška mokymosi aplinka“ (5); |
| --- | --- |

5.

2013 m. EBPO leidinys „Novatoriška mokymosi aplinka“ (5);

| 6. | 2014 m. gruodžio 11 d. Briuselyje vykusi Europos aukšto lygio konferencija „Švietimas skaitmeniniame amžiuje“; |
| --- | --- |

6.

2014 m. gruodžio 11 d. Briuselyje vykusi Europos aukšto lygio konferencija „Švietimas skaitmeniniame amžiuje“;

| 7. | 2014 m. Ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros teminės darbo grupės ataskaita „Pasiūlymas dėl ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros kokybės sistemos pagrindinių principų“ (6). |
| --- | --- |

7.

2014 m. Ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros teminės darbo grupės ataskaita „Pasiūlymas dėl ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros kokybės sistemos pagrindinių principų“ (6).

---

(1)  Žr. http://ec.europa.eu/education/policy/school/doc/literacy-report_en.pdf

(2)  Dok. 14116/13 + ADD 1.

(3)  Žr. http://ec.europa.eu/education/library/publications/2013/comenius_en.pdf

(4)  Žr. https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/KK-31-13-401-EN-N.pdf

(5)  Žr. http://www.oecd-ilibrary.org/education/innovative-learning-environments_9789264203488-en

(6)  Žr. http://ec.europa.eu/education/policy/strategic-framework/archive/documents/ecec-quality-framework_en.pdf

---

| 27.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 172/22

---

Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2011/137/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 204/2011 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje numatytos ribojamosios priemonės

(2015/C 172/06)

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims ir subjektams, kurie šiuo metu yra nurodyti Tarybos sprendimo 2011/137/BUSP (1) II ir IV prieduose ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 204/2011 (2) dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje III priede.

Taryba ketina iš dalies pakeisti šių asmenų ir subjektų įtraukimo į sąrašą priežastis: ABDUSSALAM Abdussalam Mohammed, ABU SHAARIYA, ASHKAL Omar, Dr. AL-BAGHDADI Abdulqader Mohammed, DIBRI Abdulqader Yusef, QADHAF AL-DAM Sayyid Mohammed, TOHAMI General Khaled, FARKASH Mohammed Boucharaya, EL-KASSIM ZOUAI Mohamed Abou, AL-MAHMOUDI Baghdadi, HIJAZI Mohamad Mahmoud, AL-GAOUD Abdelmajid, AL-CHARIF Ibrahim Zarroug, FAKHIRI Abdelkebir Mohamad, MANSOUR Abdallah, AL QADHAFI Quren Salih Quren, AL KUNI Pulkininkas Amid Husain ir Taher Juwadi, Waatassimou fondas, Revoliucinių pajėgų padalinys, Al-Inma Holding Co. for Services Investments, Al-Inma Holding Co. For Industrial Investments ir Al-Inma Holding Co. for Construction and Real Estate Developments (Tarybos sprendimo 2011/137/BUSP II ir IV prieduose ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 204/2011 III priede sąrašo Nr. atitinkamai 2, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 5, 7, 18, 19 ir 22).

Atitinkami asmenys ir subjektai informuojami, kad iki 2015 m. birželio 10 d. jie gali toliau nurodytu adresu pateikti Tarybai prašymą nurodyti numatomas įtraukimo į sąrašą priežastis:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OL L 58, 2011 3 3, p. 53.

(2)  OL L 58, 2011 3 3, p. 1.

---

Europos Komisija

| 27.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 172/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 172/23

---

Euro kursas (1)

2015 m. gegužės 25 d.

(2015/C 172/07)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0978 |
| JPY | Japonijos jena | 133,39 |
| DKK | Danijos krona | 7,4552 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,71000 |
| SEK | Švedijos krona | 9,2425 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0349 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,3900 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,372 |
| HUF | Vengrijos forintas | 307,71 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1075 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4539 |
| TRY | Turkijos lira | 2,8665 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4023 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3496 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,5100 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5025 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4728 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 204,41 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,1034 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,8098 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5383 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 471,40 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 3,9668 |
| PHP | Filipinų pesas | 48,958 |
| RUB | Rusijos rublis | 54,8810 |
| THB | Tailando batas | 36,882 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,4250 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,7662 |
| INR | Indijos rupija | 69,7761 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0978

JPY

Japonijos jena

133,39

DKK

Danijos krona

7,4552

GBP

Svaras sterlingas

0,71000

SEK

Švedijos krona

9,2425

CHF

Šveicarijos frankas

1,0349

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,3900

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,372

HUF

Vengrijos forintas

307,71

PLN

Lenkijos zlotas

4,1075

RON

Rumunijos lėja

4,4539

TRY

Turkijos lira

2,8665

AUD

Australijos doleris

1,4023

CAD

Kanados doleris

1,3496

HKD

Honkongo doleris

8,5100

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5025

SGD

Singapūro doleris

1,4728

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 204,41

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,1034

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,8098

HRK

Kroatijos kuna

7,5383

IDR

Indonezijos rupija

14 471,40

MYR

Malaizijos ringitas

3,9668

PHP

Filipinų pesas

48,958

RUB

Rusijos rublis

54,8810

THB

Tailando batas

36,882

BRL

Brazilijos realas

3,4250

MXN

Meksikos pesas

16,7662

INR

Indijos rupija

69,7761

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 27.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 172/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 172/24

---

Euro kursas (1)

2015 m. gegužės 26 d.

(2015/C 172/08)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0926 |
| JPY | Japonijos jena | 134,07 |
| DKK | Danijos krona | 7,4549 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,70960 |
| SEK | Švedijos krona | 9,1860 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0351 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,3685 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,407 |
| HUF | Vengrijos forintas | 309,17 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1391 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4598 |
| TRY | Turkijos lira | 2,8751 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4020 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3520 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,4706 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,4981 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4707 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 207,02 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,1248 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,7785 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5598 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 436,20 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 3,9642 |
| PHP | Filipinų pesas | 48,790 |
| RUB | Rusijos rublis | 55,0995 |
| THB | Tailando batas | 36,799 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,4121 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,7097 |
| INR | Indijos rupija | 69,8445 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0926

JPY

Japonijos jena

134,07

DKK

Danijos krona

7,4549

GBP

Svaras sterlingas

0,70960

SEK

Švedijos krona

9,1860

CHF

Šveicarijos frankas

1,0351

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,3685

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,407

HUF

Vengrijos forintas

309,17

PLN

Lenkijos zlotas

4,1391

RON

Rumunijos lėja

4,4598

TRY

Turkijos lira

2,8751

AUD

Australijos doleris

1,4020

CAD

Kanados doleris

1,3520

HKD

Honkongo doleris

8,4706

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,4981

SGD

Singapūro doleris

1,4707

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 207,02

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,1248

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,7785

HRK

Kroatijos kuna

7,5598

IDR

Indonezijos rupija

14 436,20

MYR

Malaizijos ringitas

3,9642

PHP

Filipinų pesas

48,790

RUB

Rusijos rublis

55,0995

THB

Tailando batas

36,799

BRL

Brazilijos realas

3,4121

MXN

Meksikos pesas

16,7097

INR

Indijos rupija

69,8445

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---