# Europos Sąjungos L 111/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 111 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. balandžio 30d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 111

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. balandžio 30d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2015 m. balandžio 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/674 dėl iš dalies pakeisto Susitarimo, įkuriančio Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją, priėmimo Europos Sąjungos vardu | 1 |
| | | Iš dalies pakeistas Susitarimas, įkuriantis Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją | 3 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. vasario 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/675, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 673/2005, nustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams | 16 |
| | * | 2015 m. balandžio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/676 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 18 |
| | * | 2015 m. balandžio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/677 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 21 |
| | * | 2015 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/678, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su ribiniu kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, agurkams, valgomosioms vynuogėms, abrikosams, vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, persikams, įskaitant nektarinus, ir slyvoms taikomi papildomi muitai | 24 |
| | * | 2015 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/679, kuriuo sustabdomas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/360 numatytos privataus kiaulienos sandėliavimo paramos paraiškų teikimas | 27 |
| | | 2015 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/680, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 28 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/681 dėl nuorodų į miesto ir turistinių dviračių, kalnų ir lenktyninių dviračių standartą EN ISO 4210 ir į mažamečių vaikų dviračių standartą EN ISO 8098 paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB (
  1
  ) | 30 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2015 m. balandžio 29 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2015/682 dėl maiste esančio perchlorato stebėsenos (
  1
  ) | 32 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2015 m. balandžio 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/674 dėl iš dalies pakeisto Susitarimo, įkuriančio Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją, priėmimo Europos Sąjungos vardu

1

Iš dalies pakeistas Susitarimas, įkuriantis Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją

3

REGLAMENTAI

*

2015 m. vasario 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/675, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 673/2005, nustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams

16

*

2015 m. balandžio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/676 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

18

*

2015 m. balandžio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/677 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

21

*

2015 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/678, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su ribiniu kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, agurkams, valgomosioms vynuogėms, abrikosams, vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, persikams, įskaitant nektarinus, ir slyvoms taikomi papildomi muitai

24

*

2015 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/679, kuriuo sustabdomas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/360 numatytos privataus kiaulienos sandėliavimo paramos paraiškų teikimas

27

2015 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/680, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

28

SPRENDIMAI

*

2015 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/681 dėl nuorodų į miesto ir turistinių dviračių, kalnų ir lenktyninių dviračių standartą EN ISO 4210 ir į mažamečių vaikų dviračių standartą EN ISO 8098 paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB (
  1
  )

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

1

30

REKOMENDACIJOS

*

2015 m. balandžio 29 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2015/682 dėl maiste esančio perchlorato stebėsenos (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/674

2015 m. balandžio 20 d.

dėl iš dalies pakeisto Susitarimo, įkuriančio Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją, priėmimo Europos Sąjungos vardu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | 1949 m. vykusioje penktojoje Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) konferencijoje buvo parengtas ir patvirtintas Susitarimas, įkuriantis Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją (toliau – Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija, BVJŽK) (toliau – Susitarimas), ir jis įsigaliojo 1952 m. vasario 20 d.; |
| --- | --- |

(1)

1949 m. vykusioje penktojoje Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) konferencijoje buvo parengtas ir patvirtintas Susitarimas, įkuriantis Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją (toliau – Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija, BVJŽK) (toliau – Susitarimas), ir jis įsigaliojo 1952 m. vasario 20 d.;

| (2) | Tarybai priėmus Sprendimą 98/416/EB (1), Europos bendrija tapo viena iš BVJŽK Susitariančiųjų Šalių; |
| --- | --- |

(2)

Tarybai priėmus Sprendimą 98/416/EB (1), Europos bendrija tapo viena iš BVJŽK Susitariančiųjų Šalių;

| (3) | 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas; |
| --- | --- |

(3)

2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas;

| (4) | 2013 m. lapkričio 15 d. Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu vesti derybas dėl Susitarimo pakeitimų klausimais, priklausančiais Sąjungos kompetencijai; |
| --- | --- |

(4)

2013 m. lapkričio 15 d. Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu vesti derybas dėl Susitarimo pakeitimų klausimais, priklausančiais Sąjungos kompetencijai;

| (5) | valstybės narės ir Komisija vedė derybas pagal atitinkamas savo kompetencijos sritis vadovaudamosi derybiniais įgaliojimais ir glaudžiai bendradarbiaudamos; |
| --- | --- |

(5)

valstybės narės ir Komisija vedė derybas pagal atitinkamas savo kompetencijos sritis vadovaudamosi derybiniais įgaliojimais ir glaudžiai bendradarbiaudamos;

| (6) | derybos buvo sėkmingai baigtos 2014 m. gegužės 19–24 d. įvykusiame BVJŽK posėdyje. Tame posėdyje BVJŽK patvirtino iš dalies pakeisto Susitarimo tekstą; |
| --- | --- |

(6)

derybos buvo sėkmingai baigtos 2014 m. gegužės 19–24 d. įvykusiame BVJŽK posėdyje. Tame posėdyje BVJŽK patvirtino iš dalies pakeisto Susitarimo tekstą;

| (7) | Susitarimo pakeitimais siekiama atnaujinti BVJŽK ir sustiprinti jos vaidmenį užtikrinant žvejybos išteklių išsaugojimą jos kompetencijos srityje; |
| --- | --- |

(7)

Susitarimo pakeitimais siekiama atnaujinti BVJŽK ir sustiprinti jos vaidmenį užtikrinant žvejybos išteklių išsaugojimą jos kompetencijos srityje;

| (8) | siekiant užtikrinti ilgalaikę gyvųjų jūrų išteklių ir jų aplinkos išsaugojimą bei tausų panaudojimą buvo peržiūrėti ir išplėsti BVJŽK tikslai, bendrieji principai ir funkcijos; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti ilgalaikę gyvųjų jūrų išteklių ir jų aplinkos išsaugojimą bei tausų panaudojimą buvo peržiūrėti ir išplėsti BVJŽK tikslai, bendrieji principai ir funkcijos;

| (9) | iš dalies pakeistas Susitarimas neprieštarauja Sąjungos bendros žuvininkystės politikos principams. Todėl Sąjunga yra suinteresuota priimti iš dalies pakeistą Susitarimą, |
| --- | --- |

(9)

iš dalies pakeistas Susitarimas neprieštarauja Sąjungos bendros žuvininkystės politikos principams. Todėl Sąjunga yra suinteresuota priimti iš dalies pakeistą Susitarimą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas iš dalies pakeistas Susitarimas, įkuriantis Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją.

Iš dalies pakeisto Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos Pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą Sąjungos vardu pranešti FAO apie tai, kad Europos Sąjunga priima iš dalies pakeistą Susitarimą. (2)

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2015 m. balandžio 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. DŪKLAVS

---

(1)  1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (OL L 190, 1998 7 4, p. 34).

1

(2)  Iš dalies pakeisto Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

2

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/3

---

IŠ DALIES PAKEISTAS SUSITARIMAS,

įkuriantis Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją

Susitariančiosios Šalys,

PRIMINDAMOS atitinkamose 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatose įtvirtintas tarptautinės teisės normas,

TAIP PAT PRIMINDAMOS 1995 m. gruodžio 4 d. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, 1993 m. lapkričio 24 d. Susitarimą, skirtą skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, ir kitus atitinkamus tarptautinius dokumentus, susijusius su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu,

ATSIŽVELGDAMOS Į 1995 m. spalio 31 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencijos 28-ojoje sesijoje priimtą Atsakingos žuvininkystės elgesio kodeksą ir susijusius Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencijos priimtus dokumentus,

BŪDAMOS BENDRAI SUINTERESUOTOS plėtoti ir tinkamai panaudoti gyvuosius jūrų išteklius Viduržemio ir Juodojoje jūrose (toliau – Susitarimo taikymo teritorija),

PRIPAŽINDAMOS, kad skirtingi Susitarimo taikymo teritorijos subregionai pasižymi specifiniais požymiais,

PASIRYŽUSIOS užtikrinti ilgalaikę gyvųjų jūrų išteklių bei jūrų ekosistemų išsaugojimą ir tausų jų panaudojimą Susitarimo taikymo teritorijoje,

PRIPAŽINDAMOS ekonominę, socialinę ir maistinę naudą, kurią teikia tausus gyvųjų jūrų išteklių panaudojimas Susitarimo taikymo teritorijoje,

TAIP PAT PRIPAŽINDAMOS, kad pagal tarptautinę teisę valstybės turi bendradarbiauti išsaugant ir valdant gyvuosius jūrų išteklius ir užtikrinant jų ekosistemų apsaugą,

PATVIRTINDAMOS, kad atsakinga akvakultūros veikla mažina neigiamą poveikį gyviesiems jūrų ištekliams ir yra svarbi plėtojant ir geriau panaudojant gyvuosius vandens išteklius, įskaitant apsirūpinimą maistu,

SUVOKDAMOS poreikį išvengti neigiamo poveikio jūros aplinkai, išlaikyti biologinę įvairovę ir sumažinti gyvųjų jūrų išteklių panaudojimo ir eksploatavimo keliamą ilgalaikio arba nepataisomo poveikio riziką,

SUPRASDAMOS, kad veiksmingas išteklių išsaugojimas ir valdymas turi būti grindžiami turima geriausia moksline informacija ir atsargumo metodo taikymu,

SUVOKDAMOS priekrantės žvejybos bendruomenių svarbą ir tai, kad į sprendimų priėmimo procesą reikia įtraukti žvejus ir atitinkamas profesines bei pilietinės visuomenės organizacijas,

PASIRYŽUSIOS veiksmingai bendradarbiauti ir imtis veiksmų, kad užkirstų kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasytų nuo jos ir ją panaikintų,

PRIPAŽINDAMOS besivystančių valstybių ypatingus poreikius, kad padėtų joms veiksmingai dalyvauti išsaugant, valdant ir auginant gyvuosius jūrų išteklius,

BŪDAMOS ĮSITIKINUSIOS, kad gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimas ir tausus panaudojimas Susitarimo taikymo teritorijoje ir jūrų ekosistemų, kuriose esama tų išteklių, apsauga yra ypač svarbūs mėlynojo augimo ir darnaus vystymosi sąlygomis,

PRIPAŽINDAMOS, kad šiuo tikslu pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos konstitucijos XIV straipsnį jos struktūroje reikia įsteigti Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisiją (Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija; jos santrumpa – BVJŽK),

SUSITARĖ:

1 straipsnis

(Vartojamos apibrėžtys)

Šiame Susitarime:

a)   1982 m. Konvencija– 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija;

b)   1995 m. Susitarimas– 1995 m. gruodžio 4 d. Susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo;

c)   akvakultūra– gyvųjų vandens išteklių auginimas;

d)   Susitariančioji Šalis– bet kuri valstybė ir regioninė ekonominės integracijos organizacija, pagal 4 straipsnį įeinanti į Komisijos sudėtį;

e)   bendradarbiaujančioji šalis, kuri nėra Susitariančioji Šalis– Organizacijos narė arba asocijuotoji narė ir tos jai nepriklausančios valstybės, kurios laikosi 8 straipsnio b punkte nurodytų priemonių ir kurios yra Jungtinių Tautų arba bet kurios jų specializuotosios agentūros narės ir nėra oficialiai susijusios su Komisija kaip Susitariančiosios Šalys;

f)   žvejyba– gyvųjų jūrų išteklių ieškojimas, viliojimas, suradimas, gaudymas, paėmimas ar surinkimas arba bet kokia veikla, kuria galima pagrįstai tikėtis privilioti, surasti, pagauti, paimti ar surinkti gyvuosius jūrų išteklius;

g)   žvejybos pajėgumas– didžiausias galimas sužvejoti žuvų kiekis žvejybos plote arba vieno žvejybos vieneto (pavyzdžiui, žvejo, bendruomenės, laivo arba laivyno) per tam tikrą laikotarpį (pavyzdžiui, sezoną, metus) didžiausias galimas sužvejoti žuvų kiekis, atsižvelgiant į žuvų išteklių biomasę bei pasiskirstymą pagal amžių ir esamą technologijų lygį, kai nėra nustatyta reglamentuojamų žvejybos laimikio kiekio apribojimų ir jei yra visapusiškai panaudojamos turimos priemonės;

h)   žvejybos pastangos– konkrečios rūšies žvejybos įrankių kiekis, panaudotas žvejybos plote per tam tikrą laiko vienetą (pavyzdžiui, žvejybos tralais valandų skaičius per dieną, užmestų kabliukų skaičius per dieną arba ištrauktų pakrantės velkamųjų tinklų skaičius per dieną). Kai naudojami dviejų ar daugiau rūšių žvejybos įrankiai, prieš susumuojant atitinkamas pastangas, jos turi būti pritaikytos prie kurios nors standartinės rūšies;

i)   su žvejyba susijusi veikla– bet kokie veiksmai, kuriais prisidedama prie pasirengimo žvejybos veiklai arba jai rengiamasi, įskaitant žuvies iškrovimą, pakavimą, perdirbimą, perkrovimą arba vežimą, taip pat darbuotojų, degalų, žvejybos įrankių ir kitų išteklių parūpinimą;

j)   neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba– 2001 m. FAO tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, 3 punkte nustatyta veikla;

k)   didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis– didžiausias teorinis pusiausvyrą užtikrinantis laimikis, kurį galima (vidutiniškai) nuolat išžvejoti iš išteklių esamomis (vidutinėmis) aplinkos sąlygomis, nedarant poveikio reprodukcijos procesui;

l)   vienos valstybės ribas viršijantys ištekliai– ištekliai, kurių esama tiek išskirtinėse ekonominėse zonose, tiek rajonuose, esančiuose už išskirtinių ekonominių zonų ir besiribojančiuose su jomis;

m)   laivas– bet kokios rūšies laivas ar valtis, naudojamas, įrengtas naudoti arba numatomas naudoti žvejybai arba su žvejyba susijusiai veiklai.

