# Jurnalul Oficial C 156/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 156 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5812 mai 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 156

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5812 mai 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 156/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7599 – Apollo Management/Walz Group) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 156/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2015/C 156/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7599 – Apollo Management/Walz Group) (
  1
  )

1

1

2015/C 156/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2015/C 156/03 | Lista numirilor efectuate de Consiliu – Perioada ianuarie-aprilie 2015 (domeniul social) | 2 |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 156/04 | Rata de schimb a monedei euro | 7 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2015/C 156/03

Lista numirilor efectuate de Consiliu – Perioada ianuarie-aprilie 2015 (domeniul social)

2

Comisia Europeană

2015/C 156/04

Rata de schimb a monedei euro

7

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 156/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  ) | 8 |
| 2015/C 156/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  ) | 9 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 156/07 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 10 |
| 2015/C 156/08 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 19 |

V   Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

2015/C 156/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  )

1

8

2015/C 156/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  )

1

9

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2015/C 156/07

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

10

2015/C 156/08

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 12.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7599 – Apollo Management/Walz Group)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 156/01)

La 6 mai 2015, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32015M7599. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32015M7599. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 12.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7570 – CaixaBank/BPI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 156/02)

La 4 mai 2015, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32015M7570. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32015M7570. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 12.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/2

---

Lista numirilor efectuate de Consiliu

Perioada ianuarie-aprilie 2015 (domeniul social)

(2015/C 156/03)

| Comitetul | Încheierea mandatului | Publicarea în JO | Persoana înlocuită | Demisie/numire | Membru/
  supleant/ | Categoria | Țara | Persoana numită | Apartenența | Data deciziei Consiliului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | doamna Emanuela PROCOLI | Demisie | Supleant | Guverne | Italia | doamna Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | doamna Esther LYNCH | Demisie | Supleant | Sindicate | Irlanda | domnul Frank VAUGHAN | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | doamna Maja BEJBRO ANDERSEN | Demisie | Supleant | Patronate | Danemarca | doamna Lena SØBY | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | doamna Karoline KLAKSVIG | Demisie | Supleant | Patronate | Danemarca | domnul Jens SKOVGAARD LAURITSEN | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | doamna Nerita ŠOT | Demisie | Supleant | Guverne | Lituania | doamna Gintarė BUŽINSKAITĖ | Ministerul Securității Sociale și Muncii | 2.3.2015 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | domnul Karel PETRŽELKA | Demisie | Membru | Patronate | Republica Cehă | doamna Jana MALÁ | Asociația patronilor din sectorul energetic din Republica Cehă | 13.3.2015 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | doamna Lena TOCHTERMANN | Demisie | Membru | Patronate | Regatul Unit | doamna Lena LEVY | Confederation of British Industry | 20.4.2015 |
| Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | doamna Patrícia BORGES | Demisie | Membru | Guverne | Portugalia | domnul Francisco Xavier SOARES DE ALBERGARIA D’AGUIAR | Instituto do Emprego e da Formaçăo Profissional | 2.3.2015 |
| Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | doamna Ivana GUBEROVIĆ | Demisie | Membru | Guverne | Croația | domnul Petar STRIŽAK | Ministerul Muncii și al Sistemului de Pensii | 9.3.2015 |
| Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | doamna Marit RAIST | Demisie | Membru | Guverne | Estonia | doamna Siiri OTSMANN | Ministerul Afacerilor Sociale al Estoniei | 20.4.2015 |
| Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | doamna Aleksandra GAVRILOVIĆ | Demisie | Supleant | Guverne | Croația | doamna Ivana GUBEROVIĆ | Ministerul Muncii și al Sistemului de Pensii | 9.3.2015 |
| Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | doamna Elizabeth ZIMMERER | Demisie | Supleant | Patronate | Austria | domnul Martin SONNTAG | Industriellenvereinigung | 9.3.2015 |
| Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | doamna Evelyn HALLIKA | Demisie | Membru | Guverne | Estonia | doamna Leili ZAGLMAYER | Ministerul Afacerilor Sociale din Estonia | 20.4.2015 |
| Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | doamna Inga PRONINA | Demisie | Supleant | Guverne | Estonia | doamna Katerin PEÄRNBERG | Ministerul Afacerilor Sociale din Estonia | 20.4.2015 |
| Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | doamna Christiane LABALME | Demisie | Membru | Guverne | Franța | doamna Séverine SALGADO | Direction de la sécurité sociale | 20.4.2015 |
| Consiliul de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | doamna Romina BARTOLO | Demisie | Membru | Guverne | Malta | doamna Renee LAIVIERA | Comisia națională pentru promovarea egalității | 10.2.2015 |
| Consiliul de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | doamna Renee LAIVIERA | Demisie | Supleant | Guverne | Malta | doamna Maria BORG FILLETTI | Comisia națională pentru promovarea egalității | 10.2.2015 |
| Consiliul de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | doamna Monika KSIENIEWICZ | Demisie | Membru | Guvern2 | Polonia | doamna Sylwia SPUREK | Biroul Comisarului Guvernului pentru Egalitatea de Șanse | 10.2.2015 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | domnul Vitor Manuel Vicente COELHO | Demisie | Supleant | Sindicate | Portugalia | domnul Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE | UGT Portugal | 2.3.2015 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | domnul Andreas MYLONAS | Demisie | Membru | Guverne | Cipru | doamna Marina IOANNOU-HASAPI | Ministerul Muncii, Asistenței și Securității Sociale | 20.4.2015 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | doamna Luminița VINTILĂ | Demisie | Supleant | Sindicate | România | doamna Cecilia GOSTIN | Confederația Națională Sindicală | 20.4.2015 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | doamna Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU | Demisie | Membru | Guverne | Franța | domnul Olivier TOCHE | Service de la Direction générale du travail | 20.4.2015 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | doamna Heidi RØNNE MØLLER | Demisie | Supleant | Sindicate | Danemarca | doamna Maria BJERRE | Confederația Daneză a Sindicatelor | 20.4.2015 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | doamna Karen ROIY | Demisie | Membru | Patronate | Danemarca | doamna Dorthe ANDERSEN | Confederația patronatelor daneze - DA | 20.4.2015 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | domnul Ciaran DEVLIN | Demisie | Membru | Guverne | Regatul Unit | doamna Mansi KONAR | Department for Business, Innovation and Skills
  BIS | 20.4.2015 |
| Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | doamna Emanuela PROCOLI | Demisie | Supleant | Guverne | Italia | doamna Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015 |
| Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | doamna Esther LYNCH | Demisie | Supleant | Sindicate | Irlanda | domnul Frank VAUGHAN | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015 |
| Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | domnul Karel PETRŽELKA | Demisie | Membru | Patronate | Republica Cehă | doamna Jana MALÁ | Asociația patronilor din sectorul energetic din Republica Cehă | 13.3.2015 |
| Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | domnul Róbert MEITNER | Demisie | Membru | Patronate | Slovacia | doamna Silvia SUROVÁ | Asociația industriei chimice și farmaceutice a Republicii Slovace | 20.4.2015 |
| Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | doamna Lena TOCHTERMANN | Demisie | Membru | Patronate | Regatul Unit | doamna Lena LEVY | Confederation of British Industry | 20.4.2015 |

