# Az Európai Unió C 171/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 171 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. május 26. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 171

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. május 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2015/C 171/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2015/C 171/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2015/C 171/02 | C-279/13. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – C More Entertainment AB kontra Linus Sandberg (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jogszabályok közelítése — Szerzői jog és szomszédos jogok — 2001/29/EK irányelv — Információs társadalom — A szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása — A 3. cikk (2) bekezdése — Sportmérkőzés internetes oldalon történő élő közvetítése) | 2 |
| 2015/C 171/03 | C-316/13. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gérard Fenoll kontra Centre d’aide par le travail La Jouvene, Association de parents et d’amis de personnes handicapées mentales (APEI) d’Avignon (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szociálpolitika — Az Európai Unió Alapjogi Chartája — 31. cikk, (2) bekezdés — 2003/88/EK irányelv — 7. cikk — A munkavállaló fogalma — Fogyatékkal élő személy — A fizetett éves szabadsághoz való jog — Az uniós joggal ellentétes nemzeti szabályozás — A nemzeti bíróság szerepe) | 3 |
| 2015/C 171/04 | C-499/13. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marian Macikowski kontra Dyrektor Izby Skarbowej w Gdańsku (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Közös hozzáadottértékadó-rendszer — Az arányosság és az adósemlegesség elve — Végrehajtási eljárásban árverés útján történő ingatlanértékesítés adóztatása — Nemzeti szabályozás, amely az ilyen értékesítést végző bírósági végrehajtót arra kötelezi, hogy az ilyen ügylet után megállapítsa és megfizesse a héát — A vételárnak az illetékes bíróság részére történő megfizetése és annak szükségessége, hogy a fizetendő héa összegét ez utóbbi a bírósági végrehajtónak átutalja — A bírósági végrehajtó pénzügyi és büntetőjogi felelőssége a héafizetés elmaradása esetén — Az adóalany héafizetésére előírt általános határidő és az ilyen bírósági végrehajtóval szemben előírt határidő közötti eltérés — Az előzetesen megfizetett héa levonhatatlansága) | 3 |
| 2015/C 171/05 | C-556/13. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Litaksa UAB kontra BTA Insurance Company SE (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás — 90/232/EGK irányelv — 2. cikk — A biztosítási díjnak a gépjárműhasználat helye alapján történő differenciálása) | 4 |
| 2015/C 171/06 | C-596/13. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2015. március 26-i ítélete – Európai Bizottság kontra Moravia Gas Storage a.s., korábban Globula a.s., Cseh Köztársaság (Fellebbezés — A földgáz belső piaca — A földgázipari vállalkozások kötelezettségei — Harmadik személyek gáztározó-létesítményekhez való szerződésen alapuló hozzáférése rendszerének létrehozása — A cseh hatóságok határozata — Dambořicében létesítendő földalatti gáztározó-létesítmények vonatkozásában fennálló kötelezettségek alóli átmeneti mentesség — Bizottsági határozat — A mentesítő határozat visszavonásának elrendelése — 2003/55/EK és 2009/73/EK irányelv — Időbeli hatály) | 5 |
| 2015/C 171/07 | C-601/13. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ambisig – Ambiente e Sistemas de Informação Geográfica SA kontra Nersant – Associação Empresarial da Região de Santarém, Núcleo Inicial – Formação e Consultoria Lda (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 2004/18/EK irányelv — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — Az eljárás lefolytatása — A szerződések odaítélési szempontjai — A szerződések teljesítésével megbízott személyzet szakképesítései) | 5 |
| 2015/C 171/08 | C-7/14. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2015. március 26-i ítélete – Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Közösségi Vámkódex — 220. cikk (2) bekezdés és 239. cikk — A behozatali vámok elengedése — Kínából származó gombakonzervek behozatala — A behozatali vámok elengedését igazolatlannak nyilvánító határozat) | 6 |
| 2015/C 171/09 | C-275/14. sz. ügy: A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2014. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Jednostka Innowacyjno-Wdrożeniowa Petrol S.C. Paczuski Maciej i Puławski Ryszard kontra Minister Finansów | 6 |
| 2015/C 171/10 | C-282/14. sz. ügy: A Sąd Rejonowy w Rzeszowie (Lengyelország) által 2014. június 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowo-Usługowe Stylinart sp. z o. o. kontra Skarb Państwa – Wojewoda Podkarpacki, Skarb Państwa – Prezydent Miasta Przemyśla | 7 |
| 2015/C 171/11 | C-8/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-289/13. sz., Ledra Advertising Ltd kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen a Ledra Advertising Ltd által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés | 7 |
| 2015/C 171/12 | C-9/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-291/13. sz., Andreas Eleftheriou, Eleni Eleftheriou és Lilia Papachristofi kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen Andreas Eleftheriou, Eleni Eleftheriou és Lilia Papachristofi által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés | 9 |
| 2015/C 171/13 | C-10/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-293/13. sz., Christos Theophilou és Eleni Theophilou kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen Christos Theophilou és Eleni Theophilou által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés | 11 |
| 2015/C 171/14 | C-58/15. sz. ügy: A Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) által 2015. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Firma Theodor Pfister kontra Landkreis Main-Spessart | 13 |
| 2015/C 171/15 | C-70/15. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2015. február 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Emmanuel Lebek kontra Janusz Domino | 13 |
| 2015/C 171/16 | C-74/15. sz. ügy: A Curtea de Apel Oradea (Románia) által 2015. február 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dumitru Tarcău, Ileana Tarcău kontra Banca Comercială Intesa Sanpaolo România SA – Sucursala Baia Mare és társai | 14 |
| 2015/C 171/17 | C-76/15. sz. ügy: A Grondwettelijk Hof (Belgium) által 2015. február 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Paul Vervloet és társai, Organisme voor de financiering van pensioenen Ogeo Fund, Gemeente Schaarbeek, Frédéric Ensch Famenne kontra Ministerraad, az Arcofin CVBA és társai részvételével | 15 |
| 2015/C 171/18 | C-78/15. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2015. február 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Colena AG kontra Deiters GmbH | 16 |
| 2015/C 171/19 | C-97/15. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sprengen/Pakweg Douane BV kontra Staatssecretaris van Financiën | 17 |
| 2015/C 171/20 | C-98/15. sz. ügy: A Juzgado de lo Social no 33 de Barcelona (Spanyolország) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Begoña Espadas Recio kontra Servicio Público de Empleo Estatal (SPEE) | 17 |
| 2015/C 171/21 | C-99/15. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Sala de lo Civil) (Spanyolország) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Christian Liffers kontra Producciones Mandarina, S.L. és Gestevisión Telecinco, S.A. | 18 |
| 2015/C 171/22 | C-102/15. sz. ügy: A Fővárosi Ítélőtábla (Magyarország) által 2015. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gazdasági Versenyhivatal kontra Siemens Aktiengesellschaft Österreich | 19 |
| 2015/C 171/23 | C-114/15. sz. ügy: A cour d'appel de Pau (Franciaország) által 2015. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Association des Utilisateurs et Distributeurs de l'AgroChimie Européenne (Audace), Phyteron 2000 SAS, Association des éleveurs solidaires, Cruzalebes EARL, Des deux rivières EARL, Mounacq EARL kontra GAEC Reconnu La Vinardière, Ministère public | 19 |
| 2015/C 171/24 | C-115/15. sz. ügy: A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2015. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Secretary of State for the Home Department kontra NA | 20 |
| 2015/C 171/25 | C-118/15. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco (Spanyolország) által 2015. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Confederación Sindical ELA és Juan Manuel Martínez Sánchez kontra Aquarbe S.A.U. és Consorcio de Aguas de Busturialdea | 21 |
| 2015/C 171/26 | C-122/15. sz. ügy: A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által 2015. március 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. | 22 |
| 2015/C 171/27 | C-129/15. sz. ügy: Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2015. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – H. M. kontra Agentsia za darzhavna finansova inspektsia (ADFI) | 22 |
| | Törvényszék |
| 2015/C 171/28 | T-175/12. sz. ügy: A Törvényszék 2015. március 9-i ítélete – Deutsche Börse kontra Bizottság (Verseny — Összefonódások — A pénzügyi eszközök ágazata — Származtatott termékek európai piacai — Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — Az ügylet versenyre gyakorolt hatásainak értékelése — Hatékonyságjavulás — Kötelezettségvállalások) | 24 |
| 2015/C 171/29 | T-234/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. március 17-i végzése – Mammoet Salvage kontra Bizottság (Intézményi mulasztás megállapítása és kártérítés iránti kereset — Szerződéses felelősség — Szerződésen kívüli felelősség — Elfogadhatatlansági kifogás — Nyolcadik Európai Fejlesztési Alap — A Nouadhibou-öbölben 74 hajóroncs eltávolítására vonatkozó munkálatok — A felperes és Mauritánia között létrejött szerződés és e szerződés finanszírozásának uniós forrásból történő, Bizottság általi átvállalása — A szerződés teljesítése — Az Unió szerződéses fizetési kötelezettsége megszűnési határidejének meghosszabbítása — Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan kereset) | 24 |
| 2015/C 171/30 | T-74/15. sz. ügy: 2015. február 17-én benyújtott kereset – European Dynamics Luxembourg és Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság | 25 |
| 2015/C 171/31 | T-107/15. sz. ügy: 2015. február 25-én benyújtott kereset – Uganda Commercial Impex kontra Tanács | 26 |
| 2015/C 171/32 | T-112/15. sz. ügy: 2015. március 2-án benyújtott kereset – Görög Köztársaság kontra Bizottság | 27 |
| 2015/C 171/33 | T-117/15. sz. ügy: 2015. március 4-én benyújtott kereset – Észtország kontra Bizottság | 28 |
| 2015/C 171/34 | T-123/15. sz. ügy: 2015. március 16-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (Limassol, Ciprus) (UNICORN-čerpací stanice) | 29 |
| 2015/C 171/35 | T-124/15. sz. ügy: 2015. március 18-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (UNICORN) | 30 |
| 2015/C 171/36 | T-125/15. sz. ügy: 2015. március 18-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (UNICORN) | 31 |
| 2015/C 171/37 | T-128/15. sz. ügy: 2015. március 20-án benyújtott kereset – Rotkäppchen – Mumm Sektkellereien kontra OHIM – Ruiz Moncayo (RED RIDING HOOD) | 31 |
| 2015/C 171/38 | T-134/15. sz. ügy: 2015. március 23-án benyújtott kereset – salesforce.com kontra OHIM (SOCIAL.COM) | 32 |
| 2015/C 171/39 | T-142/15. sz. ügy: 2015. március 30-án benyújtott kereset – DHL Express (France) kontra OHIM – Chronopost (WEBSHIPPING) | 33 |
| 2015/C 171/40 | T-144/15. sz. ügy: 2015. március 25-én benyújtott kereset – L’Oréal kontra OHIM – Theralab (VICHY LABORATOIRES V IDÉALIA) | 34 |
| 2015/C 171/41 | T-146/15. sz. ügy: 2015. március 23-án benyújtott kereset – hyphen kontra OHIM – Skylotec | 34 |
| 2015/C 171/42 | T-159/15. sz. ügy: 2015. április 1-jén benyújtott kereset – Puma kontra OHIM – Gemma Group (Ugró állat ábrázolása) | 35 |
| | Közszolgálati Törvényszék |
| 2015/C 171/43 | F-32/14. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2015. március 26-i ítélete – DO kontra ESMA (Közszolgálat — Az ESMA személyi állománya — Ideiglenes alkalmazott — Szerződés meghosszabbításának elmaradása — Értékelő jelentés — Az értékelő jelentés késedelmes elkészítése — Az általános és az egyedi értékelések közötti következetlenség) | 36 |
| 2015/C 171/44 | F-5/15. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék harmadik tanácsa elnökének 2015. március 25-i végzése – Necci kontra Bizottság (Közszolgálat — Tisztviselők — Nyugdíjak — A nemzeti nyugdíjrendszerben megszerzett nyugdíjjogosultság átvitele — A nyugdíjra jogosító szolgálati idő jóváírására tett javaslat — A pert megelőző eljárás tiszteletben tartásának elmaradása — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság) | 36 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2015/C 171/02

C-279/13. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – C More Entertainment AB kontra Linus Sandberg (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jogszabályok közelítése — Szerzői jog és szomszédos jogok — 2001/29/EK irányelv — Információs társadalom — A szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása — A 3. cikk (2) bekezdése — Sportmérkőzés internetes oldalon történő élő közvetítése)