2 straipsnis

(Tikslas)

1.   Šiuo dokumentu Susitariančiosios Šalys Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – Organizacija) konstitucijos struktūroje įkuria komisiją, vadinamą Bendrąja Viduržemio jūros žvejybos komisija (toliau – Komisija), kad būtų galima vykdyti šiame Susitarime nurodytas funkcijas ir įsipareigojimus.

2.   Susitarimu siekiama užtikrinti gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimą ir biologiniu, socialiniu, ekonominiu bei aplinkosaugos aspektais tausų panaudojimą, taip pat darnų akvakultūros vystymą Susitarimo taikymo teritorijoje.

3.   Komisijos buveinė yra Romoje (Italija).

3 straipsnis

(Susitarimo taikymo teritorija)

1.   Į šio Susitarimo geografinę taikymo teritoriją patenka visi Viduržemio ir Juodosios jūrų vandenys.

2.   Jokia šio Susitarimo nuostata ir jokie veiksmai ar veikla, kurių imtasi vykdant šį Susitarimą, nereiškia kurios nors Susitariančiosios Šalies reikalavimų ar pozicijos dėl bet kurios tokios Susitariančiosios Šalies vandenų ir zonų teisinio statuso ir dydžio pripažinimo.

4 straipsnis

(Narystė)

1.   Komisijos narėmis gali būti Organizacijos narės bei asocijuotosios narės ir tos jai nepriklausančios valstybės, kaip antai Jungtinių Tautų, bet kurių iš JT specializuotųjų agentūrų narės,

| a) | kurios yra:






  i) | pakrantės valstybės arba asocijuotosios narės, kurių visa teritorija arba jos dalis yra Susitarimo taikymo teritorijoje; |
| --- | --- | --- |

a)

kurios yra:

i)

pakrantės valstybės arba asocijuotosios narės, kurių visa teritorija arba jos dalis yra Susitarimo taikymo teritorijoje;

| ii) | valstybės arba asocijuotosios narės, kurių laivai Susitarimo taikymo teritorijoje užsiima šiame Susitarime nurodytų išteklių žvejyba arba ketina užsiimti žvejyba, arba |
| --- | --- |

ii)

valstybės arba asocijuotosios narės, kurių laivai Susitarimo taikymo teritorijoje užsiima šiame Susitarime nurodytų išteklių žvejyba arba ketina užsiimti žvejyba, arba

| iii) | regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kurių nare yra bet kuri i arba ii papunktyje nurodyta valstybė ir kurioms ta valstybė yra perdavusi kompetenciją šio Susitarimo srities klausimais; |
| --- | --- |

iii)

regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kurių nare yra bet kuri i arba ii papunktyje nurodyta valstybė ir kurioms ta valstybė yra perdavusi kompetenciją šio Susitarimo srities klausimais;

| b) | ir kurios pritaria šiam Susitarimui pagal 23 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

b)

ir kurios pritaria šiam Susitarimui pagal 23 straipsnio nuostatas.

2.   Šiame Susitarime terminas „kurių laivai“, kalbant apie Susitariančiąja Šalimi esančią regioninę ekonominės integracijos organizaciją, reiškia tokios Susitariančiąja Šalimi esančios regioninės ekonominės integracijos organizacijos valstybės narės laivus.

5 straipsnis

(Bendrieji principai)

Siekdama šio Susitarimo tikslo, Komisija:

| a) | priima rekomendacijas dėl išsaugojimo ir valdymo priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žvejybos veiklos tvarumą, kad būtų išsaugoti gyvieji jūrų ištekliai, išlaikytas ekonominis ir socialinis žuvininkystės gyvybingumas ir akvakultūra; priimdama tokias rekomendacijas, Komisija ypač daug dėmesio skiria priemonėms, kuriomis užkertamas kelias peržvejojimui ir mažinamas išmetamų žuvų kiekis. Komisija taip pat itin daug dėmesio skiria galimam poveikiui mažos apimties žvejybai ir vietos bendruomenėms; |
| --- | --- |

a)

priima rekomendacijas dėl išsaugojimo ir valdymo priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žvejybos veiklos tvarumą, kad būtų išsaugoti gyvieji jūrų ištekliai, išlaikytas ekonominis ir socialinis žuvininkystės gyvybingumas ir akvakultūra; priimdama tokias rekomendacijas, Komisija ypač daug dėmesio skiria priemonėms, kuriomis užkertamas kelias peržvejojimui ir mažinamas išmetamų žuvų kiekis. Komisija taip pat itin daug dėmesio skiria galimam poveikiui mažos apimties žvejybai ir vietos bendruomenėms;

| b) | vadovaudamasi 8 straipsnio b punktu rengia atitinkamas priemones, grindžiamas turimomis geriausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, atsižvelgdama į atitinkamus aplinkosaugos, ekonominius ir socialinius veiksnius; |
| --- | --- |

b)

vadovaudamasi 8 straipsnio b punktu rengia atitinkamas priemones, grindžiamas turimomis geriausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, atsižvelgdama į atitinkamus aplinkosaugos, ekonominius ir socialinius veiksnius;

| c) | taiko atsargumo metodą pagal 1995 m. Susitarimą ir FAO Atsakingos žuvininkystės elgesio kodeksą; |
| --- | --- |

c)

taiko atsargumo metodą pagal 1995 m. Susitarimą ir FAO Atsakingos žuvininkystės elgesio kodeksą;

| d) | akvakultūrą, įskaitant kultūra grindžiamą žvejybą, laiko priemone pajamų ir mitybos įvairinimui skatinti ir tokiu būdu užtikrina, kad būtų atsakingai naudojami gyvieji jūrų ištekliai, būtų išsaugota genetinė įvairovė ir sumažintas neigiamas poveikis aplinkai bei vietos bendruomenėms; |
| --- | --- |

d)

akvakultūrą, įskaitant kultūra grindžiamą žvejybą, laiko priemone pajamų ir mitybos įvairinimui skatinti ir tokiu būdu užtikrina, kad būtų atsakingai naudojami gyvieji jūrų ištekliai, būtų išsaugota genetinė įvairovė ir sumažintas neigiamas poveikis aplinkai bei vietos bendruomenėms;

| e) | atitinkamai skatina laikytis subregioninio požiūrio į žuvininkystės valdymą ir akvakultūros vystymą, kad būtų geriau atsižvelgiama į Viduržemio ir Juodosios jūrų specifinius požymius; |
| --- | --- |

e)

atitinkamai skatina laikytis subregioninio požiūrio į žuvininkystės valdymą ir akvakultūros vystymą, kad būtų geriau atsižvelgiama į Viduržemio ir Juodosios jūrų specifinius požymius;

| f) | imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad būtų laikomasi jos rekomendacijų, siekiant atgrasyti nuo neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos veiklos ir ją panaikinti; |
| --- | --- |

f)

imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad būtų laikomasi jos rekomendacijų, siekiant atgrasyti nuo neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos veiklos ir ją panaikinti;

| g) | skatina savo sprendimų priėmimo proceso ir kitos veiklos skaidrumą; ir |
| --- | --- |

g)

skatina savo sprendimų priėmimo proceso ir kitos veiklos skaidrumą; ir

| h) | vykdo kitą atitinkamą veiklą, kuri gali būti svarbi Komisijai siekiant įgyvendinti pirmiau apibrėžtus principus. |
| --- | --- |

h)

vykdo kitą atitinkamą veiklą, kuri gali būti svarbi Komisijai siekiant įgyvendinti pirmiau apibrėžtus principus.

6 straipsnis

(Komisija)

1.   Kiekvienai Susitariančiajai Šaliai Komisijos sesijose atstovauja vienas delegatas, kurį gali lydėti jo pavaduotojas ir ekspertai bei patarėjai. Komisijos posėdžiuose pavaduotojai, ekspertai ir patarėjai dalyvauja be balsavimo teisės, išskyrus tuos atvejus, kai pavaduotojas pavaduoja nesantį delegatą.

2.   Pagal 3 dalį kiekvienai Susitariančiajai Šaliai skiriamas vienas balsas. Komisijos sprendimai priimami balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai šiame Susitarime numatyta kitaip. Visų Komisijos narių dauguma sudaro kvorumą.

3.   Regioninei ekonominės integracijos organizacijai, kuri yra Komisijos Susitariančioji Šalis, kiekviename Komisijos ar jai pavaldžios institucijos posėdyje suteikiama teisė į tiek balsų, kiek yra jos valstybių narių, kurios turi teisę balsuoti tokiame posėdyje.

4.   Regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri yra Komisijos Susitariančioji Šalis, naudojasi savo narystės teisėmis pakaitom su savo valstybėmis narėmis, kurios yra Komisijos Susitariančiosios Šalys, jų atitinkamos kompetencijos srityse. Kai regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri yra Komisijos Susitariančioji Šalis, pasinaudoja savo balsavimo teise, jos valstybės narės nesinaudoja savosiomis, ir atvirkščiai.

5.   Bet kuri Komisijos Susitariančioji Šalis gali kreiptis į regioninę ekonominės integracijos organizaciją, kuri yra Komisijos Susitariančioji Šalis, arba į jos valstybes nares, kurios yra Komisijos Susitariančiosios Šalys, su prašymu suteikti informaciją apie tai, kuri – Susitariančiąja Šalimi esanti regioninė ekonominės integracijos organizacija ar jos valstybės narės – yra kompetentinga tam tikru klausimu. Gavusi tokį prašymą regioninė ekonominės integracijos organizacija arba atitinkamos valstybės narės suteikia šią informaciją.

6.   Prieš prasidedant bet kokiam Komisijos ar jai pavaldžios institucijos posėdžiui, regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri yra Komisijos Susitariančioji Šalis, arba jos valstybės narės, kurios yra Komisijos Susitariančiosios Šalys, nurodo, kuri – regioninė ekonominės integracijos organizacija ar jos valstybės narės – yra kompetentinga tam tikru klausimu, numatomu svarstyti posėdyje, ir kuri – regioninė ekonominės integracijos organizacija ar jos valstybės narės – naudojasi balsavimo teise kiekvienu konkrečiu darbotvarkės klausimu. Ši dalis neužkerta kelio regioninei ekonominės integracijos organizacijai, kuri yra Komisijos Susitariančioji Šalis, arba jos valstybėms narėms, kurios yra Komisijos Susitariančiosios Šalys, pateikti šioje dalyje nurodytą bendrą deklaraciją, kuri ir toliau galioja tiems klausimams ir darbotvarkės punktams, kurie numatomi svarstyti visuose vėlesniuose posėdžiuose, su galimybe pritaikyti tokias išimtis ar ją taip modifikuoti, kaip gali būti nurodyta prieš bet kurį atskirą posėdį.

7.   Tais atvejais, kai darbotvarkės punktas apima ir klausimus, kurių atžvilgiu kompetencija buvo perduota regioninei ekonominės integracijos organizacijai, ir klausimus, kurie priklauso jos valstybių narių kompetencijai, ir regioninė ekonominės integracijos organizacija, ir jos valstybės narės gali dalyvauti diskusijose. Tokiais atvejais posėdyje priimant spendimus atsižvelgiama tik į tos Susitariančiosios Šalies, kuri turi teisę balsuoti, pasisakymą.

8.   Siekiant nustatyti kiekvieno Komisijos posėdžio kvorumą, regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kuri yra Komisijos Susitariančioji Šalis, delegacijos nariai įskaičiuojami ta apimtimi, kuria ji gali balsuoti posėdyje, kuriame siekiama nustatyti kvorumą.

9.   Komisijos sesijų ir kitų posėdžių bei Komisijos organizuojamos veiklos dažnumui, trukmei ir tvarkaraščio nustatymui taikomas išlaidų efektyvumo principas.

7 straipsnis

(Biuras)

Komisija dviejų trečdalių balsų dauguma išrenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus. Jie trys sudaro Komisijos biurą, kuris veikia vadovaudamasis darbo tvarkos taisyklėse nustatytais įgaliojimais.