Comitetul

Încheierea mandatului

Publicarea în JO

Persoana înlocuită

Demisie/numire

Membru/

supleant/

Categoria

Țara

Persoana numită

Apartenența

Data deciziei Consiliului

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

doamna Emanuela PROCOLI

Demisie

Supleant

Guverne

Italia

doamna Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

doamna Esther LYNCH

Demisie

Supleant

Sindicate

Irlanda

domnul Frank VAUGHAN

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

doamna Maja BEJBRO ANDERSEN

Demisie

Supleant

Patronate

Danemarca

doamna Lena SØBY

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

doamna Karoline KLAKSVIG

Demisie

Supleant

Patronate

Danemarca

domnul Jens SKOVGAARD LAURITSEN

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

doamna Nerita ŠOT

Demisie

Supleant

Guverne

Lituania

doamna Gintarė BUŽINSKAITĖ

Ministerul Securității Sociale și Muncii

2.3.2015

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

domnul Karel PETRŽELKA

Demisie

Membru

Patronate

Republica Cehă

doamna Jana MALÁ

Asociația patronilor din sectorul energetic din Republica Cehă

13.3.2015

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

doamna Lena TOCHTERMANN

Demisie

Membru

Patronate

Regatul Unit

doamna Lena LEVY

Confederation of British Industry

20.4.2015

Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

doamna Patrícia BORGES

Demisie

Membru

Guverne

Portugalia

domnul Francisco Xavier SOARES DE ALBERGARIA D’AGUIAR

Instituto do Emprego e da Formaçăo Profissional

2.3.2015

Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

doamna Ivana GUBEROVIĆ

Demisie

Membru

Guverne

Croația

domnul Petar STRIŽAK

Ministerul Muncii și al Sistemului de Pensii

9.3.2015

Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

doamna Marit RAIST

Demisie

Membru

Guverne

Estonia

doamna Siiri OTSMANN

Ministerul Afacerilor Sociale al Estoniei

20.4.2015

Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

doamna Aleksandra GAVRILOVIĆ

Demisie

Supleant

Guverne

Croația

doamna Ivana GUBEROVIĆ

Ministerul Muncii și al Sistemului de Pensii

9.3.2015

Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

doamna Elizabeth ZIMMERER

Demisie

Supleant

Patronate

Austria

domnul Martin SONNTAG

Industriellenvereinigung

9.3.2015

Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

doamna Evelyn HALLIKA

Demisie

Membru

Guverne

Estonia

doamna Leili ZAGLMAYER

Ministerul Afacerilor Sociale din Estonia

20.4.2015

Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

doamna Inga PRONINA

Demisie

Supleant

Guverne

Estonia

doamna Katerin PEÄRNBERG

Ministerul Afacerilor Sociale din Estonia

20.4.2015

Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

doamna Christiane LABALME

Demisie

Membru

Guverne

Franța

doamna Séverine SALGADO

Direction de la sécurité sociale

20.4.2015

Consiliul de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

doamna Romina BARTOLO

Demisie

Membru

Guverne

Malta

doamna Renee LAIVIERA

Comisia națională pentru promovarea egalității

10.2.2015

Consiliul de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

doamna Renee LAIVIERA

Demisie

Supleant

Guverne

Malta

doamna Maria BORG FILLETTI

Comisia națională pentru promovarea egalității

10.2.2015

Consiliul de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

doamna Monika KSIENIEWICZ

Demisie

Membru

Guvern2

Polonia

doamna Sylwia SPUREK

Biroul Comisarului Guvernului pentru Egalitatea de Șanse

10.2.2015

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

domnul Vitor Manuel Vicente COELHO

Demisie

Supleant

Sindicate

Portugalia

domnul Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE

UGT Portugal

2.3.2015

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

domnul Andreas MYLONAS

Demisie

Membru

Guverne

Cipru

doamna Marina IOANNOU-HASAPI

Ministerul Muncii, Asistenței și Securității Sociale

20.4.2015

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

doamna Luminița VINTILĂ

Demisie

Supleant

Sindicate

România

doamna Cecilia GOSTIN

Confederația Națională Sindicală

20.4.2015

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

doamna Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU

Demisie

Membru

Guverne

Franța

domnul Olivier TOCHE

Service de la Direction générale du travail

20.4.2015

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

doamna Heidi RØNNE MØLLER

Demisie

Supleant

Sindicate

Danemarca

doamna Maria BJERRE

Confederația Daneză a Sindicatelor

20.4.2015

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

doamna Karen ROIY

Demisie

Membru

Patronate

Danemarca

doamna Dorthe ANDERSEN

Confederația patronatelor daneze - DA

20.4.2015

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

domnul Ciaran DEVLIN

Demisie

Membru

Guverne

Regatul Unit

doamna Mansi KONAR

Department for Business, Innovation and Skills

BIS

20.4.2015

Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

doamna Emanuela PROCOLI

Demisie

Supleant

Guverne

Italia

doamna Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015

Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

doamna Esther LYNCH

Demisie

Supleant

Sindicate

Irlanda

domnul Frank VAUGHAN

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015

Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

domnul Karel PETRŽELKA

Demisie

Membru

Patronate

Republica Cehă

doamna Jana MALÁ

Asociația patronilor din sectorul energetic din Republica Cehă

13.3.2015

Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

domnul Róbert MEITNER

Demisie

Membru

Patronate

Slovacia

doamna Silvia SUROVÁ

Asociația industriei chimice și farmaceutice a Republicii Slovace

20.4.2015

Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

doamna Lena TOCHTERMANN

Demisie

Membru

Patronate

Regatul Unit

doamna Lena LEVY

Confederation of British Industry

20.4.2015

---

Comisia Europeană

| 12.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/7

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

11 mai 2015

(2015/C 156/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1142 |
| JPY | yen japonez | 133,64 |
| DKK | coroana daneză | 7,4628 |
| GBP | lira sterlină | 0,71960 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2690 |
| CHF | franc elvețian | 1,0403 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,4245 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,400 |
| HUF | forint maghiar | 304,40 |
| PLN | zlot polonez | 4,0668 |
| RON | leu românesc nou | 4,4509 |
| TRY | lira turcească | 3,0042 |
| AUD | dolar australian | 1,4117 |
| CAD | dolar canadian | 1,3497 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6381 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5115 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4871 |
| KRW | won sud-coreean | 1 219,64 |
| ZAR | rand sud-african | 13,3584 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 6,9194 |
| HRK | kuna croată | 7,5620 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 647,30 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,0102 |
| PHP | peso Filipine | 49,830 |
| RUB | rubla rusească | 57,3713 |
| THB | baht thailandez | 37,521 |
| BRL | real brazilian | 3,3277 |
| MXN | peso mexican | 16,9074 |
| INR | rupie indiană | 71,1350 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1142

JPY

yen japonez

133,64

DKK

coroana daneză

7,4628

GBP

lira sterlină

0,71960

SEK

coroana suedeză

9,2690

CHF

franc elvețian

1,0403

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,4245

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,400

HUF

forint maghiar

304,40

PLN

zlot polonez

4,0668

RON

leu românesc nou

4,4509

TRY

lira turcească

3,0042

AUD

dolar australian

1,4117

CAD

dolar canadian

1,3497

HKD

dolar Hong Kong

8,6381

NZD

dolar neozeelandez

1,5115

SGD

dolar Singapore

1,4871

KRW

won sud-coreean

1 219,64

ZAR

rand sud-african

13,3584

CNY

yuan renminbi chinezesc

6,9194

HRK

kuna croată

7,5620

IDR

rupia indoneziană

14 647,30

MYR

ringgit Malaiezia

4,0102

PHP

peso Filipine

49,830

RUB

rubla rusească

57,3713

THB

baht thailandez

37,521

BRL

real brazilian

3,3277

MXN

peso mexican

16,9074

INR

rupie indiană

71,1350

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

| 12.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/8

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7484 – Plastipak/APPE)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 156/05)

| 1. | La data de 4 mai 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Plastipak Holdings, Inc. („Plastipak”, SUA), controlată în ultimă instanță de întreprinderea Goldman Sachs Group, Inc. (SUA) și de domnul William C. Young (SUA), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra APPE, prin achiziționare de acțiuni și active. |
| --- | --- |

1.

La data de 4 mai 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Plastipak Holdings, Inc. („Plastipak”, SUA), controlată în ultimă instanță de întreprinderea Goldman Sachs Group, Inc. (SUA) și de domnul William C. Young (SUA), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra APPE, prin achiziționare de acțiuni și active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Plastipak: producere de rășini plastice, preforme și ambalaje din plastic și efectuare de operațiuni de reciclare pentru producția de materii prime din plastic reciclat după consum;
  —   în cazul întreprinderii APPE: producere de preforme și ambalaje din plastic și efectuare de operațiuni de reciclare pentru producția de materii prime din plastic reciclat după consum. APPE include următoarele unități operaționale: APPE Iberia, S.A.U. (Spania), APPE France, S.A.S. (Franța), APPE UK Limited (Regatul Unit), APPE Deutschland GmbH (Germania) și APPE Benelux, N.V. (Belgia), împreună cu întreprinderile afiliate, APPE Polska, Sp.z.o.o. (Polonia) și APPE Nordic AB (Suedia), un interes majoritar în APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Franța) și APPE Maroc (Maroc) și APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turcia). |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Plastipak: producere de rășini plastice, preforme și ambalaje din plastic și efectuare de operațiuni de reciclare pentru producția de materii prime din plastic reciclat după consum;

—   în cazul întreprinderii APPE: producere de preforme și ambalaje din plastic și efectuare de operațiuni de reciclare pentru producția de materii prime din plastic reciclat după consum. APPE include următoarele unități operaționale: APPE Iberia, S.A.U. (Spania), APPE France, S.A.S. (Franța), APPE UK Limited (Regatul Unit), APPE Deutschland GmbH (Germania) și APPE Benelux, N.V. (Belgia), împreună cu întreprinderile afiliate, APPE Polska, Sp.z.o.o. (Polonia) și APPE Nordic AB (Suedia), un interes majoritar în APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Franța) și APPE Maroc (Maroc) și APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turcia).

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7484 – Plastipak/APPE, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7484 – Plastipak/APPE, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

| 12.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/9

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 156/06)

| 1. | La data de 29 aprilie 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei trimiteri efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea International Chemical Investors Group S.E. („ICIG”, Luxemburg) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întreprinderii INEOS Chlorvinyls, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 29 aprilie 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei trimiteri efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea International Chemical Investors Group S.E. („ICIG”, Luxemburg) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întreprinderii INEOS Chlorvinyls, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii ICIG: holding industrial privat care operează la nivel mondial în următoarele sectoare: produse agrochimice, produse chimice fine, produse chimice de bază, produse chimice de înaltă performanță, produse farmaceutice dozate finite și ingrediente farmaceutice active;
  —   în cazul întreprinderii INEOS Chlorvinyls: producția și furnizarea de S-PVC și alte produse derivate, precum hidroxid de potasiu (KOH), clor, dicloretan (EDC), clorură de vinil monomer (VCM), sodă caustică, acid clorhidric și hipoclorit de sodiu. Aceasta cuprinde trei unități de producție de S-PVC din Germania (Wilhelmshaven), Franța (Mazingarbe) și Țările de Jos (Beek Geleen), diferite instalații de producție de substanțe chimice la nivelurile din amonte ale lanțului valoric multinivel al producției de PVC, până la producția de clor, din Belgia (Tessenderlo) și Regatul Unit (Runcorn), precum și o parte din activitatea INEOS legată de potasa caustică („KOH”) din Belgia. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii ICIG: holding industrial privat care operează la nivel mondial în următoarele sectoare: produse agrochimice, produse chimice fine, produse chimice de bază, produse chimice de înaltă performanță, produse farmaceutice dozate finite și ingrediente farmaceutice active;

—   în cazul întreprinderii INEOS Chlorvinyls: producția și furnizarea de S-PVC și alte produse derivate, precum hidroxid de potasiu (KOH), clor, dicloretan (EDC), clorură de vinil monomer (VCM), sodă caustică, acid clorhidric și hipoclorit de sodiu. Aceasta cuprinde trei unități de producție de S-PVC din Germania (Wilhelmshaven), Franța (Mazingarbe) și Țările de Jos (Beek Geleen), diferite instalații de producție de substanțe chimice la nivelurile din amonte ale lanțului valoric multinivel al producției de PVC, până la producția de clor, din Belgia (Tessenderlo) și Regatul Unit (Runcorn), precum și o parte din activitatea INEOS legată de potasa caustică („KOH”) din Belgia.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 12.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/10

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2015/C 156/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„LAGUIOLE”

Nr. UE: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

| Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole |
| --- |
| Route de Chaudes-Aigues |
| 12210 Laguiole |
| FRANCE |
| Tel. +33 565444751 |
| Fax +33 565444757 |
| E-mail: contact@fromagedelaguiole.fr |

Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole

Route de Chaudes-Aigues

12210 Laguiole

FRANCE

Tel. +33 565444751

Fax +33 565444757

E-mail: contact@fromagedelaguiole.fr

Grupul este compus din producători și prelucrători ai brânzei „Laguiole” și are, în această calitate, un interes legitim să propună cererea de modificare.