2

2015/C 171/03

C-316/13. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gérard Fenoll kontra Centre d’aide par le travail La Jouvene, Association de parents et d’amis de personnes handicapées mentales (APEI) d’Avignon (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szociálpolitika — Az Európai Unió Alapjogi Chartája — 31. cikk, (2) bekezdés — 2003/88/EK irányelv — 7. cikk — A munkavállaló fogalma — Fogyatékkal élő személy — A fizetett éves szabadsághoz való jog — Az uniós joggal ellentétes nemzeti szabályozás — A nemzeti bíróság szerepe)

3

2015/C 171/04

C-499/13. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marian Macikowski kontra Dyrektor Izby Skarbowej w Gdańsku (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Közös hozzáadottértékadó-rendszer — Az arányosság és az adósemlegesség elve — Végrehajtási eljárásban árverés útján történő ingatlanértékesítés adóztatása — Nemzeti szabályozás, amely az ilyen értékesítést végző bírósági végrehajtót arra kötelezi, hogy az ilyen ügylet után megállapítsa és megfizesse a héát — A vételárnak az illetékes bíróság részére történő megfizetése és annak szükségessége, hogy a fizetendő héa összegét ez utóbbi a bírósági végrehajtónak átutalja — A bírósági végrehajtó pénzügyi és büntetőjogi felelőssége a héafizetés elmaradása esetén — Az adóalany héafizetésére előírt általános határidő és az ilyen bírósági végrehajtóval szemben előírt határidő közötti eltérés — Az előzetesen megfizetett héa levonhatatlansága)

3

2015/C 171/05

C-556/13. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Litaksa UAB kontra BTA Insurance Company SE (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás — 90/232/EGK irányelv — 2. cikk — A biztosítási díjnak a gépjárműhasználat helye alapján történő differenciálása)

4

2015/C 171/06

C-596/13. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2015. március 26-i ítélete – Európai Bizottság kontra Moravia Gas Storage a.s., korábban Globula a.s., Cseh Köztársaság (Fellebbezés — A földgáz belső piaca — A földgázipari vállalkozások kötelezettségei — Harmadik személyek gáztározó-létesítményekhez való szerződésen alapuló hozzáférése rendszerének létrehozása — A cseh hatóságok határozata — Dambořicében létesítendő földalatti gáztározó-létesítmények vonatkozásában fennálló kötelezettségek alóli átmeneti mentesség — Bizottsági határozat — A mentesítő határozat visszavonásának elrendelése — 2003/55/EK és 2009/73/EK irányelv — Időbeli hatály)

5

2015/C 171/07

C-601/13. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ambisig – Ambiente e Sistemas de Informação Geográfica SA kontra Nersant – Associação Empresarial da Região de Santarém, Núcleo Inicial – Formação e Consultoria Lda (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 2004/18/EK irányelv — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — Az eljárás lefolytatása — A szerződések odaítélési szempontjai — A szerződések teljesítésével megbízott személyzet szakképesítései)

5

2015/C 171/08

C-7/14. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2015. március 26-i ítélete – Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Közösségi Vámkódex — 220. cikk (2) bekezdés és 239. cikk — A behozatali vámok elengedése — Kínából származó gombakonzervek behozatala — A behozatali vámok elengedését igazolatlannak nyilvánító határozat)

6

2015/C 171/09

C-275/14. sz. ügy: A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2014. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Jednostka Innowacyjno-Wdrożeniowa Petrol S.C. Paczuski Maciej i Puławski Ryszard kontra Minister Finansów

6

2015/C 171/10

C-282/14. sz. ügy: A Sąd Rejonowy w Rzeszowie (Lengyelország) által 2014. június 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowo-Usługowe Stylinart sp. z o. o. kontra Skarb Państwa – Wojewoda Podkarpacki, Skarb Państwa – Prezydent Miasta Przemyśla

7

2015/C 171/11

C-8/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-289/13. sz., Ledra Advertising Ltd kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen a Ledra Advertising Ltd által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés

7

2015/C 171/12

C-9/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-291/13. sz., Andreas Eleftheriou, Eleni Eleftheriou és Lilia Papachristofi kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen Andreas Eleftheriou, Eleni Eleftheriou és Lilia Papachristofi által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés

9

2015/C 171/13

C-10/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-293/13. sz., Christos Theophilou és Eleni Theophilou kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen Christos Theophilou és Eleni Theophilou által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés

11

2015/C 171/14

C-58/15. sz. ügy: A Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) által 2015. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Firma Theodor Pfister kontra Landkreis Main-Spessart

13

2015/C 171/15

C-70/15. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2015. február 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Emmanuel Lebek kontra Janusz Domino

13

2015/C 171/16

C-74/15. sz. ügy: A Curtea de Apel Oradea (Románia) által 2015. február 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dumitru Tarcău, Ileana Tarcău kontra Banca Comercială Intesa Sanpaolo România SA – Sucursala Baia Mare és társai

14

2015/C 171/17

C-76/15. sz. ügy: A Grondwettelijk Hof (Belgium) által 2015. február 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Paul Vervloet és társai, Organisme voor de financiering van pensioenen Ogeo Fund, Gemeente Schaarbeek, Frédéric Ensch Famenne kontra Ministerraad, az Arcofin CVBA és társai részvételével

15

2015/C 171/18

C-78/15. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2015. február 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Colena AG kontra Deiters GmbH

16

2015/C 171/19

C-97/15. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sprengen/Pakweg Douane BV kontra Staatssecretaris van Financiën

17

2015/C 171/20

C-98/15. sz. ügy: A Juzgado de lo Social no 33 de Barcelona (Spanyolország) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Begoña Espadas Recio kontra Servicio Público de Empleo Estatal (SPEE)

o

17

2015/C 171/21

C-99/15. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Sala de lo Civil) (Spanyolország) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Christian Liffers kontra Producciones Mandarina, S.L. és Gestevisión Telecinco, S.A.

18

2015/C 171/22

C-102/15. sz. ügy: A Fővárosi Ítélőtábla (Magyarország) által 2015. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gazdasági Versenyhivatal kontra Siemens Aktiengesellschaft Österreich

19

2015/C 171/23

C-114/15. sz. ügy: A cour d'appel de Pau (Franciaország) által 2015. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Association des Utilisateurs et Distributeurs de l'AgroChimie Européenne (Audace), Phyteron 2000 SAS, Association des éleveurs solidaires, Cruzalebes EARL, Des deux rivières EARL, Mounacq EARL kontra GAEC Reconnu La Vinardière, Ministère public

19

2015/C 171/24

C-115/15. sz. ügy: A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2015. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Secretary of State for the Home Department kontra NA

20

2015/C 171/25

C-118/15. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco (Spanyolország) által 2015. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Confederación Sindical ELA és Juan Manuel Martínez Sánchez kontra Aquarbe S.A.U. és Consorcio de Aguas de Busturialdea

21

2015/C 171/26

C-122/15. sz. ügy: A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által 2015. március 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C.

22

2015/C 171/27

C-129/15. sz. ügy: Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2015. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – H. M. kontra Agentsia za darzhavna finansova inspektsia (ADFI)

22

Törvényszék

2015/C 171/28

T-175/12. sz. ügy: A Törvényszék 2015. március 9-i ítélete – Deutsche Börse kontra Bizottság (Verseny — Összefonódások — A pénzügyi eszközök ágazata — Származtatott termékek európai piacai — Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — Az ügylet versenyre gyakorolt hatásainak értékelése — Hatékonyságjavulás — Kötelezettségvállalások)

24

2015/C 171/29

T-234/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. március 17-i végzése – Mammoet Salvage kontra Bizottság (Intézményi mulasztás megállapítása és kártérítés iránti kereset — Szerződéses felelősség — Szerződésen kívüli felelősség — Elfogadhatatlansági kifogás — Nyolcadik Európai Fejlesztési Alap — A Nouadhibou-öbölben 74 hajóroncs eltávolítására vonatkozó munkálatok — A felperes és Mauritánia között létrejött szerződés és e szerződés finanszírozásának uniós forrásból történő, Bizottság általi átvállalása — A szerződés teljesítése — Az Unió szerződéses fizetési kötelezettsége megszűnési határidejének meghosszabbítása — Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan kereset)

24

2015/C 171/30

T-74/15. sz. ügy: 2015. február 17-én benyújtott kereset – European Dynamics Luxembourg és Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság

25

2015/C 171/31

T-107/15. sz. ügy: 2015. február 25-én benyújtott kereset – Uganda Commercial Impex kontra Tanács

26

2015/C 171/32

T-112/15. sz. ügy: 2015. március 2-án benyújtott kereset – Görög Köztársaság kontra Bizottság

27

2015/C 171/33

T-117/15. sz. ügy: 2015. március 4-én benyújtott kereset – Észtország kontra Bizottság

28

2015/C 171/34

T-123/15. sz. ügy: 2015. március 16-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (Limassol, Ciprus) (UNICORN-čerpací stanice)

29

2015/C 171/35

T-124/15. sz. ügy: 2015. március 18-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (UNICORN)

30

2015/C 171/36

T-125/15. sz. ügy: 2015. március 18-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (UNICORN)

31

2015/C 171/37

T-128/15. sz. ügy: 2015. március 20-án benyújtott kereset – Rotkäppchen – Mumm Sektkellereien kontra OHIM – Ruiz Moncayo (RED RIDING HOOD)

31

2015/C 171/38

T-134/15. sz. ügy: 2015. március 23-án benyújtott kereset – salesforce.com kontra OHIM (SOCIAL.COM)

32

2015/C 171/39

T-142/15. sz. ügy: 2015. március 30-án benyújtott kereset – DHL Express (France) kontra OHIM – Chronopost (WEBSHIPPING)

33

2015/C 171/40

T-144/15. sz. ügy: 2015. március 25-én benyújtott kereset – L’Oréal kontra OHIM – Theralab (VICHY LABORATOIRES V IDÉALIA)

34

2015/C 171/41

T-146/15. sz. ügy: 2015. március 23-án benyújtott kereset – hyphen kontra OHIM – Skylotec

34

2015/C 171/42

T-159/15. sz. ügy: 2015. április 1-jén benyújtott kereset – Puma kontra OHIM – Gemma Group (Ugró állat ábrázolása)

35

Közszolgálati Törvényszék

2015/C 171/43

F-32/14. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2015. március 26-i ítélete – DO kontra ESMA (Közszolgálat — Az ESMA személyi állománya — Ideiglenes alkalmazott — Szerződés meghosszabbításának elmaradása — Értékelő jelentés — Az értékelő jelentés késedelmes elkészítése — Az általános és az egyedi értékelések közötti következetlenség)

36

2015/C 171/44

F-5/15. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék harmadik tanácsa elnökének 2015. március 25-i végzése – Necci kontra Bizottság (Közszolgálat — Tisztviselők — Nyugdíjak — A nemzeti nyugdíjrendszerben megszerzett nyugdíjjogosultság átvitele — A nyugdíjra jogosító szolgálati idő jóváírására tett javaslat — A pert megelőző eljárás tiszteletben tartásának elmaradása — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

36

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2015/C 171/01)

Utolsó kiadvány

HL C 155., 2015.5.11.

Korábbi közzétételek

HL C 146., 2015.5.4.

HL C 138., 2015.4.27.

HL C 127., 2015.4.20.

HL C 118., 2015.4.13.

HL C 107., 2015.3.30.

HL C 96., 2015.3.23.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/2

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – C More Entertainment AB kontra Linus Sandberg

(C-279/13. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Jogszabályok közelítése - Szerzői jog és szomszédos jogok - 2001/29/EK irányelv - Információs társadalom - A szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása - A 3. cikk (2) bekezdése - Sportmérkőzés internetes oldalon történő élő közvetítése))

(2015/C 171/02)

Az eljárás nyelve: svéd

A kérdést előterjesztő bíróság

Högsta domstolen

Az alapeljárás felei

Felperes: C More Entertainment AB

Alperes: Linus Sandberg

Rendelkező rész

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely az e 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett műsorsugárzó szervezetek kizárólagos jogát kiterjeszti olyan nyilvánossághoz közvetítési cselekményekre, amelyeket olyan sportmérkőzések interneten történő élő közvetítése képezhet, mint amelyekről az alapügyben is szó van, azzal a feltétellel, hogy e kiterjesztés nem érinti a szerzői jogi védelmet.