8 straipsnis

(Komisijos funkcijos)

Komisija, atsižvelgdama į savo tikslus ir bendruosius principus, vykdo šias funkcijas:

| a) | reguliariai stebi ir vertina gyvųjų jūrų išteklių būklę; |
| --- | --- |

a)

reguliariai stebi ir vertina gyvųjų jūrų išteklių būklę;

| b) | pagal 13 straipsnio nuostatas rengia ir rekomenduoja taikyti atitinkamas priemones, įskaitant priemones:






  i) | Susitarimo taikymo teritorijoje esantiems gyviesiems jūrų ištekliams išsaugoti ir valdyti; |
| --- | --- | --- |

b)

pagal 13 straipsnio nuostatas rengia ir rekomenduoja taikyti atitinkamas priemones, įskaitant priemones:

i)

Susitarimo taikymo teritorijoje esantiems gyviesiems jūrų ištekliams išsaugoti ir valdyti;

| ii) | žvejybos veiklos poveikiui gyviesiems jūrų ištekliams ir jų ekosistemoms mažinti; |
| --- | --- |

ii)

žvejybos veiklos poveikiui gyviesiems jūrų ištekliams ir jų ekosistemoms mažinti;

| iii) | daugiamečiams valdymo planams, taikomiems visuose atitinkamuose subregionuose remiantis ekosisteminiu požiūriu į žuvininkystę, priimti siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas toks išteklių lygis, kuris viršytų lygį, kuriam esant galima gauti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, ir tuos planus derinant su veiksmais, kurių jau imtasi nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

iii)

daugiamečiams valdymo planams, taikomiems visuose atitinkamuose subregionuose remiantis ekosisteminiu požiūriu į žuvininkystę, priimti siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas toks išteklių lygis, kuris viršytų lygį, kuriam esant galima gauti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, ir tuos planus derinant su veiksmais, kurių jau imtasi nacionaliniu lygiu;

| iv) | ribojamos žvejybos rajonams įkurti siekiant apsaugoti pažeidžiamas jūrų ekosistemas, įskaitant veisyklas ir nerštavietes, bet jomis neapsiribojant, ir taikomas kartu su panašiomis priemonėmis, kurios jau gali būti įtrauktos į valdymo planus, arba kuriomis tos priemonės papildomos; |
| --- | --- |

iv)

ribojamos žvejybos rajonams įkurti siekiant apsaugoti pažeidžiamas jūrų ekosistemas, įskaitant veisyklas ir nerštavietes, bet jomis neapsiribojant, ir taikomas kartu su panašiomis priemonėmis, kurios jau gali būti įtrauktos į valdymo planus, arba kuriomis tos priemonės papildomos;

| v) | užtikrinti (jei įmanoma, elektroninėmis priemonėmis), kad duomenys ir informacija būtų renkami, pateikiami, tikrinami, saugomi ir platinami laikantis atitinkamos duomenų konfidencialumo politikos ir reikalavimų; |
| --- | --- |

v)

užtikrinti (jei įmanoma, elektroninėmis priemonėmis), kad duomenys ir informacija būtų renkami, pateikiami, tikrinami, saugomi ir platinami laikantis atitinkamos duomenų konfidencialumo politikos ir reikalavimų;

| vi) | imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyta nuo jos ir ji būtų panaikinta, įskaitant veiksmingos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros mechanizmus; |
| --- | --- |

vi)

imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyta nuo jos ir ji būtų panaikinta, įskaitant veiksmingos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros mechanizmus;

| vii) | reikalavimų nesilaikymo atvejams spręsti, be kita ko, taikant atitinkamą priemonių sistemą. Komisija šią priemonių sistemą ir jų įgyvendinimo būdą nustato savo darbo tvarkos taisyklėse; |
| --- | --- |

vii)

reikalavimų nesilaikymo atvejams spręsti, be kita ko, taikant atitinkamą priemonių sistemą. Komisija šią priemonių sistemą ir jų įgyvendinimo būdą nustato savo darbo tvarkos taisyklėse;

| c) | skatina darnų akvakultūros vystymą; |
| --- | --- |

c)

skatina darnų akvakultūros vystymą;

| d) | Reguliariai peržiūri socialinius ir ekonominius žvejybos pramonės aspektus, be kita ko, rinkdama ir vertindama ekonominius ir kitus duomenis bei informaciją, turinčius reikšmės Komisijos darbui; |
| --- | --- |

d)

Reguliariai peržiūri socialinius ir ekonominius žvejybos pramonės aspektus, be kita ko, rinkdama ir vertindama ekonominius ir kitus duomenis bei informaciją, turinčius reikšmės Komisijos darbui;

| e) | skatina institucinių pajėgumų ir žmogiškųjų išteklių plėtojimą, visų pirma per švietimą, mokymą ir profesinę veiklą Komisijos kompetencijos srityse; |
| --- | --- |

e)

skatina institucinių pajėgumų ir žmogiškųjų išteklių plėtojimą, visų pirma per švietimą, mokymą ir profesinę veiklą Komisijos kompetencijos srityse;

| f) | didina bendravimo ir konsultavimosi su akvakultūros ir žvejybos srityse suinteresuotais pilietinės visuomenės atstovais mastą; |
| --- | --- |

f)

didina bendravimo ir konsultavimosi su akvakultūros ir žvejybos srityse suinteresuotais pilietinės visuomenės atstovais mastą;

| g) | skatina, rekomenduoja, koordinuoja ir vykdo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą, įskaitant bendradarbiavimo projektus žvejybos ir gyvųjų jūrų išteklių apsaugos srityse; |
| --- | --- |

g)

skatina, rekomenduoja, koordinuoja ir vykdo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą, įskaitant bendradarbiavimo projektus žvejybos ir gyvųjų jūrų išteklių apsaugos srityse;

| h) | dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma tvirtina ir iš dalies keičia savo darbo tvarkos taisykles ir finansų nuostatus bei kitus jos funkcijoms vykdyti reikalingus vidaus administracinius aktus; |
| --- | --- |

h)

dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma tvirtina ir iš dalies keičia savo darbo tvarkos taisykles ir finansų nuostatus bei kitus jos funkcijoms vykdyti reikalingus vidaus administracinius aktus;

| i) | tvirtina savo biudžetą bei darbo programą ir vykdo visas kitas šio Susitarimo tikslui pasiekti reikalingas funkcijas. |
| --- | --- |

i)

tvirtina savo biudžetą bei darbo programą ir vykdo visas kitas šio Susitarimo tikslui pasiekti reikalingas funkcijas.

9 straipsnis

(Komisijai pavaldžios institucijos)

1.   Prireikus Komisija gali sudaryti laikinąsias, specialiąsias ar nuolatines pavaldžias institucijas, kurios nagrinėja ir teikia informaciją su Komisijos tikslais susijusiais klausimais, ir darbo grupes, kurios nagrinėja konkrečias technines problemas ir dėl jų teikia rekomendacijas. Sudarytų pavaldžių institucijų įgaliojimai išdėstomi darbo tvarkos taisyklėse, atsižvelgiant į poreikį laikytis subregioninio požiūrio. Komisija taip pat gali įsteigti specialius Juodosios jūros regionui skirtus mechanizmus, kuriais bus siekiama užtikrinti visapusišką visų pakrantės valstybių dalyvavimą įgyvendinant su žuvininkystės valdymu susijusiu sprendimus, atsižvelgiant į šių valstybių statusą Komisijoje.

2.   1 dalyje nurodytas pavaldžias institucijas ir darbo grupes sušaukia Komisijos pirmininkas tokiu metu ir tokioje vietoje, kuriuos nustato pirmininkas, atitinkamai pasikonsultavęs su Organizacijos generaliniu direktoriumi.

3.   Komisija sudaro 1 dalyje nurodytas pavaldžias institucijas ir darbo grupes atsižvelgdama į turimas reikalingas lėšas ir, prieš Komisijai priimant bet kokį su išlaidomis susijusį sprendimą, vykdomasis sekretorius jai pateikia administracinio ir finansinio poveikio ataskaitą.

4.   Kiekviena Susitariančioji Šalis turi teisę paskirti vieną atstovą į bet kurią pavaldžią instituciją ir darbo grupes; vykstant sesijai juos gali lydėti pavaduotojai, ekspertai bei patarėjai.

5.   Susitariančiosios Šalys tokiu būdu teikia visą informaciją, turinčią reikšmės visų pavaldžių institucijų ir darbo grupių veikimui, kad jos galėtų atlikti savo pareigas.

10 straipsnis

(Sekretoriatas)

1.   Sekretoriatą sudaro vykdomasis sekretorius ir Komisijos personalas. Vykdomasis sekretorius ir sekretoriato personalas skiriami į pareigas ir jų statusas reglamentuojamas vadovaujantis Organizacijos administracinės veiklos instrukcijose, Tarnybos nuostatuose ir Personalo taisyklėse išdėstytomis sąlygomis ir laikantis juose nurodytų procedūrų, kurios paprastai taikomos kitiems Organizacijos personalo nariams.

2.   Komisijos vykdomąjį sekretorių skiria generalinis direktorius Komisijos pritarimu arba tuo atveju, kai jis skiriamas laikotarpiu tarp eilinių Komisijos sesijų – Susitariančiųjų Šalių pritarimu.

3.   Vykdomasis sekretorius atsako už Komisijos politikos ir veiklos įgyvendinimo stebėseną ir už ją atsiskaito Komisijai, vadovaudamasis darbo tvarkos taisyklėse išdėstytais įgaliojimais. Prireikus vykdomasis sekretorius taip pat eina vykdomojo sekretoriaus pareigas kitose Komisijos įsteigtose pavaldžiose institucijose.

11 straipsnis

(Finansinės priemonės)

1.   Kiekvienos eilinės sesijos metu Komisija patvirtina savo autonominį trejų metų biudžetą; jį galima peržiūrėti kasmet per eilines sesijas. Biudžetas patvirtinamas jos Susitariančiųjų Šalių bendru sutarimu, tačiau su sąlyga, kad jei nepaisant visų pastangų tos sesijos metu neįmanoma pasiekti bendro sutarimo, klausimas sprendžiamas balsavimu, o biudžetas patvirtinamas dviejų trečdalių jos Susitariančiųjų Šalių balsų dauguma.

2.   Kiekviena Susitariančioji Šalis įsipareigoja kasmet sumokėti jai tenkančią įnašo į autonominį biudžetą dalį pagal įnašų schemą, kurią Komisija priima arba koreguoja bendru sutarimu. Schema pateikiama finansų nuostatuose.

3.   Bet kuris Susitariančiąja Šalimi tapęs subjektas, kuris nėra Organizacijos narys, privalo sumokėti Komisijos nustatyto dydžio įnašą Organizacijos patirtoms išlaidoms, susijusioms su Komisijos veikla, padengti.

4.   Įnašai mokami laisvai konvertuojamomis valiutomis, jei kitaip nenustato Komisija ir tam pritaria Organizacijos generalinis direktorius.

5.   Komisija gali priimti aukas ir kitų formų pagalbą iš organizacijų, asmenų ir kitų šaltinių reikmėms, susijusioms su bet kurios iš jos funkcijų vykdymu. Komisija taip pat gali priimti savanoriškus įnašus, sumokėtus bendru pagrindu ar susijusius su konkrečiais Komisijos projektais ar veikla, kuriuos vykdo sekretoriatas. Gauti savanoriški įnašai, aukos ir kitų formų pagalba mokami į patikos fondą, kurį turi įsteigti ir administruoti Organizacija pagal savo finansų nuostatus ir taisykles.

6.   Susitariančioji Šalis, vėluojanti Komisijai sumokėti savo finansinius įnašus, neturi balso Komisijoje, jei jos įsiskolinimo suma lygi įnašų sumai, kurią ji turėjo sumokėti per dvejus ankstesniuosius kalendorinius metus, arba už ją didesnė. Tačiau Komisija gali leisti tokiai Susitariančiajai Šaliai balsuoti, jei ji įsitikina, kad įnašas nesumokėtas dėl priežasčių, kurios nepriklauso nuo Susitariančiosios Šalies, tačiau ji jokiu atveju nepratęsia jos balsavimo teisės ilgesniam negu ateinančių dvejų kalendorinių metų laikotarpiui.

12 straipsnis

(Išlaidos)

1.   Sekretoriato išlaidos, įskaitant susijusias su publikacijomis ir informaciniais pranešimais, taip pat Komisijos pirmininko ir pirmininko pavaduotojų išlaidas jiems vykdant pareigas Komisijos vardu tarp Komisijos sesijų, nustatomos ir apmokamos iš Komisijos biudžeto.

2.   Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srities projektų, kurių savarankiškai arba rekomendavus Komisijai imasi atskiros Susitariančiosios Šalys, išlaidas nustato ir apmoka atitinkamos Susitariančiosios Šalys.

3.   Išlaidas, susijusias su vykdomais mokslinių tyrimų ar technologinės plėtros srities bendradarbiavimo projektais, jei jos negaunamos kitais būdais, nustato ir padengia Susitariančiosios Šalys tokia forma ir dalimi, dėl kurių jos tarpusavyje susitaria.

4.   Ekspertų, pakviestų asmeniškai dalyvauti Komisijos ir jai pavaldžių institucijų posėdžiuose, išlaidos apmokamos iš Komisijos biudžeto.

5.   Komisijos išlaidos apmokamos iš jos autonominio biudžeto, išskyrus išlaidas, susijusias su tokiu personalu ir įrenginiais, kuriais gali pasirūpinti Organizacija. Išlaidos, kurias turi prisiimti Organizacija, nustatomos ir apmokamos neviršijant generalinio direktoriaus parengto ir Organizacijos konferencijos patvirtinto dvejų metų biudžeto ribų pagal Organizacijos finansų nuostatus ir taisykles.

6.   Delegatų, jų pavaduotojų, ekspertų ir patarėjų, kurie dalyvauja Komisijos ir jai pavaldžių institucijų posėdžiuose kaip Vyriausybių atstovai, taip pat sesijų stebėtojų patirtas išlaidas padengia atitinkamos Vyriausybės ar organizacijos. Pripažįstant besivystančių valstybių, kurios yra Susitariančiosios Šalys, ypatingus poreikius, remiantis 17 straipsniu ir atsižvelgiant į turimas lėšas, išlaidos galėtų būti apmokamos iš Komisijos biudžeto.

13 straipsnis

(Sprendimų priėmimas)

1.   8 straipsnio b punkte nurodytos rekomendacijos priimamos dviejų trečdalių Komisijoje esančių ir balsuojančių Susitariančiųjų Šalių balsų dauguma. Tokių rekomendacijų tekstą vykdomasis sekretorius perduoda kiekvienai Susitariančiajai Šaliai, bendradarbiaujančiajai šaliai, kuri nėra Susitariančioji Šalis, ir atitinkamai šaliai, kuri nėra Susitariančioji Šalis.