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

—

—

—

—

—

—

—

—

4.   Tipul modificării (modificărilor)

—

—

5.   Modificare (modificări)

Rubrica „Descrierea produsului”

| — | Se precizează că „Laguiole” este un tip de brânză cu „crustă uscată”, pe baza textului național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat. Pentru mai multă claritate, conținutul minim de grăsime și de substanță uscată este exprimat în grame la 100 de grame de brânză, în loc de procente. |
| --- | --- |

—

Se precizează că „Laguiole” este un tip de brânză cu „crustă uscată”, pe baza textului național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat. Pentru mai multă claritate, conținutul minim de grăsime și de substanță uscată este exprimat în grame la 100 de grame de brânză, în loc de procente.

| — | Indicația potrivit căreia „Laguiole” are forma unui cilindru „de aproximativ 40 de centimetri” și „cu o înălțime de 30-40 de centimetri” se înlocuiește prin încadrarea diametrului între 30 și 40 de centimetri, pentru a se păstra coerența cu capitolul „Descriere” din fișa rezumat publicată. În plus, se precizează că raportul dintre înălțime și diametru este cuprins între 0,8 și 1, înlocuindu-se dispoziția care stipula că înălțimea este ușor superioară diametrului sau egală cu acesta. Această modificare ține cont de dimensiunea roților de brânză la terminarea maturării, pe când caietul de sarcini precedent era redactat pe baza măsurării roților de brânză la începerea acestui proces. Într-adevăr, înălțimea roților de brânză are o ușoară tendință descrescătoare odată cu creșterea perioadei de maturare (fenomenul de „tasare”). Acest fenomen poate fi explicat și printr-o creștere a perioadelor medii de maturare a brânzei, dar și prin dezvoltarea producției la fermă, unde dimensiunile roților de brânză variază mai mult decât în cazul producției în unități de prelucrare.
  Scăderea de la 25 la 20 kg a greutății minime a roților de brânză corespunde mai bine diametrului minim de 28 cm al formei în care este turnată brânza și respectă raportul dintre înălțime și diametru. Acest fapt se explică și prin dezvoltarea producției la fermă, deoarece formatul roților este mai variabil, în funcție de cantitatea de lapte utilizată de către operatori. |
| --- | --- |

—

Indicația potrivit căreia „Laguiole” are forma unui cilindru „de aproximativ 40 de centimetri” și „cu o înălțime de 30-40 de centimetri” se înlocuiește prin încadrarea diametrului între 30 și 40 de centimetri, pentru a se păstra coerența cu capitolul „Descriere” din fișa rezumat publicată. În plus, se precizează că raportul dintre înălțime și diametru este cuprins între 0,8 și 1, înlocuindu-se dispoziția care stipula că înălțimea este ușor superioară diametrului sau egală cu acesta. Această modificare ține cont de dimensiunea roților de brânză la terminarea maturării, pe când caietul de sarcini precedent era redactat pe baza măsurării roților de brânză la începerea acestui proces. Într-adevăr, înălțimea roților de brânză are o ușoară tendință descrescătoare odată cu creșterea perioadei de maturare (fenomenul de „tasare”). Acest fenomen poate fi explicat și printr-o creștere a perioadelor medii de maturare a brânzei, dar și prin dezvoltarea producției la fermă, unde dimensiunile roților de brânză variază mai mult decât în cazul producției în unități de prelucrare.

Scăderea de la 25 la 20 kg a greutății minime a roților de brânză corespunde mai bine diametrului minim de 28 cm al formei în care este turnată brânza și respectă raportul dintre înălțime și diametru. Acest fapt se explică și prin dezvoltarea producției la fermă, deoarece formatul roților este mai variabil, în funcție de cantitatea de lapte utilizată de către operatori.

| — | Se precizează că culoarea pastei „variază de la culoarea fildeșului la galben-pai”. Această nuanță se datorează variației sezoniere a compoziției produsului. Este retrasă indicația privind grosimea minimă a crustei, pentru că nu reprezintă un element distinctiv al produsului. Pe de altă parte, pentru a ține cont de brânza produsă la fermă, a cărei crustă este obținută în mod natural în pivniță, se modifică descrierea culorii crustei, introducându-se culorile „gri-deschis”, care înlocuiește „portocaliu-deschis”, și „gri-granit”, care se adaugă culorii „maro-roșcat”. Aceste precizări sunt utile cu ocazia examinării organoleptice a produsului în cadrul controlului. |
| --- | --- |

—

Se precizează că culoarea pastei „variază de la culoarea fildeșului la galben-pai”. Această nuanță se datorează variației sezoniere a compoziției produsului. Este retrasă indicația privind grosimea minimă a crustei, pentru că nu reprezintă un element distinctiv al produsului. Pe de altă parte, pentru a ține cont de brânza produsă la fermă, a cărei crustă este obținută în mod natural în pivniță, se modifică descrierea culorii crustei, introducându-se culorile „gri-deschis”, care înlocuiește „portocaliu-deschis”, și „gri-granit”, care se adaugă culorii „maro-roșcat”. Aceste precizări sunt utile cu ocazia examinării organoleptice a produsului în cadrul controlului.

| — | Se adaugă descrierea caracteristicilor organoleptice ale produsului. Aceasta este utilă cu ocazia examinării organoleptice a produsului în cadrul controlului. |
| --- | --- |

—

Se adaugă descrierea caracteristicilor organoleptice ale produsului. Aceasta este utilă cu ocazia examinării organoleptice a produsului în cadrul controlului.

| — | Pentru bucățile de brânză „Laguiole” mai mici de 70 de grame, care sunt vândute după preambalare, se introduce o exceptare de la obligația de a prezenta o parte cu crustă, ținând cont de dificultatea de a menține crusta pe bucățile mici cu destinație culinară. |
| --- | --- |

—

Pentru bucățile de brânză „Laguiole” mai mici de 70 de grame, care sunt vândute după preambalare, se introduce o exceptare de la obligația de a prezenta o parte cu crustă, ținând cont de dificultatea de a menține crusta pe bucățile mici cu destinație culinară.

Rubrica „Dovada originii”

| — | Sunt precizate obligațiile declarative ale operatorilor. Se prevede, în special, identificarea operatorilor în vederea obținerii unei abilitări care să le recunoască capacitatea de a îndeplini cerințele din caietul de sarcini pentru semnul de identificare de care doresc să beneficieze, precum și o serie de declarații necesare pentru cunoașterea și urmărirea produselor destinate comercializării cu denumiri de origine și declarații legate de alimentația animalelor. |
| --- | --- |

—

Sunt precizate obligațiile declarative ale operatorilor. Se prevede, în special, identificarea operatorilor în vederea obținerii unei abilitări care să le recunoască capacitatea de a îndeplini cerințele din caietul de sarcini pentru semnul de identificare de care doresc să beneficieze, precum și o serie de declarații necesare pentru cunoașterea și urmărirea produselor destinate comercializării cu denumiri de origine și declarații legate de alimentația animalelor.

| — | Se dau detalii privind înregistrările pe care trebuie să le efectueze operatorii. Aceste informații sunt utile pentru controlul respectării caietului de sarcini și a trasabilității produselor. |
| --- | --- |

—

Se dau detalii privind înregistrările pe care trebuie să le efectueze operatorii. Aceste informații sunt utile pentru controlul respectării caietului de sarcini și a trasabilității produselor.

| — | Se precizează modalitățile de control al produsului, care sunt pe urmă detaliate în planul de control al denumirii de origine elaborat de un organism de control. |
| --- | --- |

—

Se precizează modalitățile de control al produsului, care sunt pe urmă detaliate în planul de control al denumirii de origine elaborat de un organism de control.

| — | Se afirmă caracterul obligatoriu al identificării produsului, astfel încât să se faciliteze trasabilitatea acestuia. Se precizează în detaliu modalitățile de identificare a brânzei prin intermediul mărcii de identificare și a marcajului în relief format din reproducerea taurului din Laguiole și cuvântul „Laguiole”. În vederea asigurării unei bune gestionări a mărcilor de identificare și a marcajelor în relief, se precizează regulile privind distribuirea și retragerea acestora. |
| --- | --- |

—

Se afirmă caracterul obligatoriu al identificării produsului, astfel încât să se faciliteze trasabilitatea acestuia. Se precizează în detaliu modalitățile de identificare a brânzei prin intermediul mărcii de identificare și a marcajului în relief format din reproducerea taurului din Laguiole și cuvântul „Laguiole”. În vederea asigurării unei bune gestionări a mărcilor de identificare și a marcajelor în relief, se precizează regulile privind distribuirea și retragerea acestora.

Rubrica „Metoda de obținere”

Subrubrica V.1. „Producerea laptelui”

| — | Pe lângă vacile din rasele Simmental franceză și Aubrac, s-a adăugat posibilitatea de a introduce în șeptelurile care produc laptele utilizat pentru fabricarea brânzei „Laguiole” animale care sunt rezultatul încrucișării acestor două rase cu filiații certificate. Într-adevăr, grupul desfășoară în prezent un program experimental început în 1990 și care își propune reintroducerea rasei Aubrac în șeptelurile de vaci de lapte. Acest demers se bazează pe o multiplicare prin transplant și pe determinarea sexului embrionilor și se prelungește prin controlul performanței în cazul descendenților. În paralel, grupul dorește să poată încrucișa rasele Aubrac și Simmental franceză, pentru a consolida calitățile de producere a laptelui ale rasei Aubrac prin introducerea raționalizată de caracteristici ale rasei Simmental, continuând, în același timp, dezvoltarea ramurii de lapte a rasei pure Aubrac. |
| --- | --- |

—

Pe lângă vacile din rasele Simmental franceză și Aubrac, s-a adăugat posibilitatea de a introduce în șeptelurile care produc laptele utilizat pentru fabricarea brânzei „Laguiole” animale care sunt rezultatul încrucișării acestor două rase cu filiații certificate. Într-adevăr, grupul desfășoară în prezent un program experimental început în 1990 și care își propune reintroducerea rasei Aubrac în șeptelurile de vaci de lapte. Acest demers se bazează pe o multiplicare prin transplant și pe determinarea sexului embrionilor și se prelungește prin controlul performanței în cazul descendenților. În paralel, grupul dorește să poată încrucișa rasele Aubrac și Simmental franceză, pentru a consolida calitățile de producere a laptelui ale rasei Aubrac prin introducerea raționalizată de caracteristici ale rasei Simmental, continuând, în același timp, dezvoltarea ramurii de lapte a rasei pure Aubrac.

| — | În scopul facilitării controlului, se precizează alcătuirea șeptelului de vaci de lapte. Este vorba despre „vacile de lapte în lactație, vacile înțărcate și junincile care au peste 8 luni de gestație”. Șeptelul include, astfel, toate vacile de lapte adulte din exploatație, precum și junincile apropiate de termen, înainte de introducerea lor în șeptelul producător de lapte. |
| --- | --- |

—

În scopul facilitării controlului, se precizează alcătuirea șeptelului de vaci de lapte. Este vorba despre „vacile de lapte în lactație, vacile înțărcate și junincile care au peste 8 luni de gestație”. Șeptelul include, astfel, toate vacile de lapte adulte din exploatație, precum și junincile apropiate de termen, înainte de introducerea lor în șeptelul producător de lapte.