---

(1)  HL C 207., 2013.7.20.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/3

---

A Bíróság (első tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gérard Fenoll kontra Centre d’aide par le travail „La Jouvene”, Association de parents et d’amis de personnes handicapées mentales (APEI) d’Avignon

(C-316/13. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Szociálpolitika - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - 31. cikk, (2) bekezdés - 2003/88/EK irányelv - 7. cikk - A „munkavállaló” fogalma - Fogyatékkal élő személy - A fizetett éves szabadsághoz való jog - Az uniós joggal ellentétes nemzeti szabályozás - A nemzeti bíróság szerepe))

(2015/C 171/03)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperes: Gérard Fenoll

Alperesek: Centre d’aide par le travail „La Jouvene”, Association de parents et d’amis de personnes handicapées mentales (APEI) d’Avignon

Rendelkező rész

A „munkavállalónak” a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdése értelmében vett fogalmát úgy kell értelmezni, hogy abba beletartozhat az alapügyben szereplőhöz hasonló munkaterápiás központba felvett személy.

---

(1)  HL C 215., 2013.7.27.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/3

---

A Bíróság (első tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Marian Macikowski kontra Dyrektor Izby Skarbowej w Gdańsku

(C-499/13. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Közös hozzáadottértékadó-rendszer - Az arányosság és az adósemlegesség elve - Végrehajtási eljárásban árverés útján történő ingatlanértékesítés adóztatása - Nemzeti szabályozás, amely az ilyen értékesítést végző bírósági végrehajtót arra kötelezi, hogy az ilyen ügylet után megállapítsa és megfizesse a héát - A vételárnak az illetékes bíróság részére történő megfizetése és annak szükségessége, hogy a fizetendő héa összegét ez utóbbi a bírósági végrehajtónak átutalja - A bírósági végrehajtó pénzügyi és büntetőjogi felelőssége a héafizetés elmaradása esetén - Az adóalany héafizetésére előírt általános határidő és az ilyen bírósági végrehajtóval szemben előírt határidő közötti eltérés - Az előzetesen megfizetett héa levonhatatlansága))

(2015/C 171/04)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Naczelny Sąd Administracyjny

Az alapeljárás felei

Felperes: Marian Macikowski

Alperes: Dyrektor Izby Skarbowej w Gdańsku

Rendelkező rész

| 1) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 9., 193. cikke és a 199. cikke (1) bekezdésének g) pontját úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes a nemzeti jog olyan rendelkezése, mint amely az alapeljárás tárgyát képezi, és amely a végrehajtási eljárásban való ingatlanértékesítés keretében a gazdasági szereplő, vagyis az említett értékesítést lefolytató bírósági végrehajtó kötelezettségévé teszi az ezen ügyletből származó bevételt terhelő hozzáadottérték-adó előírt határidőben való megállapítását, beszedését és megfizetését. |
| --- | --- |

1)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 9., 193. cikke és a 199. cikke (1) bekezdésének g) pontját úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes a nemzeti jog olyan rendelkezése, mint amely az alapeljárás tárgyát képezi, és amely a végrehajtási eljárásban való ingatlanértékesítés keretében a gazdasági szereplő, vagyis az említett értékesítést lefolytató bírósági végrehajtó kötelezettségévé teszi az ezen ügyletből származó bevételt terhelő hozzáadottérték-adó előírt határidőben való megállapítását, beszedését és megfizetését.

| 2) | Az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amilyen az alapeljárás tárgya, és amelynek értelmében a bírósági végrehajtó teljes vagyonával felel a végrehajtási eljárásban lefolytatott ingatlanértékesítésből származó bevétel után fizetendő hozzáadottérték-adó összegéért abban az esetben, ha nem teljesíti az ezen adó beszedésére és megfizetésére vonatkozó kötelezettségét, azzal a feltétellel, hogy az érintett bírósági végrehajtó ténylegesen rendelkezik e kötelezettség teljesítéséhez szükséges valamennyi jogi eszközzel; ennek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

2)

Az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amilyen az alapeljárás tárgya, és amelynek értelmében a bírósági végrehajtó teljes vagyonával felel a végrehajtási eljárásban lefolytatott ingatlanértékesítésből származó bevétel után fizetendő hozzáadottérték-adó összegéért abban az esetben, ha nem teljesíti az ezen adó beszedésére és megfizetésére vonatkozó kötelezettségét, azzal a feltétellel, hogy az érintett bírósági végrehajtó ténylegesen rendelkezik e kötelezettség teljesítéséhez szükséges valamennyi jogi eszközzel; ennek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

| 3) | A 2006/112/EK irányelv 206., 250. és 252. cikkét, valamint az adósemlegesség elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes a nemzeti jog olyan rendelkezése, mint amilyen az alapeljárás tárgya, és amelyből az következik, hogy az e rendelkezésben megjelölt adófizetőt kötelezik arra, hogy a végrehajtási eljárásban való termékértékesítést terhelő hozzáadottérték-adót megállapítsa, beszedje és megfizesse, anélkül hogy levonhatná az adómegállapítási időszak kezdete és az adó adóalanytól történő beszedésének időpontja között előzetesen megfizetett hozzáadottérték-adó összegét. |
| --- | --- |

3)

A 2006/112/EK irányelv 206., 250. és 252. cikkét, valamint az adósemlegesség elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes a nemzeti jog olyan rendelkezése, mint amilyen az alapeljárás tárgya, és amelyből az következik, hogy az e rendelkezésben megjelölt adófizetőt kötelezik arra, hogy a végrehajtási eljárásban való termékértékesítést terhelő hozzáadottérték-adót megállapítsa, beszedje és megfizesse, anélkül hogy levonhatná az adómegállapítási időszak kezdete és az adó adóalanytól történő beszedésének időpontja között előzetesen megfizetett hozzáadottérték-adó összegét.

---

(1)  HL C 367., 2013.12.14.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/4

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Litaksa” UAB kontra „BTA Insurance Company” SE

(C-556/13. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - Kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás - 90/232/EGK irányelv - 2. cikk - A biztosítási díjnak a gépjárműhasználat helye alapján történő differenciálása))

(2015/C 171/05)

Az eljárás nyelve: litván

A kérdést előterjesztő bíróság

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas

Az alapeljárás felei

Felperes:„Litaksa” UAB

Alperes:„BTA Insurance Company” SE

Rendelkező rész

A 2005. május 11-i 2005/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a gépjárműhasználattal kapcsolatos polgári jogi felelősség biztosítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. május 14-i 90/232/EGK harmadik tanácsi irányelv 2. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az „egyszeri biztosítási díj” e rendelkezés szerinti fogalmának nem felel meg az olyan díj, amelynek mértéke aszerint változik, hogy a biztosított gépjármű kizárólag annak a tagállamnak a területén fog-e közlekedni, ahol a szokásos üzembentartási helye van, vagy pedig az Európai Unió egész területén.

---

(1)  HL C 24., 2014.1.25.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/5

---

A Bíróság (második tanács) 2015. március 26-i ítélete – Európai Bizottság kontra Moravia Gas Storage a.s., korábban Globula a.s., Cseh Köztársaság

(C-596/13. P. sz. ügy) (1)

((Fellebbezés - A földgáz belső piaca - A földgázipari vállalkozások kötelezettségei - Harmadik személyek gáztározó-létesítményekhez való szerződésen alapuló hozzáférése rendszerének létrehozása - A cseh hatóságok határozata - Dambořicében létesítendő földalatti gáztározó-létesítmények vonatkozásában fennálló kötelezettségek alóli átmeneti mentesség - Bizottsági határozat - A mentesítő határozat visszavonásának elrendelése - 2003/55/EK és 2009/73/EK irányelv - Időbeli hatály))

(2015/C 171/06)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: L. Armati és K. Herrmann, meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Moravia Gas Storage a.s., korábban Globula a.s., (képviselők: P. Zákoucký és D. Koláček advokáti), Cseh Köztársaság (képviselők: M. Smolek, T. Müller és J. Vláčil meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszéke Globula kontra Bizottság ítéletét (T-465/11, EU:T:2013:406) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszéke Globula kontra Bizottság ítéletét (T-465/11, EU:T:2013:406) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé.

| 3) | A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

3)

A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

---

(1)  HL C 61., 2014.3.1.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/5

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2015. március 26-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ambisig – Ambiente e Sistemas de Informação Geográfica SA kontra Nersant – Associação Empresarial da Região de Santarém, Núcleo Inicial – Formação e Consultoria Lda

(C-601/13. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - 2004/18/EK irányelv - Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések - Az eljárás lefolytatása - A szerződések odaítélési szempontjai - A szerződések teljesítésével megbízott személyzet szakképesítései))

(2015/C 171/07)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Ambisig – Ambiente e Sistemas de Informação Geográfica SA

Alperesek: Nersant – Associação Empresarial da Região de Santarém, Núcleo Inicial – Formação e Consultoria Lda

Rendelkező rész

Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 53. cikke (1) bekezdésének a) pontjával nem ellentétes, ha a szellemi tevékenységre vonatkozó, illetve továbbképzési és tanácsadási szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések odaítélése esetén az ajánlatkérő szerv olyan szempontot határoz meg, amely lehetővé teszi az ajánlattevők által az e szerződés teljesítésére ajánlott konkrét csoportok minőségének értékelését, figyelembe véve a csoport összetételét, valamint tagjainak tapasztalatát és szakmai életrajzát.

---

(1)  HL C 39., 2014.2.8.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/6

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2015. március 26-i ítélete – Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG kontra Európai Bizottság

(C-7/14. P. sz. ügy) (1)

((Fellebbezés - Közösségi Vámkódex - 220. cikk (2) bekezdés és 239. cikk - A behozatali vámok elengedése - Kínából származó gombakonzervek behozatala - A behozatali vámok elengedését igazolatlannak nyilvánító határozat))

(2015/C 171/08)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG (képviselők: K. Landry és G. Schwendinger Rechtsanwälte)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: A. Caeiros és B.-R. Killmann meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 52., 2014.2.22.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/6

---

A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2014. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Jednostka Innowacyjno-Wdrożeniowa Petrol S.C. Paczuski Maciej i Puławski Ryszard kontra Minister Finansów

(C-275/14. sz. ügy)

(2015/C 171/09)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Naczelny Sąd Administracyjny

Az alapeljárás felei

Felperes: Jednostka Innowacyjno-Wdrożeniowa Petrol S.C. Paczuski Maciej i Puławski Ryszard

Alperes: Minister Finansów

A Bíróság a 2015. február 5-i végzésében úgy ítélte meg, hogy az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (1) 2. cikke (3) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, mint amelyek az alapeljárásban szerepelnek, amelyek szerint a 2008. szeptember 19-i 1031/2008/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra 3811 kódja alá tartozó adalékanyagokra kivetett jövedéki adó mértéke eltér az üzemanyagétól, amelyhez hozzáadják őket.

A 2003/96/EK tanácsi irányelv 2. cikke (3) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy magánszemélyek hivatkozhatnak arra a nemzeti bíróság előtt folyamatban lévő jogvita keretében a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatósággal szemben, az e rendelkezéssel összeegyeztethetetlen nemzeti szabályozás alkalmazásának mellőzése érdekében.

---

(1)  HL L 283., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 405. o.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/7

---

A Sąd Rejonowy w Rzeszowie (Lengyelország) által 2014. június 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowo-Usługowe „Stylinart” sp. z o. o. kontra Skarb Państwa – Wojewoda Podkarpacki, Skarb Państwa – Prezydent Miasta Przemyśla

(C-282/14. sz. ügy)

(2015/C 171/10)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Rejonowy w Rzeszowie

Az alapeljárás felei

Felperes: Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowo-Usługowe „Stylinart” sp. z o. o.