2.   Pagal šio straipsnio nuostatas Komisijos Susitariančiosios Šalys įsipareigoja įgyvendinti visas pagal 8 straipsnio b punktą priimtas rekomendacijas nuo Komisijos nustatytos dienos, kuri negali būti anksčiau negu baigiasi šiame straipsnyje nustatytas laikotarpis prieštaravimams pareikšti.

3.   Bet kuri Komisijos Susitariančioji Šalis gali per šimtą dvidešimt dienų nuo pranešimo apie rekomendaciją dienos dėl jos pareikšti prieštaravimą, ir tokiu atveju ji nėra įpareigota ją įgyvendinti. Kartu su prieštaravimu turėtų būti pateiktas prieštaravimo motyvų paaiškinimas raštu, ir atitinkamais atvejais pasiūlymai dėl alternatyvių priemonių. Jei prieštaravimas pareiškiamas per šimto dvidešimties dienų laikotarpį, bet kuri kita Susitariančioji Šalis gali bet kada per papildomą šešiasdešimties dienų laikotarpį pareikšti panašų prieštaravimą. Susitariančioji Šalis taip pat gali bet kuriuo metu atsiimti savo prieštaravimą ir įgyvendinti rekomendaciją.

4.   Jei rekomendacijai prieštarauja daugiau negu vienas trečdalis Komisijos Susitariančiųjų Šalių, kitos Susitariančiosios Šalys iš karto atleidžiamos nuo visų tos rekomendacijos įgyvendinimo įsipareigojimų; tačiau kelios iš jų ar jos visos gali tarpusavyje susitarti dėl rekomendacijos įgyvendinimo.

5.   Vykdomasis sekretorius nedelsdamas informuoja kiekvieną Susitariančiąją Šalį apie kiekvieno prieštaravimo gavimą ar jo atsiėmimą.

6.   Išimtiniais atvejais, jei tarp Komisijos sesijų Susitariančiosios Šalys turi priimti sprendimus, susijusius tik su Komisijos ir jai pavaldžių institucijų skubiais procedūriniais ir administraciniais klausimais (išskyrus klausimus, susijusius su šio Susitarimo arba Komisijos darbo tvarkos taisyklių aiškinimu bei pakeitimų priėmimu), kai to prašo Susitariančioji Šalis ir pasikonsultavęs su pirmininku taip nustato vykdomasis sekretorius, gali būti naudojamasi bet kokiomis greitojo ryšio priemonėmis, įskaitant elektronines ryšių priemones.

14 straipsnis

(Įsipareigojimai, susiję su sprendimų įgyvendinimu Susitariančiosiose Šalyse)

1.   Pagal šio straipsnio nuostatas Komisijos Susitariančiosios Šalys įsipareigoja įgyvendinti visas pagal 8 straipsnio b punktą Komisijos priimtas rekomendacijas nuo Komisijos nustatytos dienos, kuri negali būti anksčiau negu baigiasi 13 straipsnyje nustatytas laikotarpis prieštaravimams pareikšti.

2.   Kiekviena Susitariančioji Šalis priimtas rekomendacijas atitinkamai perkelia į nacionalinius įstatymus, teisės aktus ar atitinkamus regioninės ekonominės integracijos organizacijos teisės aktus. Jos kasmet Komisijai pateikia ataskaitą, kurioje nurodo, kaip įgyvendino rekomendacijas ir (arba) jas perkėlė į nacionalinę teisę, be kita ko, pateikia atitinkamus su šiomis rekomendacijomis susijusius teisėkūros dokumentus, kurių gali prireikti Komisijai, ir informaciją apie jų žuvininkystės sektoriaus stebėseną ir kontrolę. Komisija šia informacija naudojasi siekdama įvertinti, ar rekomendacijos yra įgyvendinamos vienodai.

3.   Kiekviena Susitariančioji Šalis imasi priemonių ir bendradarbiauja siekdama užtikrinti, kad jos, kaip vėliavos valstybės ir uosto valstybės, pareigos būtų vykdomos vadovaujantis atitinkamais tarptautiniais aktais, kurių šalis ji yra, ir Komisijos priimtomis rekomendacijomis.

4.   Komisija, taikydama reikalavimų nesilaikymo atvejų nustatymo procedūrą, kreipsis į Susitariančiąsias Šalis, kurios nesilaiko Komisijos priimtų rekomendacijų, kad išspręstų reikalavimų nesilaikymo atvejus.

5.   Komisija savo darbo tvarkos taisyklėse nustato atitinkamas priemones, kurių ji gali imtis, kai nustatoma, kad Susitariančiosios Šalys ilgą laiką ir nepagrįstai nesilaiko jos rekomendacijų.

15 straipsnis

(Stebėtojai)

1.   Remdamasi Organizacijos taisyklėmis, Komisija gali pakviesti stebėtojų teisėmis jos darbe dalyvauti regionines ar tarptautines Vyriausybines organizacijas ir regionines ar tarptautines arba kitas nevyriausybines organizacijas, įskaitant privačiojo sektoriaus organizacijas, kurių interesai ir tikslai yra tokie patys kaip ir Komisijos arba kurių veikla yra susijusi su Komisijos ar jai pavaldžių institucijų veikla, arba šioms organizacijoms paprašius leisti joms dalyvauti jos darbe.

2.   Bet kurios Organizacijos narės ar asocijuotosios narės, kuri nėra Susitariančioji Šalis, prašymu ji gali būti pakviesta stebėtojos teisėmis dalyvauti Komisijos ir jai pavaldžių institucijų sesijose. Ji gali teikti memorandumus ir dalyvauti diskusijose be balso teisės.

16 straipsnis

(Bendradarbiavimas su kitomis organizacijomis ir institucijomis)

1.   Komisija abipusės svarbos klausimais bendradarbiauja su kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir institucijomis.

2.   Komisija siekia sudaryti tinkamas sąlygas konsultuotis, bendradarbiauti ir plėtoti bendrą veiklą su kitomis atitinkamomis organizacijomis ir institucijomis, be kita ko, sudarant susitarimo memorandumus ir partnerystės susitarimus.

17 straipsnis

(Besivystančių valstybių, kurios yra Susitariančiosios Šalys, ypatingų poreikių pripažinimas)

1.   Remdamasi atitinkamomis 1995 m. Susitarimo nuostatomis, Komisija visapusiškai pripažįsta besivystančių valstybių, kurios yra šio Susitarimo Susitariančiosios Šalys, ypatingus poreikius.

2.   Siekdamos šiame Susitarime nustatytų tikslų, Susitariančiosios Šalys gali bendradarbiauti tiesiogiai arba per Komisiją ir teikti nustatytiems poreikiams patenkinti reikalingą pagalbą.

18 straipsnis

(Šalys, kurios nėra Susitariančiosios Šalys)

1.   Komisija per sekretoriatą gali pakviesti šalis, kurios nėra Susitariančiosios Šalys ir kurių laivai užsiima žvejyba Susitarimo taikymo teritorijoje, visų pirma pakrantės valstybes, visapusiškai bendradarbiauti įgyvendinant jos rekomendacijas, be kita ko, tampant bendradarbiaujančiomis šalimis, kurios nėra Susitariančiosios Šalys. Komisija jos Susitariančiųjų Šalių bendru sutarimu gali priimti bet kokį prašymą suteikti bendradarbiaujančiosios šalies, kuri nėra Susitariančioji Šalis, statusą, tačiau su sąlyga, kad jei nepaisant visų pastangų neįmanoma pasiekti bendro sutarimo, klausimas bus sprendžiamas balsavimu, o bendradarbiaujančiosios šalies, kuri nėra Susitariančioji Šalis, statusas bus suteikiamas dviejų trečdalių jos Susitariančiųjų Šalių balsų dauguma.

2.   Komisija per sekretoriatą keičiasi informacija apie laivus, Susitarimo taikymo teritorijoje užsiimančius žvejyba arba su žvejyba susijusia veikla, kurie plaukioja su šalių, kurios nėra šio Susitarimo Susitariančiosios Šalys, vėliava, ir nustato šalių, kurios nėra Susitariančiosios Šalys, vykdomos veiklos, kuria daromas neigiamas poveikis Susitarimo tikslui, atvejus ir juos sprendžia, be kita ko, atitinkamais atvejais taikydama su tarptautine teise suderinamas sankcijas, kurios yra nustatytos darbo tvarkos taisyklėse. Sankcijos gali apimti nediskriminacines su rinka susijusias priemones.

3.   Komisija imasi su tarptautine teise ir šiuo Susitarimu suderinamų priemonių, kad tokie laivai būtų atgrasyti nuo vykdomos veiklos, kuria keliamas pavojus taikytinų rekomendacijų veiksmingumui, ir reguliariai teikia ataskaitas apie visus veiksmus, kurių imtasi reaguojant į šalių, kurios nėra Susitariančiosios Šalys, Susitarimo taikymo teritorijoje vykdomą žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą.

4.   Komisija atkreipia bet kurios iš šalių, kurios nėra Susitariančiosios Šalys, dėmesį į bet kokią veiklą, kuri, bet kurios Susitariančiosios Šalies nuomone, daro neigiamą poveikį Susitarimo tikslo įgyvendinimui.

19 straipsnis

(Ginčų dėl Susitarimo aiškinimo ir taikymo sprendimas)

1.   Kilus ginčui tarp dviejų ar daugiau Susitariančiųjų Šalių dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo, atitinkamos Šalys konsultuojasi tarpusavyje, kad derybų, tarpininkavimo, tyrimo ar bet kokiu kitu jų pasirinktu taikiu būdu rastų sprendimą.

2.   Jei atitinkamos Šalys negali susitarti pagal 19 straipsnio 1 dalį, jos kartu gali šį klausimą perduoti spręsti komitetui, kurį sudaro po vieną kiekvienos ginčo šalies paskirtą atstovą ir Komisijos pirmininkas. Tokio komiteto išvados, kurios nors ir nėra privalomojo pobūdžio, yra pagrindas atnaujinti klausimo, dėl kurio kilo ginčas, svarstymą tarp atitinkamų Susitariančiųjų Šalių.

3.   Bet koks pagal 19 straipsnio 1 ir 2 dalis neišspręstas ginčas dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo kiekvienu atveju visų ginčo šalių sutikimu gali būti perduotas spręsti arbitražui. Arbitražo procedūros rezultatai šalims yra privalomi.

4.   Tais atvejais, kai ginčas perduodamas spręsti arbitražui, arbitražo teismas sudaromas šio susitarimo priede nustatyta tvarka. Priedas yra sudedamoji šio susitarimo dalis.

20 straipsnis

(Santykis su kitais Susitarimais)

Šiame Susitarime nuorodos į 1982 m. Konvenciją arba kitus tarptautinius susitarimus nedaro poveikio jokios valstybės pozicijai dėl 1982 m. Konvencijos pasirašymo, ratifikavimo ar prisijungimo prie jos arba pozicijai dėl kitų susitarimų arba Susitariančiųjų Šalių teisėms, jurisdikcijai bei įsipareigojimams pagal 1982 m. Konvenciją arba 1995 m. Susitarimą.

21 straipsnis

(Komisijos oficialiosios kalbos)

Komisijos oficialiosios kalbos yra tokios Organizacijos oficialiosios kalbos, kurias nustato pati Komisija. Delegacijos gali vartoti bet kurią iš šių kalbų sesijų metu ir savo ataskaitose bei pranešimuose. Oficialiųjų kalbų vartojimas per Komisijos privalomas sesijas verčiant žodžiu sinchroniniu būdu ir verčiant raštu dokumentus nustatomas darbo tvarkos taisyklėse.

22 straipsnis

(Pakeitimai)

1.   Komisija gali iš dalies keisti šį Susitarimą dviejų trečdalių visų Susitariančiųjų Šalių balsų dauguma. Kaip numatyta 2 dalyje, pakeitimai įsigalioja nuo tos dienos, kai juos patvirtina Komisija.

2.   Pakeitimai, susiję su naujais Susitariančiųjų Šalių įsipareigojimais, įsigalioja po to, kai jiems pritaria du trečdaliai Susitariančiųjų Šalių, o susiję su kiekviena atskira Susitariančiąja Šalimi – tik kai jiems pritaria ta Susitariančioji Šalis. Pritarimo pakeitimams dėl naujų įsipareigojimų dokumentai deponuojami Organizacijos generaliniam direktoriui, kuris praneša visoms Organizacijos narėms ir Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui apie pritarimo dokumentų gavimą ir apie tokių pakeitimų įsigaliojimą. Bet kurios Susitariančiosios Šalies, kuri nepritarė pakeitimui dėl papildomų įsipareigojimų, teises ir įsipareigojimus toliau reglamentuoja šio Susitarimo nuostatos taip, kaip prieš priimant pakeitimą.

3.   Apie šio Susitarimo pakeitimus pranešama Organizacijos tarybai, kuri turi teisę nepritarti bet kuriam pakeitimui, kurį ji mano esant nesuderinamą su Organizacijos siekiais ir tikslais arba su Organizacijos konstitucijos nuostatomis. Jei Organizacijos taryba mano esant reikalinga, ji gali perduoti pakeitimą Organizacijos konferencijai, kuri turi tokią pačią galią.

23 straipsnis

(Pritarimas)

1.   Šiam Susitarimui gali pritarti Organizacijos narės arba asocijuotosios narės.

2.   Komisija dviejų trečdalių jos narių balsų dauguma gali pritarti kitų valstybių, kurios yra Jungtinių Tautų, bet kurios iš JT specializuotųjų agentūrų ar Tarptautinės atominės energijos agentūros narės ir kurios yra pateikusios narystės prašymą ir oficialiu dokumentu paskelbusios, kad pritaria tokiam šio Susitarimo tekstui, koks galioja jų priėmimo dieną, narystei.