| — | Tainul de bază este definit pentru șeptelul de vaci de lapte, nu doar pentru vacile de lapte, fapt care facilitează controlul și garantează că animalele, începând cu a opta lună a primei lor gestații, primesc doar furajele autorizate de caietul de sarcini. Se interzic în tainul de bază al șeptelului de vaci de lapte, pe lângă porumbul însilozat, și iarba însilozată, baloții de siloz și oricare alte furaje conservate în stare umedă, pentru a limita conținutul de grăsime al laptelui și pentru a reduce riscurile sanitare asociate producerii brânzeturilor din lapte crud și integral. Prin urmare, singurele furaje grosiere autorizate pentru hrana șeptelului de vaci de lapte sunt cele compuse din flora locală a pajiștilor și pășunilor naturale sau permanente, precum și din graminee și leguminoase furajere cultivate pe pajiști temporare.
  Totuși, în cazul exploatațiilor care posedă un alt șeptel care este crescut total separat de șeptelul de vaci de lapte, se prevede posibilitatea de recoltare și de distribuire către celălalt șeptel a furajelor conservate în stare umedă, cu condiția de a aplica toate dispozițiile necesare pentru a se evita orice contaminare încrucișată cu furajele destinate șeptelului de vaci de lapte. Această precizare permite să se reglementeze utilizarea furajelor însilozate sau a baloților de siloz pentru șeptelul neinclus în șeptelul de vaci de lapte definit mai sus. |
| --- | --- |

—

Tainul de bază este definit pentru șeptelul de vaci de lapte, nu doar pentru vacile de lapte, fapt care facilitează controlul și garantează că animalele, începând cu a opta lună a primei lor gestații, primesc doar furajele autorizate de caietul de sarcini. Se interzic în tainul de bază al șeptelului de vaci de lapte, pe lângă porumbul însilozat, și iarba însilozată, baloții de siloz și oricare alte furaje conservate în stare umedă, pentru a limita conținutul de grăsime al laptelui și pentru a reduce riscurile sanitare asociate producerii brânzeturilor din lapte crud și integral. Prin urmare, singurele furaje grosiere autorizate pentru hrana șeptelului de vaci de lapte sunt cele compuse din flora locală a pajiștilor și pășunilor naturale sau permanente, precum și din graminee și leguminoase furajere cultivate pe pajiști temporare.

Totuși, în cazul exploatațiilor care posedă un alt șeptel care este crescut total separat de șeptelul de vaci de lapte, se prevede posibilitatea de recoltare și de distribuire către celălalt șeptel a furajelor conservate în stare umedă, cu condiția de a aplica toate dispozițiile necesare pentru a se evita orice contaminare încrucișată cu furajele destinate șeptelului de vaci de lapte. Această precizare permite să se reglementeze utilizarea furajelor însilozate sau a baloților de siloz pentru șeptelul neinclus în șeptelul de vaci de lapte definit mai sus.

| — | Se retrage posibilitatea de derogare temporară în caz de „condiții climatice excepționale” de la dispozițiile privind tainul de bază, deoarece această dispoziție și-a pierdut caracterul adecvat. |
| --- | --- |

—

Se retrage posibilitatea de derogare temporară în caz de „condiții climatice excepționale” de la dispozițiile privind tainul de bază, deoarece această dispoziție și-a pierdut caracterul adecvat.

| — | Se precizează modalitățile de pășunat, în scopul facilitării controlului acestuia. În ceea ce privește perioada de pășunat, noțiunea de „vară” este înlocuită cu perioada „în care este disponibilă iarba, cu excepția cazului în care condițiile meteorologice nu permit acest lucru”. De asemenea, se precizează că durata minimă de pășunat este o durată „cumulată [...] pe an” și că este vorba despre tainul de bază „al șeptelului de vaci de lapte”. Astfel, „în perioada în care este disponibilă iarba, tainul de bază al șeptelului de vaci de lapte este format în principal din iarbă păscută, pentru o durată minimă cumulată de 120 de zile pe an, cu excepția cazului în care condițiile meteorologice nu permit acest lucru”. Se adaugă faptul că „în această perioadă, aporturile de furaje ca supliment pentru tainul de iarbă păscută nu pot depăși 3 kg de substanță uscată pe zi și pe cap de vacă de lapte, în medie pe șeptel pentru întreaga perioadă de păscut”, pentru a se garanta că iarba proaspătă păscută reprezintă, în această perioadă, hrana principală a animalelor. |
| --- | --- |

—

Se precizează modalitățile de pășunat, în scopul facilitării controlului acestuia. În ceea ce privește perioada de pășunat, noțiunea de „vară” este înlocuită cu perioada „în care este disponibilă iarba, cu excepția cazului în care condițiile meteorologice nu permit acest lucru”. De asemenea, se precizează că durata minimă de pășunat este o durată „cumulată [...] pe an” și că este vorba despre tainul de bază „al șeptelului de vaci de lapte”. Astfel, „în perioada în care este disponibilă iarba, tainul de bază al șeptelului de vaci de lapte este format în principal din iarbă păscută, pentru o durată minimă cumulată de 120 de zile pe an, cu excepția cazului în care condițiile meteorologice nu permit acest lucru”. Se adaugă faptul că „în această perioadă, aporturile de furaje ca supliment pentru tainul de iarbă păscută nu pot depăși 3 kg de substanță uscată pe zi și pe cap de vacă de lapte, în medie pe șeptel pentru întreaga perioadă de păscut”, pentru a se garanta că iarba proaspătă păscută reprezintă, în această perioadă, hrana principală a animalelor.

| — | Se introduce limitarea furajelor complementare adăugate la tainul de bază la 6 kg pe zi pe cap vacă în lactație, pentru a se pune accentul pe hrănirea animalelor cu furaje produse în aria geografică. |
| --- | --- |

—

Se introduce limitarea furajelor complementare adăugate la tainul de bază la 6 kg pe zi pe cap vacă în lactație, pentru a se pune accentul pe hrănirea animalelor cu furaje produse în aria geografică.

| — | Se introduce o listă pozitivă de materii prime și de aditivi autorizați în furajele complementare destinate șeptelului de vaci de lapte, pentru a gestiona, garanta și controla mai bine hrana animalelor. |
| --- | --- |

—

Se introduce o listă pozitivă de materii prime și de aditivi autorizați în furajele complementare destinate șeptelului de vaci de lapte, pentru a gestiona, garanta și controla mai bine hrana animalelor.

| — | Se precizează că furajele complementare pot proveni în parte de la fermă, acest caz fiind definit ca un amestec de componente produse pe exploatație și de componente achiziționate în afara acesteia. Aceste precizări se fac pentru a facilita controlul. |
| --- | --- |

—

Se precizează că furajele complementare pot proveni în parte de la fermă, acest caz fiind definit ca un amestec de componente produse pe exploatație și de componente achiziționate în afara acesteia. Aceste precizări se fac pentru a facilita controlul.

| — | Se adaugă o dispoziție care interzice OMG-urile în hrana animalelor și culturile din exploatație, pentru a se menține caracterul tradițional al alimentației. |
| --- | --- |

—

Se adaugă o dispoziție care interzice OMG-urile în hrana animalelor și culturile din exploatație, pentru a se menține caracterul tradițional al alimentației.

| — | Pentru a facilita controlul, se precizează că dispoziția conform căreia producția medie de lapte pe cap de vacă în cadrul exploatației nu trebuie să depășească 6 000 de litri se aplică vacilor de lapte prezente pe exploatație și se raportează la cantitatea de lapte comercializată sau prelucrată pe exploatație. |
| --- | --- |

—

Pentru a facilita controlul, se precizează că dispoziția conform căreia producția medie de lapte pe cap de vacă în cadrul exploatației nu trebuie să depășească 6 000 de litri se aplică vacilor de lapte prezente pe exploatație și se raportează la cantitatea de lapte comercializată sau prelucrată pe exploatație.

| — | S-a adăugat interdicția de a mulge o singură dată pe zi vacile producătoare de lapte, din motive legate de calitatea laptelui. Există studii (Institut de l’élevage, Institutul pentru creșterea animalelor) care demonstrează că o singură mulgere pe zi duce la o creștere semnificativă a numărului de celule somatice din lapte. În plus, ca urmare a concentrării, conținutul de proteine crește de la 1,2 la 2 g/l, iar conținutul de grăsime crește de la 3 la 4 g/l, fapt care duce la o puternică deteriorare a raportului parametrilor, care penalizează foarte mult producțiile de brânză din lapte integral precum „Laguiole”. |
| --- | --- |

—

S-a adăugat interdicția de a mulge o singură dată pe zi vacile producătoare de lapte, din motive legate de calitatea laptelui. Există studii (Institut de l’élevage, Institutul pentru creșterea animalelor) care demonstrează că o singură mulgere pe zi duce la o creștere semnificativă a numărului de celule somatice din lapte. În plus, ca urmare a concentrării, conținutul de proteine crește de la 1,2 la 2 g/l, iar conținutul de grăsime crește de la 3 la 4 g/l, fapt care duce la o puternică deteriorare a raportului parametrilor, care penalizează foarte mult producțiile de brânză din lapte integral precum „Laguiole”.

| — | Se introduc dispoziții privind producția la fermă și la stână, prezente în textul național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat, pentru a preciza particularitățile acestor două tipuri de producții și pentru a permite controlul lor. În cazul producției la fermă, brânza este fabricată din laptele provenit din maximum două mulsuri consecutive, iar laptele muls dimineața și nerăcit reprezintă peste 50 % din volumul total. În cazul producției la stână, brânza este fabricată într-o clădire folosită ca brânzărie și construită într-o zonă de pajiști la o altitudine de peste 1 000 de metri, utilizând laptele provenit de la un singur șeptel care paște pe respectivele pajiști de altitudine și care este muls în timpul perioadei de transhumanță (25 mai-13 octombrie). |
| --- | --- |

—

Se introduc dispoziții privind producția la fermă și la stână, prezente în textul național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat, pentru a preciza particularitățile acestor două tipuri de producții și pentru a permite controlul lor. În cazul producției la fermă, brânza este fabricată din laptele provenit din maximum două mulsuri consecutive, iar laptele muls dimineața și nerăcit reprezintă peste 50 % din volumul total. În cazul producției la stână, brânza este fabricată într-o clădire folosită ca brânzărie și construită într-o zonă de pajiști la o altitudine de peste 1 000 de metri, utilizând laptele provenit de la un singur șeptel care paște pe respectivele pajiști de altitudine și care este muls în timpul perioadei de transhumanță (25 mai-13 octombrie).