Alperesek: Skarb Państwa – Wojewoda Podkarpacki, Skarb Państwa – Prezydent Miasta Przemyśla

Az európai Unió Bírósága a 2014. december 11-i határozatában megállapította, hogy nyilvánvalóan nincs hatásköre a Sąd Rejonowy w Rzeszowie által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés megválaszolására.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/7

---

A Törvényszék (első tanács) T-289/13. sz., Ledra Advertising Ltd kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen a Ledra Advertising Ltd által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés

(C-8/15. P. sz. ügy)

(2015/C 171/11)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Ledra Advertising Ltd (képviselők: C. Paschalides solicitor, A. Paschalides dikigoros és A. Riza QC)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság és Európai Központi Bank

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | adjon helyt a fellebbezésnek, és utasítsa el az alperesek által előterjesztett kérelmeket, továbbá kötelezze őket a mind a Bíróság, mind pedig a Törvényszék előtt felmerült költségek viselésére, valamint hogy hozzon határozatot az ügy érdemében. |
| --- | --- |

—

adjon helyt a fellebbezésnek, és utasítsa el az alperesek által előterjesztett kérelmeket, továbbá kötelezze őket a mind a Bíróság, mind pedig a Törvényszék előtt felmerült költségek viselésére, valamint hogy hozzon határozatot az ügy érdemében.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A Törvényszék számos javaslatnak a végzésében szereplő értékelésével összefüggésben megsértette az uniós jogot.






  a) | A Törvényszék anélkül támaszkodott arra, hogy „a Bizottságra [...] az ESM-Szerződésben ruházott feladatok nem foglalnak magukban saját döntéshozatali jogkört, [és] [...] az e két intézmény által ugyanezen szerződés keretében végzett tevékenységek [...] csak az ESM-et kötelezik” (1), hogy bármiféleképpen értékelte volna annak a jogi javaslatnak a hatását, amelynek a végzés 48. pontjában szereplő érvekésében helyt adott, és amely szerint a Bizottság „az eljárásban nem ruházta át a döntéshozatali eljárásban az EUMSZ 136. cikk (3) bekezdés szerint betöltött szerepének hatékony ellenőrzését az EUSZ 17. cikk szerint ráruházott azon hatáskörök szerint, hogy [uniós] intézményként biztosítsa az [ESM-Szerződés szerint kötött aktusoknak] az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”. |
| --- | --- | --- |

1.

A Törvényszék számos javaslatnak a végzésében szereplő értékelésével összefüggésben megsértette az uniós jogot.

a)

A Törvényszék anélkül támaszkodott arra, hogy „a Bizottságra [...] az ESM-Szerződésben ruházott feladatok nem foglalnak magukban saját döntéshozatali jogkört, [és] [...] az e két intézmény által ugyanezen szerződés keretében végzett tevékenységek [...] csak az ESM-et kötelezik” (1), hogy bármiféleképpen értékelte volna annak a jogi javaslatnak a hatását, amelynek a végzés 48. pontjában szereplő érvekésében helyt adott, és amely szerint a Bizottság „az eljárásban nem ruházta át a döntéshozatali eljárásban az EUMSZ 136. cikk (3) bekezdés szerint betöltött szerepének hatékony ellenőrzését az EUSZ 17. cikk szerint ráruházott azon hatáskörök szerint, hogy [uniós] intézményként biztosítsa az [ESM-Szerződés szerint kötött aktusoknak] az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”.

| b) | A Törvényszék végzésében alapul vett (2) Pringle-ítéletben (3) a Bíróság megállapította, hogy – noha a Bizottság és az EKB mindössze végrehajtja az ESM-et (4), többek között (5) az említett ítélet 164. pontjában a Bíróság megjegyezte, hogy „a Bizottságra az ESM-Szerződés által ruházott feladatok lehetővé teszik számára – amint azt az ESM-Szerződés 13. cikkének (3) és (4) bekezdése előírja –, hogy biztosítsa az ESM által kötött egyetértési megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”, a 174. pontban pedig azt, hogy „[az ESM-]szerződés 13. cikkének (3) bekezdése értelmében ugyanis azon egyetértési megállapodásnak, amelyről a stabilitási támogatást kérő tagállammal tárgyalnak, teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós joggal”. |
| --- | --- |

b)

A Törvényszék végzésében alapul vett (2) Pringle-ítéletben (3) a Bíróság megállapította, hogy – noha a Bizottság és az EKB mindössze végrehajtja az ESM-et (4), többek között (5) az említett ítélet 164. pontjában a Bíróság megjegyezte, hogy „a Bizottságra az ESM-Szerződés által ruházott feladatok lehetővé teszik számára – amint azt az ESM-Szerződés 13. cikkének (3) és (4) bekezdése előírja –, hogy biztosítsa az ESM által kötött egyetértési megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”, a 174. pontban pedig azt, hogy „[az ESM-]szerződés 13. cikkének (3) bekezdése értelmében ugyanis azon egyetértési megállapodásnak, amelyről a stabilitási támogatást kérő tagállammal tárgyalnak, teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós joggal”.

| c) | A Törvényszék azt a megállapítást, amely szerint „az Unióval szemben benyújtott és valamely nem uniós intézmény vagy alkalmazottai által elfogadott aktus vagy magatartás egyszerű jogellenességére alapított kártérítési kérelmet mint elfogadhatatlant el kell utasítani” (6), a felperes válaszában szereplő azon érv értékelése nélkül alkalmazta, amelynek értelmében „[...] az EKB [minden bizonnyal] [uniós intézményként] járt el, mivel az uniós jog értelmében az ESM nem tudta a kényszerítő jogkör hatékony ellenőrzését hatékonyan ellátni ahhoz, hogy lehetővé váljon a »fenyegetéssel« kapcsolatos eljárás. Az említett kényszerítő jogkörrel kizárólag az EKB rendelkezik, [...] amelynek hatékony ellenőrzése az uniós jog alapján nem ruházható át.” |
| --- | --- |

c)

A Törvényszék azt a megállapítást, amely szerint „az Unióval szemben benyújtott és valamely nem uniós intézmény vagy alkalmazottai által elfogadott aktus vagy magatartás egyszerű jogellenességére alapított kártérítési kérelmet mint elfogadhatatlant el kell utasítani” (6), a felperes válaszában szereplő azon érv értékelése nélkül alkalmazta, amelynek értelmében „[...] az EKB [minden bizonnyal] [uniós intézményként] járt el, mivel az uniós jog értelmében az ESM nem tudta a kényszerítő jogkör hatékony ellenőrzését hatékonyan ellátni ahhoz, hogy lehetővé váljon a »fenyegetéssel« kapcsolatos eljárás. Az említett kényszerítő jogkörrel kizárólag az EKB rendelkezik, [...] amelynek hatékony ellenőrzése az uniós jog alapján nem ruházható át.”

| d) | „[A]z a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, az egyetértési megállapodás aláírásakor a Bizottság cselekvéstől való tartózkodása. Mindazonáltal az egyetértési megállapodás aláírására a felperes [...] betétjei értékcsökkenését követően került sor. Ugyanis e csökkenésre a [2013. március 29-i intézkedések] hatálybalépésekor került sor. Ennélfogva nem állapítható meg, hogy a felperes a szükséges bizonyossággal bizonyítani tudta, hogy az általa állítólagosan elszenvedett kárt a Bizottságnak felrótt cselekvéstől való tartózkodás okozta (7).” Ez a vélekedés figyelmen kívül hagyja a fellebbezőnek a végzés 41. pontjában ismertetett érvelését, amely szerint „[a] [Ciprusi Köztársaságnak] a [PSE]-vel kapcsolatban 2013. április 26-án előírt feltételek, és azok Bizottság és EKB általi megkövetelésének módja okozta azt a kárt a felperesnek, amely okán ő kártérítést kér az [EUMSZ] 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk alapján”. Az említett feltételek megkövetelésének módja magában foglalta, hogy a Bizottság elmulasztotta biztosítani, hogy a feltételrendszer megfelel az uniós jognak, magában foglalta továbbá az EKB azon fenyegetését, hogy Ciprus esetében megszünteti az euró biztosítását, amelyek – 2013. március 15-től kezdve a feltételrendszernek 2013. március 29-én való megfelelésig – folyamatos fellépéseket, illetve mulasztásokat képeztek. |
| --- | --- |

d)

„[A]z a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, az egyetértési megállapodás aláírásakor a Bizottság cselekvéstől való tartózkodása. Mindazonáltal az egyetértési megállapodás aláírására a felperes [...] betétjei értékcsökkenését követően került sor. Ugyanis e csökkenésre a [2013. március 29-i intézkedések] hatálybalépésekor került sor. Ennélfogva nem állapítható meg, hogy a felperes a szükséges bizonyossággal bizonyítani tudta, hogy az általa állítólagosan elszenvedett kárt a Bizottságnak felrótt cselekvéstől való tartózkodás okozta (7).” Ez a vélekedés figyelmen kívül hagyja a fellebbezőnek a végzés 41. pontjában ismertetett érvelését, amely szerint „[a] [Ciprusi Köztársaságnak] a [PSE]-vel kapcsolatban 2013. április 26-án előírt feltételek, és azok Bizottság és EKB általi megkövetelésének módja okozta azt a kárt a felperesnek, amely okán ő kártérítést kér az [EUMSZ] 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk alapján”. Az említett feltételek megkövetelésének módja magában foglalta, hogy a Bizottság elmulasztotta biztosítani, hogy a feltételrendszer megfelel az uniós jognak, magában foglalta továbbá az EKB azon fenyegetését, hogy Ciprus esetében megszünteti az euró biztosítását, amelyek – 2013. március 15-től kezdve a feltételrendszernek 2013. március 29-én való megfelelésig – folyamatos fellépéseket, illetve mulasztásokat képeztek.

| e) | Az egyetértési megállapodás tartalmát azon az alapon kifogásolták, hogy az a feltételrendszer előzetes tiszteletben tartására hivatkozott, amelyre vélhetően a fellebbező betétje értékének csökkenését megelőzősen került sor, amit a Törvényszék nem minősített a magatartás elválaszthatatlan részének. |
| --- | --- |

e)

Az egyetértési megállapodás tartalmát azon az alapon kifogásolták, hogy az a feltételrendszer előzetes tiszteletben tartására hivatkozott, amelyre vélhetően a fellebbező betétje értékének csökkenését megelőzősen került sor, amit a Törvényszék nem minősített a magatartás elválaszthatatlan részének.

| f) | „[A]mikor az a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, a cselekvéstől való tartózkodásban nyilvánul meg, különösen szükséges megbizonyosodni arról, hogy az említett kárt valójában a felrótt tétlenséggel okozták-e, és nem válthatták-e ki az alperes intézményeknek felróttaktól eltérő magatartások” (a Portela kontra Bizottság ügyben hozott végzés) (8). Más szóval: „még akkor is, ha” (9) a Bizottság az annak biztosítására irányuló kötelezettségével összhangban járt el, hogy a feltételek megfelelnek az uniós jognak, ez nem változtatott volna semmin, mivel „az egyetértési megállapodás aláírására a felperesnek a BoC-nél fennálló betétjei értékcsökkenését követően került sor” (10). A Törvényszék ezúttal sem értékelte a fellebbező által hivatkozott érveket: lásd – többek között – a fenti d) és e) pontot. |
| --- | --- |

f)

„[A]mikor az a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, a cselekvéstől való tartózkodásban nyilvánul meg, különösen szükséges megbizonyosodni arról, hogy az említett kárt valójában a felrótt tétlenséggel okozták-e, és nem válthatták-e ki az alperes intézményeknek felróttaktól eltérő magatartások” (a Portela kontra Bizottság ügyben hozott végzés) (8). Más szóval: „még akkor is, ha” (9) a Bizottság az annak biztosítására irányuló kötelezettségével összhangban járt el, hogy a feltételek megfelelnek az uniós jognak, ez nem változtatott volna semmin, mivel „az egyetértési megállapodás aláírására a felperesnek a BoC-nél fennálló betétjei értékcsökkenését követően került sor” (10). A Törvényszék ezúttal sem értékelte a fellebbező által hivatkozott érveket: lásd – többek között – a fenti d) és e) pontot.

| g) | Ezen túlmenően és másodlagosan a Törvényszék tévedett a tényállást illetően, annak megállapítása során, hogy az egyetértési megállapodást minden esetben a betétek értékének csökkenését követően írták alá. A BoC esetében az érték végső csökkentésére csak az egyetértési megállapodás 2013. április 26-i aláírása után, 2013. június végén került sor. |
| --- | --- |

g)

Ezen túlmenően és másodlagosan a Törvényszék tévedett a tényállást illetően, annak megállapítása során, hogy az egyetértési megállapodást minden esetben a betétek értékének csökkenését követően írták alá. A BoC esetében az érték végső csökkentésére csak az egyetértési megállapodás 2013. április 26-i aláírása után, 2013. június végén került sor.

| 2. | Amennyiben a Bíróság helyt ad annak, hogy az alperesek a jog alapján uniós intézményként jártak el, hatástalan a Törvényszéknek a végzés 55–60. pontjában szereplő, a második [megsemmisítésre irányuló] kereseti kérelemre vonatkozó határozata. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a Bíróság helyt ad annak, hogy az alperesek a jog alapján uniós intézményként jártak el, hatástalan a Törvényszéknek a végzés 55–60. pontjában szereplő, a második [megsemmisítésre irányuló] kereseti kérelemre vonatkozó határozata.