3.   Susitariančiųjų Šalių, kurios nėra Organizacijos narės arba asocijuotosios narės, dalyvavimas Komisijos veikloje priklauso nuo to, ar jos prisiima tokią proporcingą sekretoriato išlaidų dalį, kuri gali būti nustatyta pagal atitinkamas Organizacijos finansų nuostatų ir taisyklių nuostatas.

4.   Bet kurios Organizacijos narės ar asocijuotosios narės pritarimas šiam Susitarimui vykdomas pritarimo dokumentą deponuojant Organizacijos generaliniam direktoriui ir įsigalioja generaliniam direktoriui priėmus tokį dokumentą.

5.   Subjektų, kurie nėra Organizacijos nariai, pritarimas šiam Susitarimui vykdomas pritarimo dokumentą deponuojant Organizacijos generaliniam direktoriui, o narystė prasideda tą dieną, kai Komisija pagal šio straipsnio 2 dalies nuostatas patvirtina narystės prašymą.

6.   Organizacijos generalinis direktorius informuoja visas Komisijos narėmis esančias Susitariančiąsias Šalis, visas Organizacijos nares ir Jungtinių Tautų Generalinį sekretorių apie visus įsigaliojusius pritarimo dokumentus.

7.   Šalys, kurios nėra Susitariančiosios Šalys, gali pritarti šiam Susitarimui su išlygomis, kurios įsigalioja tik jei joms pritaria du trečdaliai Susitariančiųjų Šalių. Laikoma, kad Susitariančiosios Šalys, kurių kompetentingos valdžios institucijos nepateikė atsakymo per tris mėnesius nuo pranešimo dienos, pritarė išlygai. Jei tokio pritarimo negauta, išlygą padariusi valstybė ar regioninė ekonominės integracijos organizacija netampa šio Susitarimo šalimi. Organizacijos generalinis direktorius nedelsdamas praneša visoms Susitariančiosioms Šalims apie visas išlygas.

24 straipsnis

(Įsigaliojimas)

Šis Susitarimas įsigalioja nuo penktojo pritarimo dokumento gavimo dienos.

25 straipsnis

(Išlygos)

1.   Šiam Susitarimui gali būti pritarta su išlygomis, kurios negali būti nesuderinamos su Susitarimo tikslais ir kurios daromos vadovaujantis bendrosiomis tarptautinės viešosios teisės normomis, kurios išdėstytos 1969 m. Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės II dalies 2 skyriuje.

2.   Komisija reguliariai įvertina, ar dėl išlygos gali kilti pagal 8 straipsnio b punktą priimtų rekomendacijų nesilaikymo atvejų, ir gali apsvarstyti galimybę taikyti atitinkamas priemones, kaip numatyta jos darbo tvarkos taisyklėse.

26 straipsnis

(Pasitraukimas)

1.   Bet kuri Susitariančioji Šalis gali pasitraukti iš šio Susitarimo bet kuriuo metu praėjus dvejiems metams nuo Susitarimo įsigaliojimo tos Susitariančiosios Šalies atžvilgiu dienos, apie tokį pasitraukimą pranešdama raštu Organizacijos generaliniam direktoriui, kuris nedelsdamas apie tai informuoja visas Susitariančiąsias Šalis ir Organizacijos nares. Pranešimas apie pasitraukimą įsigalioja po trijų mėnesių nuo tos dienos, kai jį gauna Organizacijos generalinis direktorius.

2.   Susitariančioji Šalis gali pateikti pranešimą apie pasitraukimą, susijusį su viena ar keliomis teritorijomis, už kurių tarptautinius santykius ji yra atsakinga. Kai Susitariančioji Šalis informuoja apie savo pasitraukimą iš Komisijos, ji nurodo, kuriai (-ioms) teritorijai (-oms) pasitraukimas turi būti taikomas. Jei tokia deklaracija nepateikiama, laikoma, kad pasitraukimas taikomas visoms teritorijoms, už kurių tarptautinius santykius Susitariančioji Šalis yra atsakinga, išskyrus asocijuotąsias nares.

3.   Laikoma, kad bet kuri Susitariančioji Šalis, kuri praneša apie pasitraukimą iš Organizacijos, kartu pasitraukia ir iš Komisijos; laikoma, kad šis pasitraukimas taikomas visoms teritorijoms, už kurių tarptautinius santykius atitinkama Susitariančioji Šalis yra atsakinga, tačiau nelaikoma, kad toks pasitraukimas taikomas asocijuotajai narei.

27 straipsnis

(Susitarimo nutraukimas)

Šis Susitarimas automatiškai nutraukiamas, jei ir kai dėl pasitraukusiųjų narių lieka mažiau kaip penkios Susitariančiosios Šalys, jei likusios Susitariančiosios Šalys vieningai nenusprendžia kitaip.

28 straipsnis

(Tvirtinimas ir registracija)

Pirminis šio Susitarimo tekstas buvo parengtas prancūzų kalba tūkstantis devyni šimtai keturiasdešimt devintųjų metų rugsėjo 24 dieną Romoje.

Šio Susitarimo ir visų jo pakeitimų du egzempliorius anglų, arabų, ispanų ir prancūzų kalbomis tvirtina Komisijos pirmininkas ir Organizacijos generalinis direktorius. Vienas iš šių egzempliorių deponuojamas Organizacijos archyvuose. Kitas egzempliorius perduodamas įregistruoti Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui. Be to, generalinis direktorius tvirtina šio Susitarimo kopijas ir perduoda po vieną egzempliorių kiekvienai Organizacijos narei ir tokiems šio Susitarimo Susitariančiosiomis Šalimis esantiems ar galintiems tapti subjektams, kurie nėra Organizacijos nariai.

---

PRIEDAS DĖL ARBITRAŽO

| 1. | 19 straipsnio 4 dalyje nurodytą arbitražo teismą sudaro trys arbitrai, kurie skiriami taip:






  a) | procesą pradedanti Susitariančioji Šalis kitai Susitariančiajai Šaliai nurodo arbitro vardą ir pavardę; pastaroji Susitariančioji Šalis savo ruožtu per keturiasdešimt dienų nuo tokio pranešimo dienos nurodo antro arbitro vardą ir pavardę. Ginčo tarp daugiau kaip dviejų Susitariančiųjų Šalių atveju ginčo šalys, turinčios tą patį suinteresuotumą, bendru susitarimu kartu paskiria vieną arbitrą. Susitariančiosios Šalys per šešiasdešimt dienų nuo antro arbitro paskyrimo paskiria trečią arbitrą, kuris negali būti nė vienos Susitariančiosios Šalies pilietis ir negali turėti tos pačios pilietybės, kurią turi bet kuris iš pirmųjų dviejų arbitrų. Trečiasis arbitras pirmininkauja arbitražo teismui; |
| --- | --- | --- |

1.

19 straipsnio 4 dalyje nurodytą arbitražo teismą sudaro trys arbitrai, kurie skiriami taip:

a)

procesą pradedanti Susitariančioji Šalis kitai Susitariančiajai Šaliai nurodo arbitro vardą ir pavardę; pastaroji Susitariančioji Šalis savo ruožtu per keturiasdešimt dienų nuo tokio pranešimo dienos nurodo antro arbitro vardą ir pavardę. Ginčo tarp daugiau kaip dviejų Susitariančiųjų Šalių atveju ginčo šalys, turinčios tą patį suinteresuotumą, bendru susitarimu kartu paskiria vieną arbitrą. Susitariančiosios Šalys per šešiasdešimt dienų nuo antro arbitro paskyrimo paskiria trečią arbitrą, kuris negali būti nė vienos Susitariančiosios Šalies pilietis ir negali turėti tos pačios pilietybės, kurią turi bet kuris iš pirmųjų dviejų arbitrų. Trečiasis arbitras pirmininkauja arbitražo teismui;

| b) | jei per nustatytą laikotarpį nebuvo paskirtas antras arbitras arba jei per nustatytą laikotarpį Susitariančiosios Šalys nesusitarė dėl trečio arbitro paskyrimo, tą arbitrą bet kurios Susitariančiosios Šalies prašymu per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos paskiria Organizacijos generalinis direktorius. |
| --- | --- |

b)

jei per nustatytą laikotarpį nebuvo paskirtas antras arbitras arba jei per nustatytą laikotarpį Susitariančiosios Šalys nesusitarė dėl trečio arbitro paskyrimo, tą arbitrą bet kurios Susitariančiosios Šalies prašymu per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos paskiria Organizacijos generalinis direktorius.

| 2. | Arbitražo teismas nusprendžia, kur bus jo būstinė, ir priima savo darbo tvarkos taisykles. |
| --- | --- |

2.

Arbitražo teismas nusprendžia, kur bus jo būstinė, ir priima savo darbo tvarkos taisykles.

| 3. | Arbitražo teismas priima sprendimus vadovaudamasis šio Susitarimo nuostatomis ir tarptautinės teisės normomis. |
| --- | --- |

3.

Arbitražo teismas priima sprendimus vadovaudamasis šio Susitarimo nuostatomis ir tarptautinės teisės normomis.

| 4. | Arbitražo teismas priima sprendimą savo narių balsų dauguma; nariai negali susilaikyti nuo balsavimo. |
| --- | --- |

4.

Arbitražo teismas priima sprendimą savo narių balsų dauguma; nariai negali susilaikyti nuo balsavimo.

| 5. | Bet kuri Susitariančioji Šalis, kuri nėra ginčo šalis, gavusi arbitražo teismo sutikimą, gali įstoti į procesą. |
| --- | --- |

5.

Bet kuri Susitariančioji Šalis, kuri nėra ginčo šalis, gavusi arbitražo teismo sutikimą, gali įstoti į procesą.

| 6. | Arbitražo teismo sprendimas yra galutinis ir privalomas Susitariančiosioms Šalims, kurios yra ginčo šalys, ir bet kuriai į procesą įstojusiai Susitariančiajai Šaliai ir vykdomas nedelsiant. Vienos iš Susitariančiųjų Šalių, kurios yra ginčo šalys, arba bet kurios į procesą įstojusios Susitariančiosios Šalies prašymu arbitražo teismas išaiškina sprendimą. |
| --- | --- |

6.

Arbitražo teismo sprendimas yra galutinis ir privalomas Susitariančiosioms Šalims, kurios yra ginčo šalys, ir bet kuriai į procesą įstojusiai Susitariančiajai Šaliai ir vykdomas nedelsiant. Vienos iš Susitariančiųjų Šalių, kurios yra ginčo šalys, arba bet kurios į procesą įstojusios Susitariančiosios Šalies prašymu arbitražo teismas išaiškina sprendimą.

| 7. | Jei arbitražo teismas dėl konkrečių bylos aplinkybių nepriima kitokio sprendimo, arbitražo teismo išlaidas, įskaitant atlygį jo nariams, Susitariančiosios Šalys, kurios yra ginčo šalys, atlygina lygiomis dalimis. |
| --- | --- |

7.

Jei arbitražo teismas dėl konkrečių bylos aplinkybių nepriima kitokio sprendimo, arbitražo teismo išlaidas, įskaitant atlygį jo nariams, Susitariančiosios Šalys, kurios yra ginčo šalys, atlygina lygiomis dalimis.

---

REGLAMENTAI

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/16

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2015/675

2015 m. vasario 26 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 673/2005, nustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. balandžio 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 673/2005, nustatantį papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams (1), ypač į jo 3 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Jungtinėms Valstijoms nesuderinus Tolesnio dempingo ir subsidijų kompensacijų akto (toliau – TDSKA) su Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) susitarimais nustatytais įsipareigojimais, Reglamentu (EB) Nr. 673/2005 tam tikriems importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams nuo 2005 m. gegužės 1 d. nustatytas papildomas 15 % ad valorem muitas. Remdamasi PPO leidimu sustabdyti nuolaidų taikymą Jungtinėms Valstijoms, Komisija kasmet derina sustabdymo lygį su pagal TDSKA tuo metu Europos Sąjungai panaikintų arba sumažintų lengvatų lygiu; |
| --- | --- |

(1)

Jungtinėms Valstijoms nesuderinus Tolesnio dempingo ir subsidijų kompensacijų akto (toliau – TDSKA) su Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) susitarimais nustatytais įsipareigojimais, Reglamentu (EB) Nr. 673/2005 tam tikriems importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams nuo 2005 m. gegužės 1 d. nustatytas papildomas 15 % ad valorem muitas. Remdamasi PPO leidimu sustabdyti nuolaidų taikymą Jungtinėms Valstijoms, Komisija kasmet derina sustabdymo lygį su pagal TDSKA tuo metu Europos Sąjungai panaikintų arba sumažintų lengvatų lygiu;

| (2) | TDSKA išlaidos pastaraisiais metais, už kuriuos buvo gauti duomenys, yra susijusios su 2014 finansiniais metais (nuo 2013 m. spalio 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d.) surinktų antidempingo ir kompensacinių muitų paskirstymu. Remiantis Jungtinių Valstijų Muitinės ir sienų apsaugos tarnybos paskelbtais duomenimis, Sąjungai padaryta lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žala siekia 3 295 333 USD; |
| --- | --- |

(2)