Subrubrica V.2. „Prelucrare”

| — | Pe baza textului național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat, se precizează că brânza „Laguiole” este produsă cu lapte „nestandardizat la nivel de conținut în proteine și grăsimi” și că „se interzice orice tratament fizic”. |
| --- | --- |

—

Pe baza textului național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat, se precizează că brânza „Laguiole” este produsă cu lapte „nestandardizat la nivel de conținut în proteine și grăsimi” și că „se interzice orice tratament fizic”.

| — | Se descriu caracteristicile cuvei de producție: fund plat, raportul dintre suprafață și înălțime mai mare de 10 (cu excepția producției la fermă). Acestea ușurează manipularea coagulului în cuvă și permit o bună scurgere în cuvă datorită aplatizării, înainte de transferarea în presa pentru brânză. |
| --- | --- |

—

Se descriu caracteristicile cuvei de producție: fund plat, raportul dintre suprafață și înălțime mai mare de 10 (cu excepția producției la fermă). Acestea ușurează manipularea coagulului în cuvă și permit o bună scurgere în cuvă datorită aplatizării, înainte de transferarea în presa pentru brânză.

| — | Pe baza textului național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat, se enumeră diferitele operații necesare pentru producerea brânzei după adăugarea cheagului: mărunțirea și aplatizarea în cuva de producție, prima presare în presa pentru brânză, maturare, fărâmițare, sărarea masei, maturarea cu sare, formarea bucăților, a doua presare. Operațiile sunt apoi detaliate în următoarele paragrafe. |
| --- | --- |

—

Pe baza textului național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat, se enumeră diferitele operații necesare pentru producerea brânzei după adăugarea cheagului: mărunțirea și aplatizarea în cuva de producție, prima presare în presa pentru brânză, maturare, fărâmițare, sărarea masei, maturarea cu sare, formarea bucăților, a doua presare. Operațiile sunt apoi detaliate în următoarele paragrafe.

| — | Menționarea acțiunii de „rupere” a coagulului se înlocuiește prin referirea la tăierea coagulului după adăugarea cheagului, care desemnează cu mai multă precizie acțiunea efectuată. |
| --- | --- |

—

Menționarea acțiunii de „rupere” a coagulului se înlocuiește prin referirea la tăierea coagulului după adăugarea cheagului, care desemnează cu mai multă precizie acțiunea efectuată.

| — | Menționarea punerii brânzei sub presă pentru a fi supusă unei prime maturări se înlocuiește printr-o descriere mai detaliată a operațiilor efectuate: presarea brânzei în presă timp de minimum o oră, fiind întoarsă de minimum cinci ori, urmată de maturarea într-o sală a cărei temperatură este cuprinsă în primele opt ore între 18 și 26 °C, iar apoi între 14 și 26 °C. Reglementarea acestor etape este importantă pentru buna efectuare a scurgerii și a acidificării brânzei, pentru a garanta că aceasta este aptă pentru învechire. |
| --- | --- |

—

Menționarea punerii brânzei sub presă pentru a fi supusă unei prime maturări se înlocuiește printr-o descriere mai detaliată a operațiilor efectuate: presarea brânzei în presă timp de minimum o oră, fiind întoarsă de minimum cinci ori, urmată de maturarea într-o sală a cărei temperatură este cuprinsă în primele opt ore între 18 și 26 °C, iar apoi între 14 și 26 °C. Reglementarea acestor etape este importantă pentru buna efectuare a scurgerii și a acidificării brânzei, pentru a garanta că aceasta este aptă pentru învechire.

| — | În continuare, se precizează operațiile de fărâmițare și de sărare a brânzei, efectuate după maturare: brânza, a cărei temperatură interioară trebuie să fie de peste 18 °C, este fărâmițată în „cossettes” (bucățele) de mărimea unei alune, iar apoi masa acesteia este sărată în proporție de 18-24 g de sare la 1 kg de brânză. Precizarea acestor etape reglementează procesul de producție pentru a garanta că brânza este sărată în mod omogen și pentru a preîntâmpina o răcire prea importantă către sfârșitul maturării. |
| --- | --- |

—

În continuare, se precizează operațiile de fărâmițare și de sărare a brânzei, efectuate după maturare: brânza, a cărei temperatură interioară trebuie să fie de peste 18 °C, este fărâmițată în „cossettes” (bucățele) de mărimea unei alune, iar apoi masa acesteia este sărată în proporție de 18-24 g de sare la 1 kg de brânză. Precizarea acestor etape reglementează procesul de producție pentru a garanta că brânza este sărată în mod omogen și pentru a preîntâmpina o răcire prea importantă către sfârșitul maturării.

| — | Se indică faptul că punerea în forme are loc „după un repaus de minimum o oră”, pentru a permite o bună răspândire a sării în masa brânzei. În continuare, se precizează că formele sunt cilindrice și că au un diametru de 28-38 cm, păstrând coerența cu descrierea produsului. Se descrie metoda de punere în formă: repartizarea masei fărâmițate se face în straturi succesive, fiind întreruptă de presări manuale sau mecanice de scurtă durată. Această tehnică tradițională asigură o repartizare omogenă a masei de brânză în formă și coeziunea ei, pentru a se evita găurile din pasta produsului finit. |
| --- | --- |

—

Se indică faptul că punerea în forme are loc „după un repaus de minimum o oră”, pentru a permite o bună răspândire a sării în masa brânzei. În continuare, se precizează că formele sunt cilindrice și că au un diametru de 28-38 cm, păstrând coerența cu descrierea produsului. Se descrie metoda de punere în formă: repartizarea masei fărâmițate se face în straturi succesive, fiind întreruptă de presări manuale sau mecanice de scurtă durată. Această tehnică tradițională asigură o repartizare omogenă a masei de brânză în formă și coeziunea ei, pentru a se evita găurile din pasta produsului finit.

| — | Mențiunea privind o presare „lungă și progresivă” este înlocuită cu o descriere mai exactă a presării, în scopul facilitării controlului: presele sunt acționate vertical pe roțile de brânză timp de minimum 40 de ore. Se indică faptul că roțile de brânză sunt întoarse de cel puțin patru ori pe durata presării, ceea ce permite o scurgere uniformă a întregului volum de brânză. |
| --- | --- |

—

Mențiunea privind o presare „lungă și progresivă” este înlocuită cu o descriere mai exactă a presării, în scopul facilitării controlului: presele sunt acționate vertical pe roțile de brânză timp de minimum 40 de ore. Se indică faptul că roțile de brânză sunt întoarse de cel puțin patru ori pe durata presării, ceea ce permite o scurgere uniformă a întregului volum de brânză.

Subrubrica V.3. „Maturare”

| — | În scopul facilitării controlului, menționarea pivnițelor „umede” este înlocuită printr-o indicare precisă a umidității relative, care trebuie să depășească 90 %. |
| --- | --- |

—

În scopul facilitării controlului, menționarea pivnițelor „umede” este înlocuită printr-o indicare precisă a umidității relative, care trebuie să depășească 90 %.

| — | Pe baza textului național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat, se precizează că durata de maturare este exprimată începând cu data de adăugare a cheagului, în scopul facilitării controlului. Se elimină informația potrivit căreia maturarea „durează adesea între șase și nouă luni”, deoarece aceasta este doar indicativă. |
| --- | --- |

—

Pe baza textului național aferent precedentului caiet de sarcini înregistrat, se precizează că durata de maturare este exprimată începând cu data de adăugare a cheagului, în scopul facilitării controlului. Se elimină informația potrivit căreia maturarea „durează adesea între șase și nouă luni”, deoarece aceasta este doar indicativă.

| — | Se precizează că frecarea și întoarcerea regulată a roților de brânză permite formarea și întreținerea crustei. |
| --- | --- |

—

Se precizează că frecarea și întoarcerea regulată a roților de brânză permite formarea și întreținerea crustei.

Rubrica „Etichetare”

| — | Pentru a armoniza capitolul „Elemente specifice de etichetare” din caietul de sarcini cu cel din fișa rezumat publicată, se precizează dimensiunea caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine: aceasta trebuie să fie egală cu cel puțin două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă; |
| --- | --- |

—

Pentru a armoniza capitolul „Elemente specifice de etichetare” din caietul de sarcini cu cel din fișa rezumat publicată, se precizează dimensiunea caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine: aceasta trebuie să fie egală cu cel puțin două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă;

| — | Obligația de a adăuga pe etichetă mențiunea „appellation d’origine contrôlée” (denumire de origine controlată) este eliminată și este înlocuită de obligația de a utiliza logo-ul DOP al Uniunii Europene, în scopuri legate de lizibilitate și de sinergia în comunicarea referitoare la produsele înregistrate cu DOP. |
| --- | --- |

—

Obligația de a adăuga pe etichetă mențiunea „appellation d’origine contrôlée” (denumire de origine controlată) este eliminată și este înlocuită de obligația de a utiliza logo-ul DOP al Uniunii Europene, în scopuri legate de lizibilitate și de sinergia în comunicarea referitoare la produsele înregistrate cu DOP.

| — | Obligația de a aplica logo-ul INAO este eliminată, ca urmare a modificării legislației naționale. |
| --- | --- |

—

Obligația de a aplica logo-ul INAO este eliminată, ca urmare a modificării legislației naționale.

| — | Pentru a armoniza capitolul „Elemente specifice de etichetare” din caietul de sarcini cu cel din fișa rezumat publicată, se reamintește că se autorizează folosirea mențiunii „buron” (de la stână) la etichetare, precum și în publicitate, pe facturi sau documente comerciale cu condiția respectării condițiilor precizate la capitolul „Descrierea metodei de fabricare a produsului”. |
| --- | --- |

—

Pentru a armoniza capitolul „Elemente specifice de etichetare” din caietul de sarcini cu cel din fișa rezumat publicată, se reamintește că se autorizează folosirea mențiunii „buron” (de la stână) la etichetare, precum și în publicitate, pe facturi sau documente comerciale cu condiția respectării condițiilor precizate la capitolul „Descrierea metodei de fabricare a produsului”.

| — | Pentru a armoniza capitolul „Elemente specifice de etichetare” din caietul de sarcini cu cel din fișa rezumat publicată, se reamintește posibilitatea de înlocuire a etichetării printr-o imprimare directă pe crusta brânzei. Pe lângă această posibilitate, se precizează că etichetarea poate fi înlocuită și prin „aplicarea direct pe crustă a unei museline pretipărite”, acest suport fiind mai rezistent și mai adaptat decât o etichetă la manipularea produsului, care intervine cu ocazia expedierii produsului către locul de comercializare. |
| --- | --- |

—

Pentru a armoniza capitolul „Elemente specifice de etichetare” din caietul de sarcini cu cel din fișa rezumat publicată, se reamintește posibilitatea de înlocuire a etichetării printr-o imprimare directă pe crusta brânzei. Pe lângă această posibilitate, se precizează că etichetarea poate fi înlocuită și prin „aplicarea direct pe crustă a unei museline pretipărite”, acest suport fiind mai rezistent și mai adaptat decât o etichetă la manipularea produsului, care intervine cu ocazia expedierii produsului către locul de comercializare.

Altele

| — | La rubrica „Referințe privind structurile de control”, s-au actualizat denumirea și coordonatele structurilor oficiale, în special pentru a ține cont de schimbarea modalităților de control. |
| --- | --- |

—

La rubrica „Referințe privind structurile de control”, s-au actualizat denumirea și coordonatele structurilor oficiale, în special pentru a ține cont de schimbarea modalităților de control.

| — | În conformitate cu reforma națională a sistemului de control privind denumirile de origine, menționată anterior, se adaugă un tabel care prezintă principalele aspecte care trebuie să fie supuse controalelor și metoda de evaluare a acestora. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu reforma națională a sistemului de control privind denumirile de origine, menționată anterior, se adaugă un tabel care prezintă principalele aspecte care trebuie să fie supuse controalelor și metoda de evaluare a acestora.