---

(1)  A végzés 45. pontja

(2)  A végzés 45. pontja

(3)  C-370/12. sz. ügy [2012]

(4)  A 2014. november 10-i ítélet 45. pontja

(5)  Lásd még az ítélet 112. és 163. pontját

(6)  A végzés 43. pontja, és a C-520/12. P. sz. ügy

(7)  A végzés 54. pontja

(8)  A T-137/07. sz. ügyben hozott ítélet 80. pontja

(9)  A T-7/96. sz., Perillo kontra Bizottság ügy

(10)  A végzés 54. pontja

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/9

---

A Törvényszék (első tanács) T-291/13. sz., Andreas Eleftheriou, Eleni Eleftheriou és Lilia Papachristofi kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen Andreas Eleftheriou, Eleni Eleftheriou és Lilia Papachristofi által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés

(C-9/15. P. sz. ügy)

(2015/C 171/12)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Andreas Eleftheriou, Eleni Eleftheriou és Lilia Papachristofi (képviselők: C. Paschalides solicitor, A. Paschalides dikigoros és A. Riza QC)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság és Európai Központi Bank

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | adjon helyt a fellebbezésnek, és utasítsa el az alperesek által előterjesztett kérelmeket, továbbá kötelezze őket a mind a Bíróság, mind pedig a Törvényszék előtt felmerült költségek viselésére, valamint hogy hozzon határozatot az ügy érdemében. |
| --- | --- |

—

adjon helyt a fellebbezésnek, és utasítsa el az alperesek által előterjesztett kérelmeket, továbbá kötelezze őket a mind a Bíróság, mind pedig a Törvényszék előtt felmerült költségek viselésére, valamint hogy hozzon határozatot az ügy érdemében.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A Törvényszék számos javaslatnak a végzésében szereplő értékelésével összefüggésben megsértette az uniós jogot.






  a) | A Törvényszék anélkül támaszkodott arra, hogy „a Bizottságra [...] az ESM-Szerződésben ruházott feladatok nem foglalnak magukban saját döntéshozatali jogkört, [és] [...] az e két intézmény által ugyanezen szerződés keretében végzett tevékenységek [...] csak az ESM-et kötelezik” (1), hogy bármiféleképpen értékelte volna annak a jogi javaslatnak a hatását, amelynek a végzés 48. pontjában szereplő érvekésében helyt adott, és amely szerint a Bizottság „az eljárásban nem ruházta át a döntéshozatali eljárásban az EUMSZ 136. cikk (3) bekezdés szerint betöltött szerepének hatékony ellenőrzését az EUSZ 17. cikk szerint ráruházott azon hatáskörök szerint, hogy [uniós] intézményként biztosítsa az [ESM-Szerződés szerint kötött aktusoknak] az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”. |
| --- | --- | --- |

1.

A Törvényszék számos javaslatnak a végzésében szereplő értékelésével összefüggésben megsértette az uniós jogot.

a)

A Törvényszék anélkül támaszkodott arra, hogy „a Bizottságra [...] az ESM-Szerződésben ruházott feladatok nem foglalnak magukban saját döntéshozatali jogkört, [és] [...] az e két intézmény által ugyanezen szerződés keretében végzett tevékenységek [...] csak az ESM-et kötelezik” (1), hogy bármiféleképpen értékelte volna annak a jogi javaslatnak a hatását, amelynek a végzés 48. pontjában szereplő érvekésében helyt adott, és amely szerint a Bizottság „az eljárásban nem ruházta át a döntéshozatali eljárásban az EUMSZ 136. cikk (3) bekezdés szerint betöltött szerepének hatékony ellenőrzését az EUSZ 17. cikk szerint ráruházott azon hatáskörök szerint, hogy [uniós] intézményként biztosítsa az [ESM-Szerződés szerint kötött aktusoknak] az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”.

| b) | A Törvényszék végzésében alapul vett (2) Pringle-ítéletben (3) a Bíróság megállapította, hogy – noha a Bizottság és az EKB mindössze végrehajtja az ESM-et (4), többek között (5) az említett ítélet 164. pontjában a Bíróság megjegyezte, hogy „a Bizottságra az ESM-Szerződés által ruházott feladatok lehetővé teszik számára – amint azt az ESM-Szerződés 13. cikkének (3) és (4) bekezdése előírja –, hogy biztosítsa az ESM által kötött egyetértési megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”, a 174. pontban pedig azt, hogy „[az ESM-]szerződés 13. cikkének (3) bekezdése értelmében ugyanis azon egyetértési megállapodásnak, amelyről a stabilitási támogatást kérő tagállammal tárgyalnak, teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós joggal”. |
| --- | --- |

b)

A Törvényszék végzésében alapul vett (2) Pringle-ítéletben (3) a Bíróság megállapította, hogy – noha a Bizottság és az EKB mindössze végrehajtja az ESM-et (4), többek között (5) az említett ítélet 164. pontjában a Bíróság megjegyezte, hogy „a Bizottságra az ESM-Szerződés által ruházott feladatok lehetővé teszik számára – amint azt az ESM-Szerződés 13. cikkének (3) és (4) bekezdése előírja –, hogy biztosítsa az ESM által kötött egyetértési megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”, a 174. pontban pedig azt, hogy „[az ESM-]szerződés 13. cikkének (3) bekezdése értelmében ugyanis azon egyetértési megállapodásnak, amelyről a stabilitási támogatást kérő tagállammal tárgyalnak, teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós joggal”.

| c) | A Törvényszék azt a megállapítást, amely szerint „az Unióval szemben benyújtott és valamely nem uniós intézmény vagy alkalmazottai által elfogadott aktus vagy magatartás egyszerű jogellenességére alapított kártérítési kérelmet mint elfogadhatatlant el kell utasítani” (6), a felperes válaszában szereplő azon érv értékelése nélkül alkalmazta, amelynek értelmében „[...] az EKB [minden bizonnyal] [uniós intézményként] járt el, mivel az uniós jog értelmében az ESM nem tudta a kényszerítő jogkör hatékony ellenőrzését hatékonyan ellátni ahhoz, hogy lehetővé váljon a »fenyegetéssel« kapcsolatos eljárás. Az említett kényszerítő jogkörrel kizárólag az EKB rendelkezik, [...] amelynek hatékony ellenőrzése az uniós jog alapján nem ruházható át.” |
| --- | --- |

c)

A Törvényszék azt a megállapítást, amely szerint „az Unióval szemben benyújtott és valamely nem uniós intézmény vagy alkalmazottai által elfogadott aktus vagy magatartás egyszerű jogellenességére alapított kártérítési kérelmet mint elfogadhatatlant el kell utasítani” (6), a felperes válaszában szereplő azon érv értékelése nélkül alkalmazta, amelynek értelmében „[...] az EKB [minden bizonnyal] [uniós intézményként] járt el, mivel az uniós jog értelmében az ESM nem tudta a kényszerítő jogkör hatékony ellenőrzését hatékonyan ellátni ahhoz, hogy lehetővé váljon a »fenyegetéssel« kapcsolatos eljárás. Az említett kényszerítő jogkörrel kizárólag az EKB rendelkezik, [...] amelynek hatékony ellenőrzése az uniós jog alapján nem ruházható át.”

| d) | „[A]z a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, az egyetértési megállapodás aláírásakor a Bizottság cselekvéstől való tartózkodása. Mindazonáltal az egyetértési megállapodás aláírására a felperes [...] betétjei értékcsökkenését követően került sor. Ugyanis e csökkenésre a [2013. március 29-i intézkedések] hatálybalépésekor került sor. Ennélfogva nem állapítható meg, hogy a felperes a szükséges bizonyossággal bizonyítani tudta, hogy az általa állítólagosan elszenvedett kárt a Bizottságnak felrótt cselekvéstől való tartózkodás okozta” (7). Ez a vélekedés figyelmen kívül hagyja a fellebbezőknek a végzés 41. pontjában ismertetett érvelését, amely szerint „[a] [Ciprusi Köztársaságnak] a [PSE]-vel kapcsolatban 2013. április 26-án előírt feltételek, és azok Bizottság és EKB általi megkövetelésének módja okozta azt a kárt a felperesnek, amely okán ő kártérítést kér az [EUMSZ] 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk alapján”. Az említett feltételek megkövetelésének módja magában foglalta, hogy a Bizottság elmulasztotta biztosítani, hogy a feltételrendszer megfelel az uniós jognak, magában foglalta továbbá az EKB azon fenyegetését, hogy Ciprus esetében megszünteti az euró biztosítását, amelyek – 2013. március 15-től kezdve a feltételrendszernek 2013. március 29-én való megfelelésig – folyamatos fellépéseket, illetve mulasztásokat képeztek. |
| --- | --- |

d)

„[A]z a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, az egyetértési megállapodás aláírásakor a Bizottság cselekvéstől való tartózkodása. Mindazonáltal az egyetértési megállapodás aláírására a felperes [...] betétjei értékcsökkenését követően került sor. Ugyanis e csökkenésre a [2013. március 29-i intézkedések] hatálybalépésekor került sor. Ennélfogva nem állapítható meg, hogy a felperes a szükséges bizonyossággal bizonyítani tudta, hogy az általa állítólagosan elszenvedett kárt a Bizottságnak felrótt cselekvéstől való tartózkodás okozta” (7). Ez a vélekedés figyelmen kívül hagyja a fellebbezőknek a végzés 41. pontjában ismertetett érvelését, amely szerint „[a] [Ciprusi Köztársaságnak] a [PSE]-vel kapcsolatban 2013. április 26-án előírt feltételek, és azok Bizottság és EKB általi megkövetelésének módja okozta azt a kárt a felperesnek, amely okán ő kártérítést kér az [EUMSZ] 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk alapján”. Az említett feltételek megkövetelésének módja magában foglalta, hogy a Bizottság elmulasztotta biztosítani, hogy a feltételrendszer megfelel az uniós jognak, magában foglalta továbbá az EKB azon fenyegetését, hogy Ciprus esetében megszünteti az euró biztosítását, amelyek – 2013. március 15-től kezdve a feltételrendszernek 2013. március 29-én való megfelelésig – folyamatos fellépéseket, illetve mulasztásokat képeztek.

| e) | Az egyetértési megállapodás tartalmát azon az alapon kifogásolták, hogy az a feltételrendszer előzetes tiszteletben tartására hivatkozott, amelyre vélhetően a fellebbezők betétjei értékének csökkenését megelőzősen került sor, amit a Törvényszék nem minősített a magatartás elválaszthatatlan részének. |
| --- | --- |

e)

Az egyetértési megállapodás tartalmát azon az alapon kifogásolták, hogy az a feltételrendszer előzetes tiszteletben tartására hivatkozott, amelyre vélhetően a fellebbezők betétjei értékének csökkenését megelőzősen került sor, amit a Törvényszék nem minősített a magatartás elválaszthatatlan részének.

| f) | „[A]mikor az a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, a cselekvéstől való tartózkodásban nyilvánul meg, különösen szükséges megbizonyosodni arról, hogy az említett kárt valójában a felrótt tétlenséggel okozták-e, és nem válthatták-e ki az alperes intézményeknek felróttaktól eltérő magatartások” (a Portela kontra Bizottság ügyben hozott végzés) (8). Más szóval: „még akkor is, ha” (9) a Bizottság az annak biztosítására irányuló kötelezettségével összhangban járt el, hogy a feltételek megfelelnek az uniós jognak, ez nem változtatott volna semmin, mivel „az egyetértési megállapodás aláírására a felperesnek a BoC-nél fennálló betétjei értékcsökkenését követően került sor” (10). A Törvényszék ezúttal sem értékelte a fellebbezők által hivatkozott érveket: lásd – többek között – a fenti d) és e) pontot. |
| --- | --- |

f)