TDSKA išlaidos pastaraisiais metais, už kuriuos buvo gauti duomenys, yra susijusios su 2014 finansiniais metais (nuo 2013 m. spalio 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d.) surinktų antidempingo ir kompensacinių muitų paskirstymu. Remiantis Jungtinių Valstijų Muitinės ir sienų apsaugos tarnybos paskelbtais duomenimis, Sąjungai padaryta lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žala siekia 3 295 333 USD;

| (3) | padidėjo lengvatų panaikinimo arba sumažinimo ir dėl to – sustabdymo lygis. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 673/2005 I priedo sąrašą papildant produktais ar juos pašalinant iš šio sąrašo neįmanoma suderinti sustabdymo lygio su lengvatų panaikinimo arba sumažinimo lygiu. Todėl pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalies e punktą Komisija neturėtų keisti I priedo produktų sąrašo ir turėtų iš dalies pakeisti papildomo muito normą, kad sustabdymo lygis būtų suderintas su lengvatų panaikinimo arba sumažinimo lygiu. Todėl I priede nurodyti keturi produktai turėtų likti sąraše, o papildomo importo muito norma turėtų būti pakeista – turėtų būti nustatytas 1,5 % muitas; |
| --- | --- |

(3)

padidėjo lengvatų panaikinimo arba sumažinimo ir dėl to – sustabdymo lygis. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 673/2005 I priedo sąrašą papildant produktais ar juos pašalinant iš šio sąrašo neįmanoma suderinti sustabdymo lygio su lengvatų panaikinimo arba sumažinimo lygiu. Todėl pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalies e punktą Komisija neturėtų keisti I priedo produktų sąrašo ir turėtų iš dalies pakeisti papildomo muito normą, kad sustabdymo lygis būtų suderintas su lengvatų panaikinimo arba sumažinimo lygiu. Todėl I priede nurodyti keturi produktai turėtų likti sąraše, o papildomo importo muito norma turėtų būti pakeista – turėtų būti nustatytas 1,5 % muitas;

| (4) | papildomas 1,5 % ad valorem importo muitas, taikomas I priede išvardytiems iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams, per vienus metus atitinka 3 295 333 USD neviršijančią prekybos vertę; |
| --- | --- |

(4)

papildomas 1,5 % ad valorem importo muitas, taikomas I priede išvardytiems iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams, per vienus metus atitinka 3 295 333 USD neviršijančią prekybos vertę;

| (5) | kad nebūtų vėluojama taikyti pakeistos normos papildomą importo muitą, šis įgyvendinimo reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną; |
| --- | --- |

(5)

kad nebūtų vėluojama taikyti pakeistos normos papildomą importo muitą, šis įgyvendinimo reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną;

| (6) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 673/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 673/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 673/2005 2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Šio reglamento I priede išvardytiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams nustatomas 1,5 % ad valorem muitas, papildantis pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92 (2) taikomus muito mokesčius.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2015 m. gegužės 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean–Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 110, 2005 4 30, p. 1.

1

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

Produktai, kuriems taikomi papildomi muitai, nurodomi aštuonių skaitmenų KN kodais. Šiais kodais klasifikuojamų produktų aprašymas pateikiamas 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo su pakeitimais (1), padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1810/2004 (2), I priede.

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6204 62 31 |
| --- | --- |

6204 62 31

---

---

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/18

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/676

2015 m. balandžio 23 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos turėtojas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos turėtojas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi, galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Heinz ZOUREK

Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktorius

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92, nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 10 19, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Maždaug 20 cm ilgio rankovės formos dirbinys, pagamintas iš megztinės tekstilės medžiagos su plonu porolono kamšalu delno srities paviršiuje. Dirbinys sutvirtintas viena maždaug 2 cm pločio šiek tiek išlenkta aliuminine delno plokštele, kurią galima lankstyti rankomis, ir dviem lanksčiais, maždaug 1 cm pločio plastikiniais išorinės plaštakos pusės stabilizatoriais. Plokštelė ir stabilizatoriai įkišti į prisiūtas tunelio formos įmautes iš kitokios rūšies medžiagos, kurios yra tokio paties ilgio, kaip ir dirbinys. Plokštelę ir stabilizatorius galima išimti.
  Abiejuose dirbinio galuose yra dvi 2 cm pločio kibios (velcro) juostelės, kuriomis dirbinį galima pritvirtinti prie plaštakos ir riešo. Dirbinio viduryje yra platesnė 5 cm pločio tekstilės juostelė su kibiu (velcro) užsegimu, kuri apvyniojama aplink riešą reikiamai suvaržant jo judesius.
  Tekstilės juostelės ir lankstoma aliuminio plokštelė suvaržo riešo judesius. Riešo lankstumas priklauso nuo juostelių suveržimo.
  Dirbinys pateikiamas kaip riešo stabilizatorius.
  (Žr. A ir B nuotraukas) (1) | 6307 90 10 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (b punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis (BAT) ir KN kodus 6307, 6307 90 ir 6307 90 10 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Šis dirbinys negali būti pritaikytas konkrečiai ligonio traumai, nes yra daugiafunkcio naudojimo. Šiuo atveju dirbiniui nebūdingos savybės, kurios pagal veikimo būdą arba pritaikomumą konkrečioms ligonio traumoms jį išskirtų iš paprastų bendram naudojimui skirtų įtvarų (žr. 90 skirsnio 6 pastabą ir 2002 m. lapkričio 7 d. Sprendimą Lohmann GmbH & Co. KG ir Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & Co. KG prieš Oberfinanzdirektion Koblenz, sujungtos bylos C-260/00 iki C-263/00, ECLI:ES:C:2002:637). Todėl dirbinys nepriskirtinas 9021 pozicijai kaip ortopedijos įtaisas.
  Esminis dirbinio požymis, kaip apibrėžta 3 BAT b punkte, yra rankovės megztinė tekstilės medžiaga ir juostelė nes jų dirbinyje yra daugiausia ir jos turi svarbią reikšmę dirbinio paskirčiai. Dirbinio viduryje esanti tekstilės juostelė ypač svarbi reikiamam riešo judesių suvaržymui.
  Todėl dirbinys klasifikuotinas kaip kiti gatavi dirbiniai priskiriant KN kodą 6307 90 10. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Maždaug 20 cm ilgio rankovės formos dirbinys, pagamintas iš megztinės tekstilės medžiagos su plonu porolono kamšalu delno srities paviršiuje. Dirbinys sutvirtintas viena maždaug 2 cm pločio šiek tiek išlenkta aliuminine delno plokštele, kurią galima lankstyti rankomis, ir dviem lanksčiais, maždaug 1 cm pločio plastikiniais išorinės plaštakos pusės stabilizatoriais. Plokštelė ir stabilizatoriai įkišti į prisiūtas tunelio formos įmautes iš kitokios rūšies medžiagos, kurios yra tokio paties ilgio, kaip ir dirbinys. Plokštelę ir stabilizatorius galima išimti.

Abiejuose dirbinio galuose yra dvi 2 cm pločio kibios (velcro) juostelės, kuriomis dirbinį galima pritvirtinti prie plaštakos ir riešo. Dirbinio viduryje yra platesnė 5 cm pločio tekstilės juostelė su kibiu (velcro) užsegimu, kuri apvyniojama aplink riešą reikiamai suvaržant jo judesius.

Tekstilės juostelės ir lankstoma aliuminio plokštelė suvaržo riešo judesius. Riešo lankstumas priklauso nuo juostelių suveržimo.

Dirbinys pateikiamas kaip riešo stabilizatorius.

(Žr. A ir B nuotraukas) (1)

6307 90 10

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (b punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis (BAT) ir KN kodus 6307, 6307 90 ir 6307 90 10 atitinkančiais prekių aprašymais.

Šis dirbinys negali būti pritaikytas konkrečiai ligonio traumai, nes yra daugiafunkcio naudojimo. Šiuo atveju dirbiniui nebūdingos savybės, kurios pagal veikimo būdą arba pritaikomumą konkrečioms ligonio traumoms jį išskirtų iš paprastų bendram naudojimui skirtų įtvarų (žr. 90 skirsnio 6 pastabą ir 2002 m. lapkričio 7 d. Sprendimą Lohmann GmbH & Co. KG ir Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & Co. KG prieš Oberfinanzdirektion Koblenz, sujungtos bylos C-260/00 iki C-263/00, ECLI:ES:C:2002:637). Todėl dirbinys nepriskirtinas 9021 pozicijai kaip ortopedijos įtaisas.

Esminis dirbinio požymis, kaip apibrėžta 3 BAT b punkte, yra rankovės megztinė tekstilės medžiaga ir juostelė nes jų dirbinyje yra daugiausia ir jos turi svarbią reikšmę dirbinio paskirčiai. Dirbinio viduryje esanti tekstilės juostelė ypač svarbi reikiamam riešo judesių suvaržymui.

Todėl dirbinys klasifikuotinas kaip kiti gatavi dirbiniai priskiriant KN kodą 6307 90 10.

| | |
| --- | --- |
| A nuotrauka | B nuotrauka |

Image

Image

A nuotrauka

B nuotrauka

---

(1)  Nuotraukos pateikiamos tik dėl informacijos.

---

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/21

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/677

2015 m. balandžio 23 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos turėtojas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos turėtojas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi, galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Heinz ZOUREK

Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato generalinis direktorius

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92 nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 10 19, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gaminys, kurį sudaro keturios stalo kojos iš netauriojo metalo, varžtais pritvirtintos prie keturių jas kartu laikančių metalinių plokštelių.
  Kad kojos neslystų ir nepažeistų grindų, kiekvienos stalo kojos apatinis galas apvilktas guma.
  Viršutiniuose stalo kojų galuose yra kiaurymės sraigtams, kad kojas būtų galima pritvirtinti prie stalviršio.

   (1) Žr. paveikslą. | 9403 90 10 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 9403, 9403 90 ir 9403 90 10 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Gaminys neklasifikuotinas kaip sukomplektuotas baldas, nes jame trūksta esminės dalies – stalviršio.
  Todėl gaminys klasifikuotinas kaip metalinės baldų dalys, priskiriant KN kodą 9403 90 10. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Gaminys, kurį sudaro keturios stalo kojos iš netauriojo metalo, varžtais pritvirtintos prie keturių jas kartu laikančių metalinių plokštelių.

Kad kojos neslystų ir nepažeistų grindų, kiekvienos stalo kojos apatinis galas apvilktas guma.

Viršutiniuose stalo kojų galuose yra kiaurymės sraigtams, kad kojas būtų galima pritvirtinti prie stalviršio.

(1) Žr. paveikslą.

9403 90 10

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 9403, 9403 90 ir 9403 90 10 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminys neklasifikuotinas kaip sukomplektuotas baldas, nes jame trūksta esminės dalies – stalviršio.

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip metalinės baldų dalys, priskiriant KN kodą 9403 90 10.

---

(1)  Paveikslas pateikiamas tik dėl informacijos.

---

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/24

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/678

2015 m. balandžio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su ribiniu kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, agurkams, valgomosioms vynuogėms, abrikosams, vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, persikams, įskaitant nektarinus, ir slyvoms taikomi papildomi muitai

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 183 straipsnio b punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 543/2011 (2) numatyta prižiūrėti jo XVIII priede išvardytų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (3) 308d straipsnyje; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 543/2011 (2) numatyta prižiūrėti jo XVIII priede išvardytų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (3) 308d straipsnyje;

| (2) | taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2012, 2013 ir 2014 m. duomenis, nuo 2015 m. gegužės 1 d. reikėtų pakoreguoti ribinį kiekį, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai agurkams ir vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, o nuo 2015 m. birželio 1 d. – abrikosams, pomidorams, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, ir valgomosioms vynuogėms; |
| --- | --- |

(2)

taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2012, 2013 ir 2014 m. duomenis, nuo 2015 m. gegužės 1 d. reikėtų pakoreguoti ribinį kiekį, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai agurkams ir vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, o nuo 2015 m. birželio 1 d. – abrikosams, pomidorams, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, ir valgomosioms vynuogėms;

| (3) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. Siekiant aiškumo turėtų būti pakeistas visas to reglamento XVIII priedas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. Siekiant aiškumo turėtų būti pakeistas visas to reglamento XVIII priedas;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 XVIII priede nurodytas ribinis kiekis, kurį pasiekus pomidorams, agurkams, valgomosioms vynuogėms, abrikosams, vyšnioms, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, persikams, įskaitant nektarinus, ir slyvoms taikomi papildomi muitai, pakeičiamas šio reglamento priedo atitinkamoje skiltyje nurodytu kiekiu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (OL L 157, 2011 6 15, p. 1).

2

(3)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

3

(4)  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

4

---

PRIEDAS

„XVIII PRIEDAS

IV ANTRAŠTINĖS DALIES I SKYRIAUS 2 SKIRSNYJE NURODYTI PAPILDOMI IMPORTO MUITAI

Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymas laikomas tik orientaciniu. Papildomų muitų taikymo sritis šiame priede nustatoma atsižvelgiant į KN kodų, galiojančių šio reglamento priėmimo metu, apimtį.

| Serijos numeris | KN kodas | Aprašymas | Taikymo laikotarpis | Ribinis kiekis (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Pomidorai | nuo spalio 1 d. iki gegužės 31 d. | 451 045 |
| 78.0020 | nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d. | 29 768 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Agurkai | nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d. | 16 093 |
| 78.0075 | nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d. | 13 271 |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Artišokai | nuo lapkričio 1 d. iki birželio 30 d. | 7 421 |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Cukinijos | nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 263 359 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsinai | nuo gruodžio 1 d. iki gegužės 31 d. | 251 798 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementinai | nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos | 81 399 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai (wilkings) ir panašūs citrusinių hibridai | nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos | 101 160 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citrinos | nuo birželio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 302 950 |
| 78.0160 | nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d. | 41 410 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Valgomųjų vynuogių veislės | nuo liepos 21 d. iki lapkričio 20 d. | 68 450 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Obuoliai | nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 31 d. | 558 203 |
| 78.0180 | nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d. | 464 902 |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Kriaušės | nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d. | 184 269 |
| 78.0235 | nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. | 235 468 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Abrikosai | nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. | 5 422 |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias | nuo gegužės 21 d. iki rugpjūčio 10 d. | 29 831 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persikai, įskaitant nektarinus | nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d. | 4 701 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Slyvos | nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d. | 17 825“ |

Serijos numeris

KN kodas

Aprašymas

Taikymo laikotarpis

Ribinis kiekis (tonomis)

78.0015

0702 00 00

Pomidorai

nuo spalio 1 d. iki gegužės 31 d.