DOCUMENT UNIC

„LAGUIOLE”

Nr. UE: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Denumire

„Laguiole”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Tip de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Laguiole” este o brânză din lapte de vacă cu crustă uscată, cu pastă presată nefiartă, de formă cilindrică, cu un conținut de cel puțin 45 de grame de grăsime la 100 de grame de brânză după uscarea completă și al cărei conținut de substanță uscată nu trebuie să fie mai mic de 58 de grame la 100 de grame de brânză.

„Laguiole” are forma unui cilindru cu un diametru de 30-40 de centimetri, cu un raport între înălțime și diametru de 0,8-1 și cu o greutate de 20-50 de kilograme.

Maturarea durează cel puțin patru luni, calculate de la data închegării.

Culoarea pastei variază de la culoarea fildeșului la galben-pai, iar culoarea crustei, care variază de la albicios la gri-deschis, poate căpăta în timpul maturării o culoare de la maro-roșcat la gri-granit.

Gustul său de lapte este mediu spre intens, în funcție de gradul de maturare, și este echilibrat prin caracterul specific care se exprimă în nuanțe variind de la fân proaspăt la alună uscată și prin buna persistență gustativă, susținută de tipicitatea datorată fabricării din lapte crud.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Tainul de bază al șeptelului de vaci de lapte este format din furaje care provin din aria geografică. Singurele furaje grosiere autorizate sunt cele compuse din flora locală a pajiștilor și pășunilor naturale sau permanente, precum și din graminee și leguminoase furajere cultivate pe pajiști temporare. Se interzice prezența porumbului însilozat, a ierbii însilozate, a baloților de siloz sau a oricăror alte furaje conservate în stare umedă.

În perioada în care este disponibilă iarba, cu excepția cazului în care condițiile meteorologice nu permit acest lucru, tainul de bază al șeptelului de vaci de lapte este format în principal din iarbă păscută, pentru o durată minimă cumulată de 120 de zile pe an. În această perioadă, aporturile de furaje ca supliment pentru tainul de iarbă păscută nu pot depăși 3 kg de substanță uscată pe zi și pe cap de vacă de lapte, în medie pe șeptel pentru întreaga perioadă de păscut.

Adăugarea de furaje complementare la tainul de bază este limitată la 6 kg pe zi pe cap de vacă în lactație, în medie pentru totalitatea vacilor de lapte în lactație și pe an. Nu este obligatorie proveniența din aria geografică a furajelor complementare, în măsura în care această arie nu dispune de suficiente resursele agricole.

În hrana animalelor sunt autorizate numai produsele vegetale, subprodusele și furajele complementare obținute din produse care nu sunt transgenice.

Sunt autorizate ca furaje complementare destinate șeptelului de vaci de lapte doar materiile prime și aditivii care figurează într-o listă pozitivă.

Brânza „Laguiole” este produsă exclusiv din lapte de vacă crud și integral, nestandardizat la nivel de conținut în proteine și grăsimi. Se interzice orice tratament fizic.

Laptele utilizat pentru producerea brânzei „Laguiole” trebuie să provină doar de la șepteluri de vaci de lapte din rasa Simmental franceză (cod rasă 35) sau Aubrac (cod rasă 14) sau care sunt rezultatul încrucișării acestor două rase cu filiații certificate. Pentru acestea din urmă, după prima generație, este autorizat să facă parte din șeptelul de vaci de lapte doar rezultatul încrucișării cu un mascul din rasa Aubrac (cod rasă 14).

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Obținerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor au loc în aria geografică.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Se interzice comercializarea de brânză „Laguiole” rasă.

Brânza „Laguiole” poate fi prezentată în bucăți. Atunci când brânza este comercializată preambalată, bucățile trebuie obligatoriu să prezinte o parte cu crusta caracteristică denumirii de origine, cu excepția bucăților mai mici de 70 de grame.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Etichetarea brânzei include:

| — | numele denumirii de origine, scris cu caractere a căror dimensiune este cel puțin egală cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă; |
| --- | --- |

—

numele denumirii de origine, scris cu caractere a căror dimensiune este cel puțin egală cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă;

| — | logo-ul DOP al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

—

logo-ul DOP al Uniunii Europene.

Se autorizează folosirea mențiunii „buron” (de la stână) la etichetare, precum și în publicitate, pe facturi sau documente comerciale în următoarele condiții: mențiunea „buron” este rezervată pentru brânza produsă din laptele unui singur șeptel muls în perioada de transhumanță (25 mai-13 octombrie) și care a păscut în această perioadă pe pajiști cu o altitudine de peste 1 000 de metri. Pentru a putea beneficia de acest termen, brânza trebuie să fie fabricată în clădiri folosite ca brânzărie și construite în respectiva zonă de pajiști de altitudine, utilizând în fiecare unitate de producție laptele provenit de la un singur șeptel. Nu sunt autorizate adăposturile mobile sau ușoare, precum cele din scânduri.

Etichetarea poate fi înlocuită de o imprimare directă pe crusta brânzei sau prin aplicarea direct pe crustă a unei museline pretipărite.

Identificarea produsului se face, de asemenea, printr-un marcaj în relief format din reproducerea taurului din Laguiole și cuvântul „Laguiole”, precum și prin intermediul unei mărci de identificare, ambele fiind aplicate pe roata de brânză.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică este delimitată de următoarele cantoane, localități sau părți de localități:

Departamentul Aveyron:

Departamentul Aveyron:

Cantoanele Laguiole, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Sainte-Geneviève-sur-Argence.

Localitățile Aurelle-Verlac, Castelnau-de-Mandailles, Le Cayrol, Coubisou, Entraygues-sur-Truyère (malul drept al râului Lot și malul stâng al râului Truyère în amont de confluența Lot-Truyère), Espalion (malul drept al râului Lot), Estaing, Le Nayrac, Pomayrols, Prades-d’Aubrac, Saint-Côme-d’Olt (malul drept al râului Lot), Saint-Geniez-d’Olt (malul drept al râului Lot), Saint-Laurent-d’Olt (malul drept al râului Lot), Sainte-Eulalie-d’Olt (malul drept al râului Lot).

Departamentul Cantal:

Departamentul Cantal:

Cantonul Chaudes-Aigues.

Departamentul Lozère:

Departamentul Lozère:

Cantonul Nasbinals

Localitățile Aumont-Aubrac, Banassac (malul drept al râului Lot), Les Bessons, Brion, Canilhac (malul drept al râului Lot), Chauchailles, La Chaze-de-Peyre, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fournels, Les Hermaux, Noalhac, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Pierre-de-Nogaret, Sainte-Colombe-de-Peyre, Les Salces, Termes, Trélans.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Specificitatea ariei geografice

Factori naturali

Factori naturali

Aria geografică prezintă un caracter specific care ține de natura solului său, climatul său, altitudinea sa și delimitarea sa naturală de către formele de relief. Solurile sunt de tip bazaltic sau granitic. Climatul aspru și plin de contraste este rezultatul confruntării dintre influențele continentale și montane din Auvergne, care generează ierni lungi, reci, cu vânturi puternice și zăpezi, adesea, persistente, și influențele sudice care aduc călduri și ploi bogate. Nucleul ariei îl constituie munții Aubrac, un masiv omogen cu altitudinea medie de 1 000 m. În sud și în vest, aria geografică este delimitată în mod natural de râurile Truyère și Lot. Împreună, solul, climatul și altitudinea conferă calități remarcabile pășunilor, în special o floră bogată, aromatică și abundentă. Acestea sunt formate, în proporție mult mai mare decât în alte zone, din plante caracteristice, bogate în molecule aromatice (terpene), precum apiacee (rădăcina ursului, Meum athamanticum), Geraniaceae (Geranium sylvaticum), compozite (Achillea, Centaurea) și labiate (Prunella grandiflora, Thymus).

Meum athamanticum

Geraniaceae

Geranium sylvaticum

Achillea

Centaurea

Prunella grandiflora

Thymus

Factori umani

Factori umani

Producția de brânză din această regiune are rădăcini străvechi. Începând din al XII-lea secol, călugării de la abațiile Aubrac și Bonneval au stabilit regulile de fabricație a brânzei „Laguiole” în scopul de a conserva producția de lapte din timpul verii pentru alimentația pelerinilor în timpul iernii, iar fermierii din împrejurimi le-au urmat exemplul. În 1897, agricultorii din zonele montane s-au organizat într-un sindicat de comercializare, transformat în 1939 într-un sindicat de protejare, proces care a culminat în 1961 cu recunoașterea denumirii de origine.

Până în zilele noastre, brânza „Laguiole” a continuat să fie produsă din lapte crud și integral, provenit de la vaci din rasele Simmental franceză și Aubrac care sunt adaptate la mediul ariei geografice (zonă montană de altitudine medie) și care se hrănesc, în principal, prin păscut și cu fânul produs în aria geografică, fără furaje conservate în stare umedă și cu o hrană complementară limitată. Selecția genetică efectuată în cazul acestor rase a permis să se consolideze conținutul de proteine al laptelui în detrimentul conținutului de grăsime, pentru a obține un lapte cu bun potențial de prelucrare în brânză. La acesta contribuie și hrana, porumbul fiind interzis a face parte dintre furaje, pentru a limita conținutul de grăsime al laptelui.

Brânza „Laguiole” este rezultatul unei lungi maturări în pivnițe răcoroase (6-12 °C) și umede, a cărei reușită depinde în special de o tehnologie specifică de producție (printre care se numără o dublă scurgere, atât în presa pentru brânză, cât și la punerea în forme, al cărei scop este creșterea substanței uscate) și de îngrijirile regulate (frecarea și întoarcerea roților), garantate de experiența transmisă de-a lungul timpului în aria geografică.

5.2.   Specificitatea produsului

Specificitatea produsului

„Laguiole” este o brânză din lapte crud și integral de mari dimensiuni (20-50 kg). Pasta sa presată nefiartă prezintă un conținut ridicat de substanță uscată de minimum 58 %. Maturarea brânzei durează minimum patru luni.

Gustul său de lapte este mediu spre intens, în funcție de gradul de maturare, și este echilibrat prin caracterul specific care se exprimă în nuanțe variind de la fân proaspăt la alună uscată și prin buna persistență gustativă.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

La începuturi, producția de lapte din aria geografică avea un pronunțat caracter sezonier. Într-adevăr, recoltarea laptelui în paralel cu alăptarea vițelului nu era posibilă decât în perioada în care, datorită fertilității naturale a solului din aria geografică, flora era abundentă și permitea acoperirea nevoilor animalelor. Pentru a conserva acest lapte în scopul unui consum ulterior, crescătorii de vite din aria geografică au fabricat o brânză cu dimensiuni mari, brânza „Laguiole”.