„[A]mikor az a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, a cselekvéstől való tartózkodásban nyilvánul meg, különösen szükséges megbizonyosodni arról, hogy az említett kárt valójában a felrótt tétlenséggel okozták-e, és nem válthatták-e ki az alperes intézményeknek felróttaktól eltérő magatartások” (a Portela kontra Bizottság ügyben hozott végzés) (8). Más szóval: „még akkor is, ha” (9) a Bizottság az annak biztosítására irányuló kötelezettségével összhangban járt el, hogy a feltételek megfelelnek az uniós jognak, ez nem változtatott volna semmin, mivel „az egyetértési megállapodás aláírására a felperesnek a BoC-nél fennálló betétjei értékcsökkenését követően került sor” (10). A Törvényszék ezúttal sem értékelte a fellebbezők által hivatkozott érveket: lásd – többek között – a fenti d) és e) pontot.

| g) | Ezen túlmenően és másodlagosan a Törvényszék tévedett a tényállást illetően, annak megállapítása során, hogy az egyetértési megállapodást minden esetben a betétek értékének csökkenését követően írták alá. A BoC esetében az érték végső csökkentésére csak az egyetértési megállapodás 2013. április 26-i aláírása után, 2013. június végén került sor. |
| --- | --- |

g)

Ezen túlmenően és másodlagosan a Törvényszék tévedett a tényállást illetően, annak megállapítása során, hogy az egyetértési megállapodást minden esetben a betétek értékének csökkenését követően írták alá. A BoC esetében az érték végső csökkentésére csak az egyetértési megállapodás 2013. április 26-i aláírása után, 2013. június végén került sor.

| 2. | Amennyiben a Bíróság helyt ad annak, hogy az alperesek a jog alapján uniós intézményként jártak el, hatástalan a Törvényszéknek a végzés 55–60. pontjában szereplő, a második [megsemmisítésre irányuló] kereseti kérelemre vonatkozó határozata. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a Bíróság helyt ad annak, hogy az alperesek a jog alapján uniós intézményként jártak el, hatástalan a Törvényszéknek a végzés 55–60. pontjában szereplő, a második [megsemmisítésre irányuló] kereseti kérelemre vonatkozó határozata.

---

(1)  A végzés 45. pontja

(2)  A végzés 45. pontja

(3)  C-370/12. sz. ügy [2012]

(4)  A 2014. november 10-i ítélet 45. pontja

(5)  Lásd még az ítélet 112. és 163. pontját

(6)  A végzés 43. pontja, és a C-520/12. P. sz. ügy

(7)  A végzés 54. pontja

(8)  A T-137/07. sz. ügyben hozott ítélet 80. pontja

(9)  A T-7/96. sz., Perillo kontra Bizottság ügy

(10)  A végzés 54. pontja

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/11

---

A Törvényszék (első tanács) T-293/13. sz., Christos Theophilou és Eleni Theophilou kontra Európai Bizottság és Európai Központi Bank ügyben 2014. november 10-én hozott végzése ellen Christos Theophilou és Eleni Theophilou által 2015. január 12-én benyújtott fellebbezés

(C-10/15. P. sz. ügy)

(2015/C 171/13)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Christos Theophilou és Eleni Theophilou (képviselők: C. Paschalides solicitor, A. Paschalides dikigoros és A. Riza QC)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság és Európai Központi Bank

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | adjon helyt a fellebbezésnek, és utasítsa el az alperesek által előterjesztett kérelmeket, továbbá kötelezze őket a mind a Bíróság, mind pedig a Törvényszék előtt felmerült költségek viselésére, valamint hogy hozzon határozatot az ügy érdemében. |
| --- | --- |

—

adjon helyt a fellebbezésnek, és utasítsa el az alperesek által előterjesztett kérelmeket, továbbá kötelezze őket a mind a Bíróság, mind pedig a Törvényszék előtt felmerült költségek viselésére, valamint hogy hozzon határozatot az ügy érdemében.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A Törvényszék számos javaslatnak a végzésében szereplő értékelésével összefüggésben megsértette az uniós jogot.






  a) | A Törvényszék anélkül támaszkodott arra, hogy „a Bizottságra [...] az ESM-Szerződésben ruházott feladatok nem foglalnak magukban saját döntéshozatali jogkört, [és] [...] az e két intézmény által ugyanezen szerződés keretében végzett tevékenységek [...] csak az ESM-et kötelezik” (1), hogy bármiféleképpen értékelte volna annak a jogi javaslatnak a hatását, amelynek a végzés 48. pontjában szereplő érvekésében helyt adott, és amely szerint a Bizottság „az eljárásban nem ruházta át a döntéshozatali eljárásban az EUMSZ 136. cikk (3) bekezdés szerint betöltött szerepének hatékony ellenőrzését az EUSZ 17. cikk szerint ráruházott azon hatáskörök szerint, hogy [uniós] intézményként biztosítsa az [ESM-Szerződés szerint kötött aktusoknak] az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”. |
| --- | --- | --- |

1.

A Törvényszék számos javaslatnak a végzésében szereplő értékelésével összefüggésben megsértette az uniós jogot.

a)

A Törvényszék anélkül támaszkodott arra, hogy „a Bizottságra [...] az ESM-Szerződésben ruházott feladatok nem foglalnak magukban saját döntéshozatali jogkört, [és] [...] az e két intézmény által ugyanezen szerződés keretében végzett tevékenységek [...] csak az ESM-et kötelezik” (1), hogy bármiféleképpen értékelte volna annak a jogi javaslatnak a hatását, amelynek a végzés 48. pontjában szereplő érvekésében helyt adott, és amely szerint a Bizottság „az eljárásban nem ruházta át a döntéshozatali eljárásban az EUMSZ 136. cikk (3) bekezdés szerint betöltött szerepének hatékony ellenőrzését az EUSZ 17. cikk szerint ráruházott azon hatáskörök szerint, hogy [uniós] intézményként biztosítsa az [ESM-Szerződés szerint kötött aktusoknak] az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”.

| b) | A Törvényszék végzésében alapul vett (2) Pringle-ítéletben (3) a Bíróság megállapította, hogy – noha a Bizottság és az EKB mindössze végrehajtja az ESM-et (4), többek között (5) az említett ítélet 164. pontjában a Bíróság megjegyezte, hogy „a Bizottságra az ESM-Szerződés által ruházott feladatok lehetővé teszik számára – amint azt az ESM-Szerződés 13. cikkének (3) és (4) bekezdése előírja –, hogy biztosítsa az ESM által kötött egyetértési megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”, a 174. pontban pedig azt, hogy „[az ESM-]szerződés 13. cikkének (3) bekezdése értelmében ugyanis azon egyetértési megállapodásnak, amelyről a stabilitási támogatást kérő tagállammal tárgyalnak, teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós joggal”. |
| --- | --- |

b)

A Törvényszék végzésében alapul vett (2) Pringle-ítéletben (3) a Bíróság megállapította, hogy – noha a Bizottság és az EKB mindössze végrehajtja az ESM-et (4), többek között (5) az említett ítélet 164. pontjában a Bíróság megjegyezte, hogy „a Bizottságra az ESM-Szerződés által ruházott feladatok lehetővé teszik számára – amint azt az ESM-Szerződés 13. cikkének (3) és (4) bekezdése előírja –, hogy biztosítsa az ESM által kötött egyetértési megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét”, a 174. pontban pedig azt, hogy „[az ESM-]szerződés 13. cikkének (3) bekezdése értelmében ugyanis azon egyetértési megállapodásnak, amelyről a stabilitási támogatást kérő tagállammal tárgyalnak, teljes mértékben összhangban kell lennie az uniós joggal”.

| c) | A Törvényszék azt a megállapítást, amely szerint „az Unióval szemben benyújtott és valamely nem uniós intézmény vagy alkalmazottai által elfogadott aktus vagy magatartás egyszerű jogellenességére alapított kártérítési kérelmet mint elfogadhatatlant el kell utasítani” (6), a felperes válaszában szereplő azon érv értékelése nélkül alkalmazta, amelynek értelmében „[...] az EKB [minden bizonnyal] [uniós intézményként] járt el, mivel az uniós jog értelmében az ESM nem tudta a kényszerítő jogkör hatékony ellenőrzését hatékonyan ellátni ahhoz, hogy lehetővé váljon a »fenyegetéssel« kapcsolatos eljárás. Az említett kényszerítő jogkörrel kizárólag az EKB rendelkezik, [...] amelynek hatékony ellenőrzése az uniós jog alapján nem ruházható át.” |
| --- | --- |

c)

A Törvényszék azt a megállapítást, amely szerint „az Unióval szemben benyújtott és valamely nem uniós intézmény vagy alkalmazottai által elfogadott aktus vagy magatartás egyszerű jogellenességére alapított kártérítési kérelmet mint elfogadhatatlant el kell utasítani” (6), a felperes válaszában szereplő azon érv értékelése nélkül alkalmazta, amelynek értelmében „[...] az EKB [minden bizonnyal] [uniós intézményként] járt el, mivel az uniós jog értelmében az ESM nem tudta a kényszerítő jogkör hatékony ellenőrzését hatékonyan ellátni ahhoz, hogy lehetővé váljon a »fenyegetéssel« kapcsolatos eljárás. Az említett kényszerítő jogkörrel kizárólag az EKB rendelkezik, [...] amelynek hatékony ellenőrzése az uniós jog alapján nem ruházható át.”

| d) | „[A]z a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, az egyetértési megállapodás aláírásakor a Bizottság cselekvéstől való tartózkodása. Mindazonáltal az egyetértési megállapodás aláírására a felperes [...] betétjei értékcsökkenését követően került sor. Ugyanis e csökkenésre a [2013. március 29-i intézkedések] hatálybalépésekor került sor. Ennélfogva nem állapítható meg, hogy a felperes a szükséges bizonyossággal bizonyítani tudta, hogy az általa állítólagosan elszenvedett kárt a Bizottságnak felrótt cselekvéstől való tartózkodás okozta” (7). Ez a vélekedés figyelmen kívül hagyja a fellebbezőknek a végzés 41. pontjában ismertetett érvelését, amely szerint „[a] [Ciprusi Köztársaságnak] a [PSE]-vel kapcsolatban 2013. április 26-án előírt feltételek, és azok Bizottság és EKB általi megkövetelésének módja okozta azt a kárt a felperesnek, amely okán ő kártérítést kér az [EUMSZ] 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk alapján”. Az említett feltételek megkövetelésének módja magában foglalta, hogy a Bizottság elmulasztotta biztosítani, hogy a feltételrendszer megfelel az uniós jognak, magában foglalta továbbá az EKB azon fenyegetését, hogy Ciprus esetében megszünteti az euró biztosítását, amelyek – 2013. március 15-től kezdve a feltételrendszernek 2013. március 29-én való megfelelésig – folyamatos fellépéseket, illetve mulasztásokat képeztek. |
| --- | --- |

d)

„[A]z a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, az egyetértési megállapodás aláírásakor a Bizottság cselekvéstől való tartózkodása. Mindazonáltal az egyetértési megállapodás aláírására a felperes [...] betétjei értékcsökkenését követően került sor. Ugyanis e csökkenésre a [2013. március 29-i intézkedések] hatálybalépésekor került sor. Ennélfogva nem állapítható meg, hogy a felperes a szükséges bizonyossággal bizonyítani tudta, hogy az általa állítólagosan elszenvedett kárt a Bizottságnak felrótt cselekvéstől való tartózkodás okozta” (7). Ez a vélekedés figyelmen kívül hagyja a fellebbezőknek a végzés 41. pontjában ismertetett érvelését, amely szerint „[a] [Ciprusi Köztársaságnak] a [PSE]-vel kapcsolatban 2013. április 26-án előírt feltételek, és azok Bizottság és EKB általi megkövetelésének módja okozta azt a kárt a felperesnek, amely okán ő kártérítést kér az [EUMSZ] 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk alapján”. Az említett feltételek megkövetelésének módja magában foglalta, hogy a Bizottság elmulasztotta biztosítani, hogy a feltételrendszer megfelel az uniós jognak, magában foglalta továbbá az EKB azon fenyegetését, hogy Ciprus esetében megszünteti az euró biztosítását, amelyek – 2013. március 15-től kezdve a feltételrendszernek 2013. március 29-én való megfelelésig – folyamatos fellépéseket, illetve mulasztásokat képeztek.

| e) | Az egyetértési megállapodás tartalmát azon az alapon kifogásolták, hogy az a feltételrendszer előzetes tiszteletben tartására hivatkozott, amelyre vélhetően a fellebbezők betétjei értékének csökkenését megelőzősen került sor, amit a Törvényszék nem minősített a magatartás elválaszthatatlan részének. |
| --- | --- |

e)