451 045

78.0020

nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d.

29 768

78.0065

0707 00 05

Agurkai

nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d.

16 093

78.0075

nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d.

13 271

78.0085

0709 91 00

Artišokai

nuo lapkričio 1 d. iki birželio 30 d.

7 421

78.0100

0709 93 10

Cukinijos

nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

263 359

78.0110

0805 10 20

Apelsinai

nuo gruodžio 1 d. iki gegužės 31 d.

251 798

78.0120

0805 20 10

Klementinai

nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos

81 399

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai (wilkings) ir panašūs citrusinių hibridai

nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos

101 160

78.0155

0805 50 10

Citrinos

nuo birželio 1 d. iki gruodžio 31 d.

302 950

78.0160

nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.

41 410

78.0170

0806 10 10

Valgomųjų vynuogių veislės

nuo liepos 21 d. iki lapkričio 20 d.

68 450

78.0175

0808 10 80

Obuoliai

nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 31 d.

558 203

78.0180

nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d.

464 902

78.0220

0808 30 90

Kriaušės

nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d.

184 269

78.0235

nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

235 468

78.0250

0809 10 00

Abrikosai

nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

5 422

78.0265

0809 29 00

Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias

nuo gegužės 21 d. iki rugpjūčio 10 d.

29 831

78.0270

0809 30

Persikai, įskaitant nektarinus

nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d.

4 701

78.0280

0809 40 05

Slyvos

nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d.

17 825“

---

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/27

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/679

2015 m. balandžio 29 d.

kuriuo sustabdomas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/360 numatytos privataus kiaulienos sandėliavimo paramos paraiškų teikimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2008 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 826/2008, kuriuo nustatomos bendrosios pagalbos už privatų tam tikrų žemės ūkio produktų saugojimą skyrimo taisyklės (2), ypač į jo 23 straipsnio 3 dalies a ir c punktus,

kadangi:

| (1) | išnagrinėjus rinkos padėtį ir naudojimąsi privataus kiaulienos sandėliavimo pagalbos schema, nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/360 (3), atrodo, kad būtų tikslinga nutraukti šios schemos taikymą. Atitinkamą reglamentą dėl taikymo nutraukimo Komisija ketina perduoti Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komitetui, kad šis pateiktų savo nuomonę. Tačiau dėl šio ketinimo kyla rizika, kad bus pateikta labai daug paraiškų pagal šią pagalbos schemą; |
| --- | --- |

(1)

išnagrinėjus rinkos padėtį ir naudojimąsi privataus kiaulienos sandėliavimo pagalbos schema, nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/360 (3), atrodo, kad būtų tikslinga nutraukti šios schemos taikymą. Atitinkamą reglamentą dėl taikymo nutraukimo Komisija ketina perduoti Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komitetui, kad šis pateiktų savo nuomonę. Tačiau dėl šio ketinimo kyla rizika, kad bus pateikta labai daug paraiškų pagal šią pagalbos schemą;

| (2) | todėl būtina laikinai sustabdyti paraiškų dėl pagalbos, numatytos Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/360, teikimą ir atmesti tam tikras iki sustabdymo laikotarpio pateiktas paraiškas; |
| --- | --- |

(2)

todėl būtina laikinai sustabdyti paraiškų dėl pagalbos, numatytos Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/360, teikimą ir atmesti tam tikras iki sustabdymo laikotarpio pateiktas paraiškas;

| (3) | siekiant išvengti spekuliavimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(3)

siekiant išvengti spekuliavimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/360 2 straipsnio taikymas sustabdomas nuo 2015 m. gegužės 2 d. iki 2015 m. gegužės 8 d. Tuo laikotarpiu pateiktos paraiškos sudaryti sutartis nepriimamos.

2.   Nuo 2015 m. balandžio 29 d. pateiktos paraiškos, dėl kurių priėmimo sprendimai būtų priimami 1 dalyje nurodytu laikotarpiu, atmetamos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 223, 2008 8 21, p. 3.

2

(3)  2015 m. kovo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/360, kuriuo leidžiama pradėti privačiai sandėliuoti kiaulieną ir iš anksto nustatomas paramos dydis (OL L 62, 2015 3 6, p. 16).

3

---

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/28

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/680

2015 m. balandžio 29 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 153,9 |
| MA | 89,6 |
| MK | 119,9 |
| TR | 96,0 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | AL | 97,3 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 116,9 |
| 0709 93 10 | MA | 102,7 |
| TR | 144,0 |
| ZZ | 123,4 |
| 0805 10 20 | EG | 43,6 |
| IL | 76,5 |
| MA | 53,3 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 60,9 |
| 0805 50 10 | TR | 57,0 |
| ZZ | 57,0 |
| 0808 10 80 | AR | 146,4 |
| BR | 107,2 |
| CL | 153,9 |
| CN | 167,0 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 163,8 |
| US | 238,2 |
| UY | 92,0 |
| ZA | 128,3 |
| ZZ | 136,5 |
| 0808 30 90 | AR | 132,8 |
| CL | 114,5 |
| NZ | 212,0 |
| ZA | 124,3 |
| ZM | 112,8 |
| ZZ | 139,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

153,9

MA

89,6

MK

119,9

TR

96,0

ZZ

114,9

0707 00 05

AL

97,3

TR

136,5

ZZ

116,9

0709 93 10

MA

102,7

TR

144,0

ZZ

123,4

0805 10 20

EG

43,6

IL

76,5

MA

53,3

TR

70,3

ZZ

60,9

0805 50 10

TR

57,0

ZZ

57,0

0808 10 80

AR

146,4

BR

107,2

CL

153,9

CN

167,0

MK

31,3

NZ

163,8

US

238,2

UY

92,0

ZA

128,3

ZZ

136,5

0808 30 90

AR

132,8

CL

114,5

NZ

212,0

ZA

124,3

ZM

112,8

ZZ

139,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/30

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/681

2015 m. balandžio 29 d.

dėl nuorodų į miesto ir turistinių dviračių, kalnų ir lenktyninių dviračių standartą EN ISO 4210 ir į mažamečių vaikų dviračių standartą EN ISO 8098 paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2001/95/EB 3 straipsnio 1 dalimi gamintojai įpareigojami pateikti rinkai tik saugius gaminius; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2001/95/EB 3 straipsnio 1 dalimi gamintojai įpareigojami pateikti rinkai tik saugius gaminius;

| (2) | pagal Direktyvos 2001/95/EB 3 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą gaminys turi būti laikomas saugiu (atsižvelgiant į pavojus ir pavojų kategorijas, kuriems taikomi atitinkami nacionaliniai standartai), kai jis atitinka neprivalomus nacionalinius standartus, kuriais perkeliami Europos standartai, nuorodas į kuriuos pagal tos direktyvos 4 straipsnį Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvos 2001/95/EB 3 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą gaminys turi būti laikomas saugiu (atsižvelgiant į pavojus ir pavojų kategorijas, kuriems taikomi atitinkami nacionaliniai standartai), kai jis atitinka neprivalomus nacionalinius standartus, kuriais perkeliami Europos standartai, nuorodas į kuriuos pagal tos direktyvos 4 straipsnį Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (3) | pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 1 dalį Europos standartus nustato Europos standartizacijos organizacijos (ESO) pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus; |
| --- | --- |

(3)

pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 1 dalį Europos standartus nustato Europos standartizacijos organizacijos (ESO) pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus;

| (4) | pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 2 dalį Komisija skelbia nuorodas į tokius standartus; |
| --- | --- |

(4)

pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 2 dalį Komisija skelbia nuorodas į tokius standartus;

| (5) | 2011 m. lapkričio 29 d. Komisija priėmė Sprendimą 2011/786/ES (2) dėl dviračių, mažamečių vaikų dviračių ir dviračių bagažinių Europos standartų atitikties saugos reikalavimams, nustatytiems Direktyvoje 2001/95/EB; |
| --- | --- |

(5)

2011 m. lapkričio 29 d. Komisija priėmė Sprendimą 2011/786/ES (2) dėl dviračių, mažamečių vaikų dviračių ir dviračių bagažinių Europos standartų atitikties saugos reikalavimams, nustatytiems Direktyvoje 2001/95/EB;

| (6) | 2012 m. rugsėjo 6 d. Komisija Europos standartizacijos organizacijoms suteikė įgaliojimą M/5082 parengti Europos standartus, kad būtų pašalinti pagrindiniai pavojai, susiję su dviračiais, mažamečių vaikų dviračiais ir dviračių bagažinėmis; |
| --- | --- |

(6)

2012 m. rugsėjo 6 d. Komisija Europos standartizacijos organizacijoms suteikė įgaliojimą M/5082 parengti Europos standartus, kad būtų pašalinti pagrindiniai pavojai, susiję su dviračiais, mažamečių vaikų dviračiais ir dviračių bagažinėmis;

| (7) | gavęs Komisijos įgaliojimą Europos standartizacijos komitetas priėmė šiuos naujus standartus: EN ISO 4210 1–9 dalys miesto ir turistiniams dviračiams bei kalnų ir lenktyniniams dviračiams, ir EN ISO 8098 mažamečių vaikų dviračiams. Šie standartai pakeičia iki šiol taikytus standartus EN 14764:2005, EN 14766:2005 ir EN 14781:2005; |
| --- | --- |

(7)

gavęs Komisijos įgaliojimą Europos standartizacijos komitetas priėmė šiuos naujus standartus: EN ISO 4210 1–9 dalys miesto ir turistiniams dviračiams bei kalnų ir lenktyniniams dviračiams, ir EN ISO 8098 mažamečių vaikų dviračiams. Šie standartai pakeičia iki šiol taikytus standartus EN 14764:2005, EN 14766:2005 ir EN 14781:2005;

| (8) | Europos standartas EN ISO 4210 (1–9 dalys) ir Europos standartas EN ISO 8098 atitinka įgaliojimą M/508 ir Direktyvoje 2001/95/EB nustatytą bendrą saugos reikalavimą. Todėl nuorodos į juos turėtų būti paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(8)

Europos standartas EN ISO 4210 (1–9 dalys) ir Europos standartas EN ISO 8098 atitinka įgaliojimą M/508 ir Direktyvoje 2001/95/EB nustatytą bendrą saugos reikalavimą. Todėl nuorodos į juos turėtų būti paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (9) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyva 2001/95/EB įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyva 2001/95/EB įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje skelbiamos šių standartų nuorodos:

| a) | EN ISO 4210–1:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 1 dalis „Terminai ir apibrėžtys“ |
| --- | --- |

a)

EN ISO 4210–1:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 1 dalis „Terminai ir apibrėžtys“

| b) | EN ISO 4210–2:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 2 dalis „Reikalavimai miesto ir turistiniams dviračiams, jaunuolių dviračiams bei kalnų ir lenktyniniams dviračiams“; |
| --- | --- |

b)

EN ISO 4210–2:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 2 dalis „Reikalavimai miesto ir turistiniams dviračiams, jaunuolių dviračiams bei kalnų ir lenktyniniams dviračiams“;

| c) | EN ISO 4210–3:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 3 dalis „Bendrieji bandymo metodai“; |
| --- | --- |

c)

EN ISO 4210–3:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 3 dalis „Bendrieji bandymo metodai“;

| d) | EN ISO 4210–4:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 4 dalis „Stabdymo bandymo metodai“; |
| --- | --- |

d)

EN ISO 4210–4:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 4 dalis „Stabdymo bandymo metodai“;

| e) | EN ISO 4210–5:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 5 dalis „Vairavimo bandymo metodai“; |
| --- | --- |

e)

EN ISO 4210–5:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 5 dalis „Vairavimo bandymo metodai“;

| f) | EN ISO 4210–6:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 6 dalis „Rėmo ir šakės bandymo metodai“; |
| --- | --- |

f)

EN ISO 4210–6:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 6 dalis „Rėmo ir šakės bandymo metodai“;

| g) | EN ISO 4210–7:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 7 dalis „Ratų ir ratlankių bandymo metodai“; |
| --- | --- |

g)

EN ISO 4210–7:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 7 dalis „Ratų ir ratlankių bandymo metodai“;

| h) | EN ISO 4210–8:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 8 dalis „Pedalų ir pavarų sistemos bandymo metodai“; |
| --- | --- |

h)

EN ISO 4210–8:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 8 dalis „Pedalų ir pavarų sistemos bandymo metodai“;

| i) | EN ISO 4210–9:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 9 dalis „Sėdynių ir sėdynių laikiklių bandymo metodai“; |
| --- | --- |

i)

EN ISO 4210–9:2014 „Dviračiai. Dviračių saugos reikalavimai“. 9 dalis „Sėdynių ir sėdynių laikiklių bandymo metodai“;

| j) | EN ISO 2014:8098 „Mažamečių vaikų dviračiai“. „Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ |
| --- | --- |

j)

EN ISO 2014:8098 „Mažamečių vaikų dviračiai“. „Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

1

(2)  2011 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas 2011/786/ES dėl dviračių, mažamečių vaikų dviračių ir dviračių bagažinių Europos standartų atitikties saugos reikalavimams, nustatytiems Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/95/EB (OL L 319, 2011 12 2, p. 106).