Aceasta fiind produsă din lapte integral, proprietățile sale de conservare depind de condițiile de obținere a laptelui și de fabricare, care privilegiază folosirea unui lapte cu bun potențial de prelucrare în brânză, cu un conținut bogat de proteine, dar cu un conținut limitat de grăsime, care se pretează unei scurgeri puternice atât în presa pentru brânză, cât și după așezarea în forme, permițând obținerea unei paste presate nefierte cu un conținut ridicat de substanță uscată.

Vacile de lapte din rasele Simmental franceză și Aubrac sunt foarte bine adaptate la condițiile de mediu din aria geografică. Datorită caracterului rustic al acestor rase, ele permit să se exprime pe deplin potențialul furajer al ariei geografice, suportând în același timp constrângerile asociate iernilor lungi și aspre. Furajele cu care se hrănesc vacile sunt bogate în plante aromatice, care își transmit parfumul în lapte și, prin urmare, și în brânza „Laguiole” produsă din acesta.

Tipicitatea brânzei „Laguiole” este dată de fabricarea din lapte crud și de maturarea îndelungată la temperaturi scăzute și este legată de flora lactică a laptelui crud și integral.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament (2)]

2

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b80edb90-e691-4605-8645-79027fbd424b/telechargement

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 2.

2

---

| 12.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/19

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2015/C 156/08)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CAIETUL DE SARCINI AL UNEI SPECIALITĂȚI TRADIȚIONALE GARANTATE

„HOLLANDSE MAATJESHARING”/„HOLLANDSE NIEUWE”/„HOLLÄNDISCHER MATJES”

Nr. CE: NL-TSG-0007-01178 – 6.11.2013

1.   Denumirea propusă/denumirile propuse pentru înregistrare

Se solicită înregistrarea denumirilor: „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”

Se solicită, în același timp, înregistrarea denumirii „Holländischer Matjes”, în limba germană.

2.   Tip de produs

Clasa 1.7: pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

3.   Motive pentru înregistrare

3.1.   Produsul

—

—

3.2.   Denumirea

—

—

Denumirea „Hollandse maatjesharing” este considerată o denumire comună care desemnează produsul tradițional pescuit în perioada 1 mai-31 august inclusiv, care este sezonul de pescuit. „Hollandse maatjesharing”/„Holländischer Matjes” poate fi comercializat sub această denumire atât înainte, cât și după data de 31 august a sezonului de pescuit.

Sintagma „Hollandse Nieuwe” este un concept în Țările de Jos, o denumire veche tradițională care poate fi folosită numai pentru produsul tradițional capturat și comercializat în perioada 1 mai-31 august, inclusiv, a anului calendaristic în curs.

Denumirile exprimă caracterul specific al produsului. Denumirile se folosesc pentru heringii tineri (maatjesharing) care, de secole întregi, sunt eviscerați sau li se înlătură capul conform metodei tradiționale neerlandeze, fiind apoi saramurați sau sărați uscat și care pot fi consumați după o maturare enzimatică naturală. Sintagma „hering tânăr” (maatjesharing) trimite la stadiul biologic în care se află heringul și este heringul capturat în perioada 1 mai-31 august (inclusiv) a anului calendaristic în curs. Termenul maatje este o alterare a termenului maagdje („virgin”): în momentul capturării, acest hering încă nu a produs din nou icre și lapți. Sintagma maatjesharing (hering tânăr) în sine trimite, așadar, numai la materia primă. Termenul „Hollandse” (neerlandez) face referire la metoda tradițională de producție care îi este asociată. Într-adevăr, heringii tineri pot fi prelucrați și prin alte metode.

4.   Descriere

4.1.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, inclusiv principalele caracteristici fizice, chimice, microbiologice sau organoleptice ale produsului, care demonstrează caracterul specific al acestuia [articolul 7 alineatul (2) din regulamentul menționat]

„Hollandse maatjesharing” este denumirea care se aplică unui hering (Clupea harengus) care are cel puțin trei ani. Acest hering este un pește subțire, destul de mic, cu o înotătoare scurtă pe spatele de un albastru viu. Oasele heringului sunt moi. Heringul tânăr are, de asemenea, următoarele caracteristici:

| — | organe de reproducere de mici dimensiuni (înălțime de 3-8 mm); |
| --- | --- |

—

organe de reproducere de mici dimensiuni (înălțime de 3-8 mm);

| — | prezența lapților sau a icrelor nu poate fi observată cu ochiul liber; |
| --- | --- |

—

prezența lapților sau a icrelor nu poate fi observată cu ochiul liber;

| — | ovare de culoare roșu aprins; testicule de culoare roșiatică/gri; |
| --- | --- |

—

ovare de culoare roșu aprins; testicule de culoare roșiatică/gri;

| — | stratul de grăsime este de culoare albă translucidă; |
| --- | --- |

—

stratul de grăsime este de culoare albă translucidă;

| — | carnea peștelui este albă; |
| --- | --- |

—

carnea peștelui este albă;

| — | aroma este proaspătă, sărată și de produs mai mult sau mai puțin maturat; |
| --- | --- |

—

aroma este proaspătă, sărată și de produs mai mult sau mai puțin maturat;

| — | consistența cărnii de pește este moale și grasă; |
| --- | --- |

—

consistența cărnii de pește este moale și grasă;

| — | gustul este cremos, ușor sărat și catifelat. |
| --- | --- |

—

gustul este cremos, ușor sărat și catifelat.

Specificitatea

Specificitatea produsului „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” este legată de o serie de trăsături caracteristice acestui produs, și anume:

| — | caracterul specific al heringului tânăr folosit ca materie primă; |
| --- | --- |

—

caracterul specific al heringului tânăr folosit ca materie primă;

| — | metoda tradițională neerlandeză de eviscerare sau înlăturare a capului, saramurare și maturare. |
| --- | --- |

—

metoda tradițională neerlandeză de eviscerare sau înlăturare a capului, saramurare și maturare.

Caracteristicile speciale ale „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” se obțin datorită combinației dintre heringul tânăr folosit și metoda tradițională de prelucrare.

„Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” se deosebește de heringul afumat (bokking), care este preparat dintr-un hering întreg cu lapți sau icre și care ulterior este afumat și sărat. Heringul afumat (bokking) este saramurat sau sărat și apoi uscat prin afumare. După aceea, heringul este afumat la o temperatură de maximum 25 de grade, în timp ce pentru prepararea „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes”, heringului i se îndepărtează capul sau este eviscerat și apoi pus în saramură și congelat. Lapții și icrele heringului afumat sunt o veritabilă delicatesă pentru cunoscători. Heringul tânăr utilizat pentru „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” nu are un conținut substanțial de lapți sau icre.

„Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” se deosebește de rulourile de hering marinate (zure haring sau rolmops) întrucât acestea se produc din heringul care s-a împerecheat (ijle haring), a depus lapți sau icre și este prea slab pentru a fi transformat în „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes”. Un rulou de hering (rolmops) este un rulou de hering filetat, marinat, care are în interior un castravecior murat și cepe mici. O scobitoare ține compoziția împreună.

4.2.   Descrierea metodei de producție a produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, metodă pe care producătorii trebuie să o urmeze, inclusiv, dacă este cazul, natura și caracteristicile materiilor prime sau ale ingredientelor utilizate, precum și metoda de preparare a produsului [articolul 7 alineatul (2) din regulamentul menționat]

„Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” astfel cum este descris la punctul 4.1 este capturat la începutul sezonului de pescuit (din luna mai până în luna august, inclusiv) și este prelucrat conform metodelor prezentate în continuare.

Selectarea heringilor tineri

După captură, heringul este controlat pentru a se asigura că acesta deține caracteristicile enumerate la punctul 4.1 După aceea, se controlează că stratul de grăsime este de culoare albă translucidă. Pentru a se putea verifica culoarea organelor de reproducere, heringul trebuie secționat.

Dacă mostra nu este caracterizată de suficiente trăsături specifice pentru a fi calificată drept hering tânăr, atunci heringul respectiv este folosit în alt scop.

Procesul de prelucrare

Întregul proces de prelucrare, care include eviscerarea, saramurarea și maturarea, se face conform rețetei tradiționale neerlandeze:

După capturare, heringul tânăr trebuie eviscerat sau trebuie să i se înlăture capul fie la bord, fie la țărm.

Prin eviscerare se elimină branhiile și o parte din organele interne, cu excepția pancreasului. Procesul de eviscerare se realizează din ce în ce mai frecvent în mod automatizat, însă este posibilă încă eviscerarea cu ajutorul unui cuțit special. Astfel, peștele se poate goli bine de sânge, ceea ce conferă cărnii culoarea albă. Pancreasul produce o enzimă care favorizează digestia la hering. După moartea peștelui, enzima modifică proteinele din pește, având loc, în acest mod, maturarea enzimatică a „Hollandse maatjesharing”, care îi asigură produsului gustul, aroma și textura caracteristice. Maturarea este transformarea autolitică datorată enzimelor pancreatice a cărnii grase de pește,

Înlăturarea capului producând același rezultat. Prin aceasta se taie tot capul, în timp ce la eviscerare, capul heringului rămâne atașat de corp.

În ceea ce privește procesul de maturare, ambele tehnici dau rezultate la fel de bune.

Procesul de maturare

Heringul eviscerat sau căruia i s-a înlăturat capul se maturează în saramură, proces care poate avea loc în următoarele moduri:

împrăștiind sare uscată pe hering, umiditatea și sângele sunt absorbite și se formează astfel o saramură naturală;

sarea se dizolvă în apă, formându-se saramura în care se așază apoi heringul. Pentru dizolvarea sării se poate folosi și apă de mare cu sare adăugată.

Nu există cerințe speciale referitoare la tipul de sare folosit. Cu saramurarea începe procesul de maturare. Pentru obținerea produsului final, heringii tineri, indiferent de dimensiune, greutate și conținutul de grăsime, se maturează între 4 ore și 4 zile în butoaie, găleți sau cuve umplute cu saramură, în funcție de preferințele pieței de desfacere, fiind de la sine înțeles că un hering mare este păstrat mai mult timp în soluția de saramură decât un hering mic. Sarea oprește maturarea, ceea ce face ca „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” să poată fi conservat mai mult timp fără a i se modifica trăsăturile (gustul).

Există trei metode de prelucrare:

| 1. | Metoda de eviscerare pe mare, prin care heringului i se înlătură capul pe mare și este saramurat/sărat pentru ca perioada de maturare să poată începe imediat. Heringul este apoi congelat. |
| --- | --- |

1.