Az egyetértési megállapodás tartalmát azon az alapon kifogásolták, hogy az a feltételrendszer előzetes tiszteletben tartására hivatkozott, amelyre vélhetően a fellebbezők betétjei értékének csökkenését megelőzősen került sor, amit a Törvényszék nem minősített a magatartás elválaszthatatlan részének.

| f) | „[A]mikor az a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, a cselekvéstől való tartózkodásban nyilvánul meg, különösen szükséges megbizonyosodni arról, hogy az említett kárt valójában a felrótt tétlenséggel okozták-e, és nem válthatták-e ki az alperes intézményeknek felróttaktól eltérő magatartások” (a Portela kontra Bizottság ügyben hozott végzés) (8). Más szóval: „még akkor is, ha” (9) a Bizottság az annak biztosítására irányuló kötelezettségével összhangban járt el, hogy a feltételek megfelelnek az uniós jognak, ez nem változtatott volna semmin, mivel „az egyetértési megállapodás aláírására a felperesnek a BoC-nél fennálló betétjei értékcsökkenését követően került sor” (10). A Törvényszék ezúttal sem értékelte a fellebbezők által hivatkozott érveket: lásd – többek között – a fenti d) és e) pontot. |
| --- | --- |

f)

„[A]mikor az a magatartás, amely állítólag a hivatkozott kárt okozza, a cselekvéstől való tartózkodásban nyilvánul meg, különösen szükséges megbizonyosodni arról, hogy az említett kárt valójában a felrótt tétlenséggel okozták-e, és nem válthatták-e ki az alperes intézményeknek felróttaktól eltérő magatartások” (a Portela kontra Bizottság ügyben hozott végzés) (8). Más szóval: „még akkor is, ha” (9) a Bizottság az annak biztosítására irányuló kötelezettségével összhangban járt el, hogy a feltételek megfelelnek az uniós jognak, ez nem változtatott volna semmin, mivel „az egyetértési megállapodás aláírására a felperesnek a BoC-nél fennálló betétjei értékcsökkenését követően került sor” (10). A Törvényszék ezúttal sem értékelte a fellebbezők által hivatkozott érveket: lásd – többek között – a fenti d) és e) pontot.

| g) | Ezen túlmenően és másodlagosan a Törvényszék tévedett a tényállást illetően, annak megállapítása során, hogy az egyetértési megállapodást minden esetben a betétek értékének csökkenését követően írták alá. A BoC esetében az érték végső csökkentésére csak az egyetértési megállapodás 2013. április 26-i aláírása után, 2013. június végén került sor. |
| --- | --- |

g)

Ezen túlmenően és másodlagosan a Törvényszék tévedett a tényállást illetően, annak megállapítása során, hogy az egyetértési megállapodást minden esetben a betétek értékének csökkenését követően írták alá. A BoC esetében az érték végső csökkentésére csak az egyetértési megállapodás 2013. április 26-i aláírása után, 2013. június végén került sor.

| 2. | Amennyiben a Bíróság helyt ad annak, hogy az alperesek a jog alapján uniós intézményként jártak el, hatástalan a Törvényszéknek a végzés 55–60. pontjában szereplő, a második [megsemmisítésre irányuló] kereseti kérelemre vonatkozó határozata. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a Bíróság helyt ad annak, hogy az alperesek a jog alapján uniós intézményként jártak el, hatástalan a Törvényszéknek a végzés 55–60. pontjában szereplő, a második [megsemmisítésre irányuló] kereseti kérelemre vonatkozó határozata.

---

(1)  A végzés 45. pontja

(2)  A végzés 45. pontja

(3)  C-370/12. sz. ügy [2012]

(4)  A 2014. november 10-i ítélet 45. pontja

(5)  Lásd még az ítélet 112. és 163. pontját

(6)  A végzés 43. pontja, és a C-520/12. P. sz. ügy

(7)  A végzés 54. pontja

(8)  A T-137/07. sz. ügyben hozott ítélet 80. pontja

(9)  A T-7/96. sz., Perillo kontra Bizottság ügy

(10)  A végzés 54. pontja

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/13

---

A Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) által 2015. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Firma Theodor Pfister kontra Landkreis Main-Spessart

(C-58/15. sz. ügy)

(2015/C 171/14)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bayerischer Verwaltungsgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Firma Theodor Pfister

Alperes: Landkreis Main-Spessart

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

| — | Lehetővé teszi-e a 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 27. cikke (3) bekezdésének második mondata a 2007. évi átmeneti időszakra költségeket fedező húshigiéniai díjak beszedését a régi jog (a 96/43/EK irányelvvel módosított 85/73/EGK irányelv) alapján? |
| --- | --- |

—

Lehetővé teszi-e a 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 27. cikke (3) bekezdésének második mondata a 2007. évi átmeneti időszakra költségeket fedező húshigiéniai díjak beszedését a régi jog (a 96/43/EK irányelvvel módosított 85/73/EGK irányelv) alapján?

---

(1)  A takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 165. 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 200. o.)

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/13

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2015. február 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Emmanuel Lebek kontra Janusz Domino

(C-70/15. sz. ügy)

(2015/C 171/15)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Emmanuel Lebek

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Janusz Domino

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (1) 34. cikkének 2. pontját, hogy a jogorvoslat benyújtásának ott említett lehetősége mind azt az esetet magában foglalja, hogy a megfelelő jogorvoslat benyújtható a nemzeti jogban meghatározott határidőn belül, mind pedig azt az esetet, hogy az említett határidő már lejárt, de jogvesztő határidő módosítására irányuló kérelem nyújtható be, majd – miután e kérelemnek helyt adtak – a voltaképpeni jogorvoslat is benyújtható? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (1) 34. cikkének 2. pontját, hogy a jogorvoslat benyújtásának ott említett lehetősége mind azt az esetet magában foglalja, hogy a megfelelő jogorvoslat benyújtható a nemzeti jogban meghatározott határidőn belül, mind pedig azt az esetet, hogy az említett határidő már lejárt, de jogvesztő határidő módosítására irányuló kérelem nyújtható be, majd – miután e kérelemnek helyt adtak – a voltaképpeni jogorvoslat is benyújtható?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről („iratkézbesítés”), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 19. cikkének (4) bekezdését, hogy az kizárja a jogvesztő határidő elmulasztásának következményei alóli mentesítésre vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések alkalmazását, vagy pedig úgy, hogy az alperes választhat, hogy az említett rendelkezés alapján nyújt-e be kérelmet, vagy a nemzeti jog megfelelő jogintézményét használja-e? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről („iratkézbesítés”), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 19. cikkének (4) bekezdését, hogy az kizárja a jogvesztő határidő elmulasztásának következményei alóli mentesítésre vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések alkalmazását, vagy pedig úgy, hogy az alperes választhat, hogy az említett rendelkezés alapján nyújt-e be kérelmet, vagy a nemzeti jog megfelelő jogintézményét használja-e?

---

(1)  HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o., HL 2011. L 124., 47. o.

(2)  HL L 324., 79. o.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/14

---

A Curtea de Apel Oradea (Románia) által 2015. február 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dumitru Tarcău, Ileana Tarcău kontra Banca Comercială Intesa Sanpaolo România SA – Sucursala Baia Mare és társai

(C-74/15. sz. ügy)

(2015/C 171/16)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Oradea

Az alapeljárás felei

Felperesek: Dumitru Tarcău, Ileana Tarcău

Alperesek: Banca Comercială Intesa Sanpaolo România SA – Sucursala Baia Mare, Banca Comercială Intesa Sanpaolo România SA Arad, Cristian Nicolae Tarcău, Corina Tarcău, SC Magenta (képviseli: Pareto Grup IPURL felszámoló), SC Crisco SRL (képviseli: CII Renata Moldovan ügygondnok), SC Crisco SRL (képviseli: Cristian Tarcău ügygondnok)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv (1) 2. cikkének b) pontját a „fogyasztó” fogalmának meghatározását illetően, hogy az e meghatározásba beleérti, vagy, éppen ellenkezőleg, kizárja abból azokat a természetes személyeket, akik kezesként egy kereskedelmi társaság által tevékenységének folytatása céljából megkötött hitelszerződést kiegészítő dokumentumokat és járulékos szerződéseket (kezességvállalási szerződések, ingatlan-biztosíték tárgyában kötött szerződések) írtak alá, amennyiben e természetes személyeknek semmilyen kapcsolatuk nem áll fenn a kereskedelmi társaság tevékenységével, és szakmai tevékenységükön kívül eső célból jártak el? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv (1) 2. cikkének b) pontját a „fogyasztó” fogalmának meghatározását illetően, hogy az e meghatározásba beleérti, vagy, éppen ellenkezőleg, kizárja abból azokat a természetes személyeket, akik kezesként egy kereskedelmi társaság által tevékenységének folytatása céljából megkötött hitelszerződést kiegészítő dokumentumokat és járulékos szerződéseket (kezességvállalási szerződések, ingatlan-biztosíték tárgyában kötött szerződések) írtak alá, amennyiben e természetes személyeknek semmilyen kapcsolatuk nem áll fenn a kereskedelmi társaság tevékenységével, és szakmai tevékenységükön kívül eső célból jártak el?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdését, hogy az irányelv alkalmazásának hatálya alá kizárólag a kereskedők és fogyasztók között áruk értékesítése vagy szolgáltatások nyújtása tárgyában megkötött szerződések tartoznak, vagy a szóban forgó irányelv hatálya alá tartoznak a valamely hitelszerződéshez – amelynek kedvezményezettje egy kereskedelmi társaság – kapcsolódó, olyan természetes személyek által megkötött járulékos szerződések (kezességvállalás és biztosíték tárgyában kötött szerződés) is, akiknek semmilyen kapcsolatuk nincs a kereskedelmi társaság tevékenységével, és a szakmai tevékenységükön kívül eső célból jártak el? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdését, hogy az irányelv alkalmazásának hatálya alá kizárólag a kereskedők és fogyasztók között áruk értékesítése vagy szolgáltatások nyújtása tárgyában megkötött szerződések tartoznak, vagy a szóban forgó irányelv hatálya alá tartoznak a valamely hitelszerződéshez – amelynek kedvezményezettje egy kereskedelmi társaság – kapcsolódó, olyan természetes személyek által megkötött járulékos szerződések (kezességvállalás és biztosíték tárgyában kötött szerződés) is, akiknek semmilyen kapcsolatuk nincs a kereskedelmi társaság tevékenységével, és a szakmai tevékenységükön kívül eső célból jártak el?

---

(1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet 2. kötet 288. o.)