2

---

REKOMENDACIJOS

| 30.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/32

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2015/682

2015 m. balandžio 29 d.

dėl maiste esančio perchlorato stebėsenos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | perchloratas natūraliai aptinkamas aplinkoje nitratų ir potašo telkiniuose, jis gali susidaryti atmosferoje ir patekti į dirvą bei požeminį vandenį. Jis taip jis patenka į aplinką kaip teršalas dėl nitratų trąšų naudojimo ir dėl amonio perchlorato, kuris naudojamas raketų kure, sprogmenyse, fejerverkuose, šviečiamosiose raketose bei oro pagalvių pripūtimo įtaisuose ir kituose pramoniniuose procesuose, gamybos, naudojimo ir šalinimo. Perchloratas taip pat gali susiformuoti natrio hipochlorito, kuris naudojamas vandeniui dezinfekuoti, skilimo metu ir gali užteršti tiekiamą vandenį. Vanduo, dirvožemis ir trąšos laikomi potencialiais maisto užteršimo perchloratu šaltiniais; |
| --- | --- |

(1)

perchloratas natūraliai aptinkamas aplinkoje nitratų ir potašo telkiniuose, jis gali susidaryti atmosferoje ir patekti į dirvą bei požeminį vandenį. Jis taip jis patenka į aplinką kaip teršalas dėl nitratų trąšų naudojimo ir dėl amonio perchlorato, kuris naudojamas raketų kure, sprogmenyse, fejerverkuose, šviečiamosiose raketose bei oro pagalvių pripūtimo įtaisuose ir kituose pramoniniuose procesuose, gamybos, naudojimo ir šalinimo. Perchloratas taip pat gali susiformuoti natrio hipochlorito, kuris naudojamas vandeniui dezinfekuoti, skilimo metu ir gali užteršti tiekiamą vandenį. Vanduo, dirvožemis ir trąšos laikomi potencialiais maisto užteršimo perchloratu šaltiniais;

| (2) | Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Teršalų maisto grandinėje reikalų mokslinė grupė (CONTAM mokslinė grupė) pateikė mokslinę nuomonę dėl visuomenės sveikatai kylančios rizikos, susijusios su maiste esančiu perchloratu (1). CONTAM mokslinė grupė padarė išvadą, kad ilgalaikis su maistu gaunamo perchlorato poveikis gali kelti susirūpinimą, ypač didelį perchlorato kiekį gaunantiems vartotojams, priklausantiems jaunesnio amžiaus gyventojų grupei, kurie kenčia nuo lengvo ar vidutinio sunkumo jodo trūkumo. Be to, trumpalaikis perchlorato poveikis gali būti pavojingas žindomiems kūdikiams ir mažiems vaikams, kurie gauna mažą jodo kiekį; |
| --- | --- |

(2)

Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Teršalų maisto grandinėje reikalų mokslinė grupė (CONTAM mokslinė grupė) pateikė mokslinę nuomonę dėl visuomenės sveikatai kylančios rizikos, susijusios su maiste esančiu perchloratu (1). CONTAM mokslinė grupė padarė išvadą, kad ilgalaikis su maistu gaunamo perchlorato poveikis gali kelti susirūpinimą, ypač didelį perchlorato kiekį gaunantiems vartotojams, priklausantiems jaunesnio amžiaus gyventojų grupei, kurie kenčia nuo lengvo ar vidutinio sunkumo jodo trūkumo. Be to, trumpalaikis perchlorato poveikis gali būti pavojingas žindomiems kūdikiams ir mažiems vaikams, kurie gauna mažą jodo kiekį;

| (3) | siekiant labiau sumažinti rizikos vertinimo neapibrėžtumą CONTAM mokslinė grupė rekomendavo, kad reikalinga daugiau duomenų apie Europoje maisto produktuose, ypač daržovėse, pradinio maitinimo kūdikių mišiniuose, piene ir pieno produktuose esantį perchloratą. Didelė koncentracija nustatyta Cucurbitaceae ir lapinėse daržovėse, ypač tose, kurios auginamos šiltnamiuose/po plėvele. Neturima pakankamai duomenų apie maiste, visų pirma maiste, kurio mėginiai paimti po 2013 m. rugsėjo 1 d., esantį perchloratą. Geriamajame vandenyje esančio perchlorato analizė taip pat turėtų aprėpti geriamąjį vandenį, kuris nėra įtrauktas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (2) pateiktą maisto apibrėžtį. Nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. buvo pradėtos taikyti mažinimo priemonės, o duomenys apie vėliau paimtuose mėginiuose esantį perchloratą geriau atspindi principą „kiek tai protingai įmanoma, kuo mažesnis“ laikantis gerosios praktikos (t. y. naudojamos trąšos, kuriose perchlorato koncentracija yra maža) ir atsižvelgiant į šiuo metu maiste esantį perchlorato kiekį; |
| --- | --- |

(3)

siekiant labiau sumažinti rizikos vertinimo neapibrėžtumą CONTAM mokslinė grupė rekomendavo, kad reikalinga daugiau duomenų apie Europoje maisto produktuose, ypač daržovėse, pradinio maitinimo kūdikių mišiniuose, piene ir pieno produktuose esantį perchloratą. Didelė koncentracija nustatyta Cucurbitaceae ir lapinėse daržovėse, ypač tose, kurios auginamos šiltnamiuose/po plėvele. Neturima pakankamai duomenų apie maiste, visų pirma maiste, kurio mėginiai paimti po 2013 m. rugsėjo 1 d., esantį perchloratą. Geriamajame vandenyje esančio perchlorato analizė taip pat turėtų aprėpti geriamąjį vandenį, kuris nėra įtrauktas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (2) pateiktą maisto apibrėžtį. Nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. buvo pradėtos taikyti mažinimo priemonės, o duomenys apie vėliau paimtuose mėginiuose esantį perchloratą geriau atspindi principą „kiek tai protingai įmanoma, kuo mažesnis“ laikantis gerosios praktikos (t. y. naudojamos trąšos, kuriose perchlorato koncentracija yra maža) ir atsižvelgiant į šiuo metu maiste esantį perchlorato kiekį;

| (4) | todėl tikslinga rekomenduoti vykdyti maiste esančio perchlorato stebėseną, |
| --- | --- |

(4)

todėl tikslinga rekomenduoti vykdyti maiste esančio perchlorato stebėseną,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

| 1. | Valstybės narės, aktyviai dalyvaujant maisto tvarkymo subjektams, turėtų vykdyti maiste esančio perchlorato stebėseną, visų pirma tokiame maiste:






  a. | vaisiuose, daržovėse ir iš jų pagamintuose perdirbtuose produktuose, įskaitant sultis; |
| --- | --- | --- |

1.

Valstybės narės, aktyviai dalyvaujant maisto tvarkymo subjektams, turėtų vykdyti maiste esančio perchlorato stebėseną, visų pirma tokiame maiste:

a.

vaisiuose, daržovėse ir iš jų pagamintuose perdirbtuose produktuose, įskaitant sultis;

| b. | specialiosios paskirties maisto produktuose, skirtuose kūdikiams ir mažiems vaikams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 609/2013 (3); |
| --- | --- |

b.

specialiosios paskirties maisto produktuose, skirtuose kūdikiams ir mažiems vaikams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 609/2013 (3);

| c. | džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir prieskoniuose; arbatoje; žolelių ir vaisių užpiluose; |
| --- | --- |

c.

džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir prieskoniuose; arbatoje; žolelių ir vaisių užpiluose;

| d. | nealkoholiniuose gėrimuose, įskaitant geriamąjį vandenį. |
| --- | --- |

d.

nealkoholiniuose gėrimuose, įskaitant geriamąjį vandenį.

| 2. | Siekiant užtikrinti, kad iš partijų imami mėginiai būtų reprezentatyvūs, valstybės narės turėtų laikytis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1882/2006 (4) priede nustatytų lapinių daržovių mėginių ėmimo procedūrų, o Komisijos reglamento (EB) Nr. 333/2007 (5) priedo B dalyje – kitų maisto produktų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 333/2007. |
| --- | --- |

2.

Siekiant užtikrinti, kad iš partijų imami mėginiai būtų reprezentatyvūs, valstybės narės turėtų laikytis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1882/2006 (4) priede nustatytų lapinių daržovių mėginių ėmimo procedūrų, o Komisijos reglamento (EB) Nr. 333/2007 (5) priedo B dalyje – kitų maisto produktų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 333/2007.

| 3. | Analizės metodas, leidžiantis gauti patikimus rezultatus:
  „Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1“. Metodą galima parsisiųsti šiuo adresu: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf
  Taip pat reiktų remtis straipsniu „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS“, kuriame nurodyta, kaip aplinkos teršalą perchloratą įtraukti į pirmiau minėtą metodą (QuPPe-Method), skirtą nustatyti keleto medžiagų liekanas. Straipsnį galima parsisiųsti šiuo adresu: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf
  Kūdikiams ir mažiems vaikams skirtame maiste esančio perchlorato analizės atveju tikslinė kiekybinio nustatymo riba (LOQ) turėtų būti ne didesnė kaip 2 μg/kg, kituose maisto produktuose – 10 μg/kg, o džiovintuose prieskoniniuose augaluose, prieskoniuose, arbatoje ir žolelių bei vaisių užpiluose – 20 μg/kg. |
| --- | --- |

3.

Analizės metodas, leidžiantis gauti patikimus rezultatus:

„Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1“. Metodą galima parsisiųsti šiuo adresu: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

Taip pat reiktų remtis straipsniu „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS“, kuriame nurodyta, kaip aplinkos teršalą perchloratą įtraukti į pirmiau minėtą metodą (QuPPe-Method), skirtą nustatyti keleto medžiagų liekanas. Straipsnį galima parsisiųsti šiuo adresu: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf

Kūdikiams ir mažiems vaikams skirtame maiste esančio perchlorato analizės atveju tikslinė kiekybinio nustatymo riba (LOQ) turėtų būti ne didesnė kaip 2 μg/kg, kituose maisto produktuose – 10 μg/kg, o džiovintuose prieskoniniuose augaluose, prieskoniuose, arbatoje ir žolelių bei vaisių užpiluose – 20 μg/kg.

| 4. | Valstybės narės, aktyviai dalyvaujant maisto tvarkymo subjektams, turėtų atlikti tyrimus, kad nustatytų veiksnius, dėl kurių į maistą patenka perchlorato. Trąšose, dirvožemyje, laistymui ir apdorojimui skirtame vandenyje esančio perchlorato analizė yra tinkama tais atvejais, su kuriais yra susiję šie veiksniai. |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės, aktyviai dalyvaujant maisto tvarkymo subjektams, turėtų atlikti tyrimus, kad nustatytų veiksnius, dėl kurių į maistą patenka perchlorato. Trąšose, dirvožemyje, laistymui ir apdorojimui skirtame vandenyje esančio perchlorato analizė yra tinkama tais atvejais, su kuriais yra susiję šie veiksniai.

| 5. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Europos maisto saugos tarnybai analizių rezultatai būtų siunčiami reguliariai ir ne vėliau kaip iki 2016 m. vasario mėn. pabaigos naudojant EFSA duomenų pateikimo formatą ir laikantis EFSA maisto ir pašarų standartinio mėginių aprašo (SMA) gairių (6) bei papildomų EFSA ataskaitų teikimo specialiųjų reikalavimų. |
| --- | --- |

5.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Europos maisto saugos tarnybai analizių rezultatai būtų siunčiami reguliariai ir ne vėliau kaip iki 2016 m. vasario mėn. pabaigos naudojant EFSA duomenų pateikimo formatą ir laikantis EFSA maisto ir pašarų standartinio mėginių aprašo (SMA) gairių (6) bei papildomų EFSA ataskaitų teikimo specialiųjų reikalavimų.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 29 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  EFSA CONTAM Panel (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain), 2014. Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of perchlorate in food, in particular fruits and vegetables. EFSA Journal 2014;12(10):3869, 106 pp. doi:10.2903/j.efsa.2014.3869

1

EFSA CONTAM Panel (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain), 2014. Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of perchlorate in food, in particular fruits and vegetables. EFSA Journal 2014;12(10):3869, 106 pp. doi:10.2903/j.efsa.2014.3869

(2)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

2

(3)  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 609/2013 dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų, specialiosios medicininės paskirties maisto produktų ir viso paros raciono pakaitalų svoriui kontroliuoti ir kuriuo panaikinami Tarybos direktyva 92/52/EEB, Komisijos direktyvos 96/8/EB, 1999/21/EB, 2006/125/EB ir 2006/141/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/39/EB ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 41/2009 ir (EB) Nr. 953/2009 (OL L 181, 2013 6 29, p. 35).

3

(4)  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1882/2006, nustatantis mėginių ėmimo ir tyrimo metodus vykdant oficialią nitratų koncentracijos tam tikruose maisto produktuose kontrolę (OL L 364, 2006 12 20, p. 25).

4

(5)  2007 m. kovo 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 333/2007, nustatantis mėginių ėmimo ir analizės metodus vykdant oficialią švino, kadmio, gyvsidabrio, neorganinio alavo, 3-MCPD ir policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijos maisto produktuose kontrolę (OL L 88, 2007 3 29, p. 29).

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

6

---