Metoda de eviscerare pe mare, prin care heringului i se înlătură capul pe mare și este saramurat/sărat pentru ca perioada de maturare să poată începe imediat. Heringul este apoi congelat.

| 2. | Metoda de eviscerare la țărm, prin care heringul este pus să se răcească în apă de mare imediat după capturare, fiind apoi transportat la țărm, eviscerat/înlăturându-i-se capul și fiind pus în saramură/sărat, maturat și congelat. |
| --- | --- |

2.

Metoda de eviscerare la țărm, prin care heringul este pus să se răcească în apă de mare imediat după capturare, fiind apoi transportat la țărm, eviscerat/înlăturându-i-se capul și fiind pus în saramură/sărat, maturat și congelat.

| 3. | Heringul este mai întâi congelat (fără a fi prelucrat sau sortat în vreun fel) și decongelat mai apoi la țărm pentru a putea fi eviscerat/a i se putea înlătura capul, după care are loc saramurarea sau sărarea uscată și începe perioada de maturare. |
| --- | --- |

3.

Heringul este mai întâi congelat (fără a fi prelucrat sau sortat în vreun fel) și decongelat mai apoi la țărm pentru a putea fi eviscerat/a i se putea înlătura capul, după care are loc saramurarea sau sărarea uscată și începe perioada de maturare.

Toate metodele duc la obținerea unui produs „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” de calitate.

Congelarea heringului este obligatorie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 853/2004.

„Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” se poate comercializa atât filetat, cât și nefiletat și poate fi filetat manual sau automatizat după un proces de maturare cu o durată de 1-7 zile la o temperatură de 0-4 °C. În cazul produselor eviscerate, maturarea poate avea loc înainte și/sau după congelare.

Controlul

Controlul tradițional al „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” (maturat) efectuat de comercianții de pește presupune următoarele:

| 1. | Mirosirea „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” (cel mai adesea în găleată). Mirosul trebuie să fie proaspăt, nu de stricat și rânced. |
| --- | --- |

1.

Mirosirea „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” (cel mai adesea în găleată). Mirosul trebuie să fie proaspăt, nu de stricat și rânced.

| 2. | Saramura trebuie să fie corespunzătoare din punctul de vedere al culorii și limpezimii și trebuie gustată. Sarea și maturarea trebuie să dezvolte un miros plăcut, nu de stricat. |
| --- | --- |

2.

Saramura trebuie să fie corespunzătoare din punctul de vedere al culorii și limpezimii și trebuie gustată. Sarea și maturarea trebuie să dezvolte un miros plăcut, nu de stricat.

| 3. | Atingerea „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” se face luând heringul în mână și plimbându-l printre degete. Heringul trebuie să aibă o structură fermă și în același timp să fie moale. |
| --- | --- |

3.

Atingerea „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” se face luând heringul în mână și plimbându-l printre degete. Heringul trebuie să aibă o structură fermă și în același timp să fie moale.

| 4. | Trebuie să se umble cu grijă în găleată, iar unul-două exemplare trebuie evaluate prin filetare. Conținutul stomacului este analizat, căutându-se urme de plancton, iar stratul de grăsime de sub piele trebuie controlat. |
| --- | --- |

4.

Trebuie să se umble cu grijă în găleată, iar unul-două exemplare trebuie evaluate prin filetare. Conținutul stomacului este analizat, căutându-se urme de plancton, iar stratul de grăsime de sub piele trebuie controlat.

În mod tradițional, controlarea noii capturi trebuie să se facă în mod demonstrativ înaintea licitării primului butoiaș, însă fiecare comerciant de pește își controlează încă în același mod „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” achiziționat.

Se efectuează apoi un control prin eșantionare prin care se verifică:

| 1. | Utilizarea corectă a termenului. |
| --- | --- |

1.

Utilizarea corectă a termenului.

| 2. | Data capturării, din mai până în august inclusiv. |
| --- | --- |

2.

Data capturării, din mai până în august inclusiv.

| 3. | Dacă produsul este eviscerat/i s-a înlăturat capul și este saramurat și maturat. |
| --- | --- |

3.

Dacă produsul este eviscerat/i s-a înlăturat capul și este saramurat și maturat.

4.3.   Descrierea principalelor elemente care conferă caracterul tradițional al produsului [articolul 7 alineatul (2) din regulamentul menționat]

Metoda de producție tradițională

Istoricii încă mai dezbat dacă lui Willem Beukelzoon din Biervliet îi revine onoarea de a fi descoperit metoda de eviscerare a heringului. Wierda, un istoric care a scris o carte despre descoperiri și descoperitori consideră că da:

„Obiceiul de a săra heringul și alte feluri de pește a fost descoperit abia acum 300 de ani, de către un pescar, Willem Beukelsen din Biervliet, [...] un sat situat în partea de uscat a Flandrei. El a fost cel care a eviscerat pentru prima oară heringi, sărându-i și punându-i în butoaie pentru a-i putea debarca. A murit în 1397 și și-a pus pe blazon două cuțite de eviscerare. Se bucură de o mare reputație, iar locuitorii arată și acum mormântul său. Împăratul Carol V, căruia nu-i displăcea heringul, [...] a onorat memoria acestui om, astfel încât în anul 1556, împreună cu sora sa Maria, Regina Ungariei, și cu Regina Franței, a venit la Biervliet și a vizitat mormântul său, rugându-se pentru mântuirea sufletului acestuia.” (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733)

Nu contează nici dacă Beukelzoon a fost sau nu descoperitorul eviscerării heringului sau dacă această metodă a fost descoperită separat în mai multe locuri de oameni diferiți. În acele vremuri, nu se știa nimic despre efectele enzimelor, astfel încât nu se conștientiza valoarea descoperirii. Înainte, eviscerarea avea loc în principal la țărm (A. de Boer, W. Klootwijk. Haring en zijn maatjes, 2004).

Regiunea daneză Schonen deținea inițial, în Evul Mediu, supremația în domeniul pescuitului de hering. Anul 1384 a marcat de fapt un moment de cotitură în istoria heringului. De Ziua Hansei, celebrată anual, orașele membre ale Hansei nu mai aveau voie să mai presteze servicii pentru navele de pescuit neerlandeze. Consecința interdicției a fost că succesul pescuitului de hering s-a mutat în „Olanda”. Pescarilor neerlandezi, care nu mai erau bineveniți în Schonen, dar nici în Anglia, nu le rămânea decât să prelucreze heringul la bord, pe mare. Neerlandezii au perfecționat în acest fel calitatea care, în cele din urmă, a depășit-o pe cea a heringului din Schonen:

„Se pare că faptul că neerlandezii au fost forțați de împrejurări să curețe și să săreze heringul la bord imediat după capturare a ameliorat în mod vizibil calitatea și durata de conservare.” (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis 2011)

Stam a subliniat în cartea sa importanța sărării. Sarea are un efect de stopare a creșterii bateriilor și joacă un rol important în conservarea heringului. Datorită sărării, navele puteau rămâne mai mult timp pe mare fără ca produsele să se strice. „Curățarea” sau eviscerarea este cea care conferă, până la urmă, unicitate produsului „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes”. Prin termenul kaak se înțelege și branhie, iar „eviscerare” înseamnă procesul de înlăturare a organelor interne. Ceea ce caracterizează eviscerarea este faptul că organele interne nu sunt eliminate complet, așa cum se întâmplă la „golire”. Diferența este majoră: în cazul „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes”, esențial este să se păstreze pancreasul. Această glandă digestivă conține enzime care descompun proteinele, ceea ce favorizează maturarea cărnii de pește. Primăvara, heringii tineri conțin foarte multe enzime. Descoperirea eviscerării, în combinație cu sarea, a făcut ca navele să poată fi făcute mai mari și să ajungă în zone de pescuit mai îndepărtate. A fost astfel posibil să se captureze și să se debarce mai mult pește. Această schimbare de scară a dus la o mai mare prosperitate (Stam, 2011).

Faima neerlandezilor în domeniul pescuitului de hering s-a datorat mutării procesului de eviscerare de la țărm pe mare ca urmare a interdicției din 1384. Atunci când pescarii neerlandezi nu au mai fost bineveniți în Schonen, aceștia au început să eviscereze pe mare heringul, care era apoi sărat în butoaie. Heringul eviscerat pe mare se golea mai bine de sânge după ce murea, ceea ce este un mare avantaj. Heringul care este eviscerat după o anumită perioadă de timp la țărm se golește mai puțin bine de sânge deoarece sângele este deja coagulat. Cunoscătorii remarcă încă întotdeauna la un hering dacă a fost eviscerat pe mare sau la țărm. Eviscerarea pe mare a heringului a reprezentat un punct de cotitură în istoria pescuitului de hering și acest lucru a adus Țărilor de Jos o deosebită faimă. Începând cu anul 1450, industria avea să se dezvolte, transformându-se în sectorul pescuitului de hering cu nave speciale denumite buis (buisnering), numit, din 1567, de Groote Visscherij, amplul sector comercial al pescuitului de hering (Stam 2011). Până în 1857, monopolul eviscerării a fost deținut timp de decenii întregi de Schiedam, Vlaardingen și Maassluis, cele trei orașe de pe fluviul Meuse.

Materia primă tradițională

La sfârșitul anilor ’70 ai secolului trecut, s-a instituit o interdicție a pescuitului de hering în Marea Nordului ca urmare a reducerii stocurilor. În consecință, angrosiștii din Țările de Jos s-au mutat în Danemarca. În Skagerrak, danezii pescuiau un fel de hering foarte asemănător cu heringul tânăr din Marea Nordului. Eviscerarea și lăsarea la maturat le erau pe atunci încă necunoscute danezilor. Neerlandezii au aplicat în Jutland propria metodă tradițională de prelucrare a heringului. După 1983 a fost din nou autorizat pescuitul de hering în Marea Nordului la o scară limitată. Cu toate acestea, neerlandezii au continuat să cumpere și să prelucreze hering danez. Acum, este același hering din Marea Nordului pe care îl pescuiau înainte atât de multe nave neerlandeze. Peste ani, comercianții neerlandezi de hering și-au extins câmpul de activitate până în Norvegia și, într-o măsură mai redusă, până în Scoția. În Țările de Jos se sărbătorește Vlaggetjesdag (Ziua stegulețelor); odinioară, aceasta era ziua de dinaintea plecării flotei de nave pentru pescuitul de hering. Acum se sărbătorește însă sosirea „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes”. Pentru prima dată s-a făcut publicitate pentru Vlaggetjesdag în 1947. Plecarea flotei avea o semnificație simbolică și era o licărire de speranță pentru populația nevoiașă. Sosirea „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse Nieuwe”/„Holländischer Matjes” era sinonimă cu vremuri mai bune, iar Vlaggetjesdag era simbolul acestora.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---