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/15

---

A Grondwettelijk Hof (Belgium) által 2015. február 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Paul Vervloet és társai, Organisme voor de financiering van pensioenen Ogeo Fund, Gemeente Schaarbeek, Frédéric Ensch Famenne kontra Ministerraad, az Arcofin CVBA és társai részvételével

(C-76/15. sz. ügy)

(2015/C 171/17)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Grondwettelijk Hof

Az alapeljárás felei

Felperesek: Paul Vervloet, Marc De Witt, Edgard Timperman, Godelieve Van Braekel, Patrick Beckx, Marc De Schryver, Guy Deneire, Steve Van Hoof, Organisme voor de financiering van pensioenen Ogeo Fund, Gemeente Schaarbeek, Frédéric Ensch Famenne

Alperes: Ministerraad

Beavatkozók: Arcofin CVBA, Arcopar CVBA, Arcoplus CVBA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. és 3. cikkét – adott esetben az Európai Unió Alapjogi Chartájának (2) 20. és 21. cikkével és az egyenlő bánásmód általános elvével összefüggésben –, hogy






  a) | azok azt a kötelezettséget róják a tagállamokra, hogy a betétekkel azonos módon biztosítsák a pénzügyi szektorban tevékenykedő, engedéllyel rendelkező szövetkezetekben fennálló részjegyeket? |
| --- | --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. és 3. cikkét – adott esetben az Európai Unió Alapjogi Chartájának (2) 20. és 21. cikkével és az egyenlő bánásmód általános elvével összefüggésben –, hogy

a)

azok azt a kötelezettséget róják a tagállamokra, hogy a betétekkel azonos módon biztosítsák a pénzügyi szektorban tevékenykedő, engedéllyel rendelkező szövetkezetekben fennálló részjegyeket?

| b) | azokkal ellentétes, ha valamely tagállam a részben a hivatkozott irányelvben említett betétek biztosításával megbízott szervezetnek azt az utasítást adja, hogy a pénzügyi szektorban tevékenykedő, engedéllyel rendelkező szövetkezet természetes személy részjegytulajdonosainak részjegyei esetében ugyancsak 1 00  000 euró összegig biztosítsa azok értékét? |
| --- | --- |

b)

azokkal ellentétes, ha valamely tagállam a részben a hivatkozott irányelvben említett betétek biztosításával megbízott szervezetnek azt az utasítást adja, hogy a pénzügyi szektorban tevékenykedő, engedéllyel rendelkező szövetkezet természetes személy részjegytulajdonosainak részjegyei esetében ugyancsak 1 00  000 euró összegig biztosítsa azok értékét?

| 2) | Összeegyeztethető-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 296. cikkével az Európai Bizottságnak „a Belgium által végrehajtott SA.33927 (12/C) (korábbi 11/NN) számú állami támogatásról – A pénzügyi szövetkezetekben tagsággal rendelkező természetes személyek részjegyeit védő garanciarendszer[ről]” szóló, 2014. július 3-i határozata (3) annyiban, amennyiben új jogellenes állami támogatásnak minősíti a tárgyát képező garanciarendszert? |
| --- | --- |

2)

Összeegyeztethető-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 296. cikkével az Európai Bizottságnak „a Belgium által végrehajtott SA.33927 (12/C) (korábbi 11/NN) számú állami támogatásról – A pénzügyi szövetkezetekben tagsággal rendelkező természetes személyek részjegyeit védő garanciarendszer[ről]” szóló, 2014. július 3-i határozata (3) annyiban, amennyiben új jogellenes állami támogatásnak minősíti a tárgyát képező garanciarendszert?

| 3) | A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkét, hogy a pénzügyi szektorban tevékenykedő, engedéllyel rendelkező szövetkezetek természetes személy részjegytulajdonosai számára biztosított állami garanciarendszer olyan, a Belga Nemzeti Bank jogállásának meghatározásáról szóló, 1998. február 22-i törvény 36/24. cikke 1. § -a (1) bekezdésének 3. pontja értelmében vett új állami támogatás, amelyről értesíteni kell az Európai Bizottságot? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkét, hogy a pénzügyi szektorban tevékenykedő, engedéllyel rendelkező szövetkezetek természetes személy részjegytulajdonosai számára biztosított állami garanciarendszer olyan, a Belga Nemzeti Bank jogállásának meghatározásáról szóló, 1998. február 22-i törvény 36/24. cikke 1. § -a (1) bekezdésének 3. pontja értelmében vett új állami támogatás, amelyről értesíteni kell az Európai Bizottságot?

| 4) | A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén összeegyeztethető-e az Európai Bizottság említett határozata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdésével annak olyan értelmezése mellett, hogy az abból indul ki, hogy a kérdéses állami támogatást 2011. március 3-a vagy 2011. április 1-je előtt vagy e két nap valamelyikén hajtották végre, vagy fordítva, annak olyan értelmezése mellett, hogy az abból indul ki, hogy az említett állami támogatást későbbi időpontban hajtották végre? |
| --- | --- |

4)

A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén összeegyeztethető-e az Európai Bizottság említett határozata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdésével annak olyan értelmezése mellett, hogy az abból indul ki, hogy a kérdéses állami támogatást 2011. március 3-a vagy 2011. április 1-je előtt vagy e két nap valamelyikén hajtották végre, vagy fordítva, annak olyan értelmezése mellett, hogy az abból indul ki, hogy az említett állami támogatást későbbi időpontban hajtották végre?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az Európai Unó működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését, hogy az megtiltja a tagállamok számára a Belga Nemzeti Bank jogállásának meghatározásáról szóló, 1998. február 22-i törvény 36/24. cikke [1. § -a] (1) bekezdésének 3. pontjában szereplőhöz hasonló intézkedés elfogadását akkor, ha ezen intézkedés állami támogatást hajt végre, vagy olyan állami támogatást képez, amelyet már végrehajtottak, és erről az állami támogatásról még nem értesítették az Európai Bizottságot? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az Európai Unó működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését, hogy az megtiltja a tagállamok számára a Belga Nemzeti Bank jogállásának meghatározásáról szóló, 1998. február 22-i törvény 36/24. cikke [1. § -a] (1) bekezdésének 3. pontjában szereplőhöz hasonló intézkedés elfogadását akkor, ha ezen intézkedés állami támogatást hajt végre, vagy olyan állami támogatást képez, amelyet már végrehajtottak, és erről az állami támogatásról még nem értesítették az Európai Bizottságot?

| 6) | Úgy kell-e értelmezni az Európai Unó működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését, hogy az megtiltja a tagállamok számára a Belga Nemzeti Bank jogállásának meghatározásáról szóló, 1998. február 22-i törvény 36/24. cikke [1. § -a] (1) bekezdésének 3. pontjában szereplőhöz hasonló intézkedés Bizottságnak való előzetes bejelentés nélküli elfogadását akkor, ha ezen intézkedés olyan állami támogatást képez, amelyet még nem hajtottak végre? |
| --- | --- |

6)

Úgy kell-e értelmezni az Európai Unó működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését, hogy az megtiltja a tagállamok számára a Belga Nemzeti Bank jogállásának meghatározásáról szóló, 1998. február 22-i törvény 36/24. cikke [1. § -a] (1) bekezdésének 3. pontjában szereplőhöz hasonló intézkedés Bizottságnak való előzetes bejelentés nélküli elfogadását akkor, ha ezen intézkedés olyan állami támogatást képez, amelyet még nem hajtottak végre?

---

(1)  HL L 135., 5. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 252. o.

(2)  HL 2000. C 364., 1. o.

(3)  A Belgium által végrehajtott SA.33927 (12/C) (korábbi 11/NN) számú állami támogatásról – a pénzügyi szövetkezetekben tagsággal rendelkező természetes személyek részjegyeit védő garanciarendszerről szóló, 2014. július 32014/686/EU bizottsági határozat (az értesítés a C(2014) 1021. számú dokumentummal történt) (HL L 284., 53. o.).

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/16

---

Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2015. február 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Colena AG kontra Deiters GmbH

(C-78/15. sz. ügy)

(2015/C 171/18)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: Colena AG

Alperes: Deiters GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A kopolimerekből és vízből (hidrogél) álló, dioptria nélküli színes mintás kontaktlencsék az 1223/2009/EK rendelet (1) 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett olyan „kozmetikai terméknek” („anyag” és/vagy „keverék”) minősülnek-e, amely e rendelkezés értelmében azt a célt szolgálja, hogy az emberi test külső részeivel érintkezésbe kerüljön? |
| --- | --- |

1)

A kopolimerekből és vízből (hidrogél) álló, dioptria nélküli színes mintás kontaktlencsék az 1223/2009/EK rendelet (1) 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett olyan „kozmetikai terméknek” („anyag” és/vagy „keverék”) minősülnek-e, amely e rendelkezés értelmében azt a célt szolgálja, hogy az emberi test külső részeivel érintkezésbe kerüljön?

| 2) | Az 1223/2009/EK rendelet hatálya kiterjed-e arra is, ha valamely terméket, amely nem tesz eleget az 1223/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek, fő rendeltetésére tekintettel a szokásosan tájékozott, ésszerűen figyelmes és körültekintő, átlagos fogyasztó kozmetikai terméknek tekint, például amiatt is, hogy a csomagoláson olyan megjegyzések szerepelnek, mint a „Cosmetic eye accessories are governed by the EU Cosmetics Directive” vagy a „Colour eye accessories are governed by the EU Cosmetics Directive”? |
| --- | --- |

2)

Az 1223/2009/EK rendelet hatálya kiterjed-e arra is, ha valamely terméket, amely nem tesz eleget az 1223/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek, fő rendeltetésére tekintettel a szokásosan tájékozott, ésszerűen figyelmes és körültekintő, átlagos fogyasztó kozmetikai terméknek tekint, például amiatt is, hogy a csomagoláson olyan megjegyzések szerepelnek, mint a „Cosmetic eye accessories are governed by the EU Cosmetics Directive” vagy a „Colour eye accessories are governed by the EU Cosmetics Directive”?

---

(1)  A kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 342., 59. o.).

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/17

---

A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sprengen/Pakweg Douane BV kontra Staatssecretaris van Financiën

(C-97/15. sz. ügy)

(2015/C 171/19)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felperes: Sprengen/Pakweg Douane BV

Alperes: Staatssecretaris van Financiën

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a KN 84. árucsoportjához fűzött 5. megjegyzés C) pontjának utolsó bekezdését – adott esetben az Information Technology Agreement A. és B. mellékletére figyelemmel –, hogy a jelen ítéletben ismertetett screenplay-ekhez hasonló készülékeket „merevlemezes meghajtóként” a KN 8471 70 50 vámtarifaalszám alá kell besorolni annak ellenére, hogy olyan jellemzőkkel és tulajdonságokkal rendelkeznek, amelyek alkalmassá teszik azokat a merevlemezen tárolt multimédiafájlok televíziókészüléken vagy videomonitoron történő lejátszására e fájlok analóg jelekké történő átalakítása után? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a KN 84. árucsoportjához fűzött 5. megjegyzés C) pontjának utolsó bekezdését – adott esetben az Information Technology Agreement A. és B. mellékletére figyelemmel –, hogy a jelen ítéletben ismertetett screenplay-ekhez hasonló készülékeket „merevlemezes meghajtóként” a KN 8471 70 50 vámtarifaalszám alá kell besorolni annak ellenére, hogy olyan jellemzőkkel és tulajdonságokkal rendelkeznek, amelyek alkalmassá teszik azokat a merevlemezen tárolt multimédiafájlok televíziókészüléken vagy videomonitoron történő lejátszására e fájlok analóg jelekké történő átalakítása után?

| 2. | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a KN 8521 vámtarifaszámot, hogy a screenplay-ekhez hasonló készülékeket akkor is az említett vámtarifaszám alá kell besorolni, ha a videolejátszó funkció nem azok egyetlen, de főfunkcióját képezi? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a KN 8521 vámtarifaszámot, hogy a screenplay-ekhez hasonló készülékeket akkor is az említett vámtarifaszám alá kell besorolni, ha a videolejátszó funkció nem azok egyetlen, de főfunkcióját képezi?

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/17

---

A Juzgado de lo Social no 33 de Barcelona (Spanyolország) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Begoña Espadas Recio kontra Servicio Público de Empleo Estatal (SPEE)

(C-98/15. sz. ügy)

(2015/C 171/20)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Social no 33 de Barcelona

Az alapeljárás felei

Felperes: María Begoña Espadas Recio

Alperes: Servicio Público de Empleo Estatal (SPEE)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A Bíróság 2010. június 10-i Bruno és társai ítéletéből (C-395/08) eredő ítélkezési gyakorlata alapján, a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló 97/81/EK irányelv (1) mellékletét képező, a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás 4. szakasza alkalmazandó-e az olyan járulékalapú munkanélküli ellátás esetén, mint amilyen a spanyol társadalombiztosításról szóló általános törvény 210. cikke értelmében vett ellátás, amelyet teljes egészében a munkavállaló és az őt foglalkoztató vállalkozások által fizetett járulékokból finanszíroznak, valamint a munkanélkülivé válást kiváltó körülményt megelőző hat év során fennálló, azon munkavégzési időtartamok alapján állapítanak meg, amelyek után járulékot fizettek? |
| --- | --- |

1)

A Bíróság 2010. június 10-i Bruno és társai ítéletéből (C-395/08) eredő ítélkezési gyakorlata alapján, a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló 97/81/EK irányelv (1) mellékletét képező, a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás 4. szakasza alkalmazandó-e az olyan járulékalapú munkanélküli ellátás esetén, mint amilyen a spanyol társadalombiztosításról szóló általános törvény 210. cikke értelmében vett ellátás, amelyet teljes egészében a munkavállaló és az őt foglalkoztató vállalkozások által fizetett járulékokból finanszíroznak, valamint a munkanélkülivé válást kiváltó körülményt megelőző hat év során fennálló, azon munkavégzési időtartamok alapján állapítanak meg, amelyek után járulékot fizettek?

| 2) | Az előző kérdésre adandó igenlő válasz esetén, úgy kell-e értelmezni a Bíróság 2010. június 10-i Bruno és társai ítéletéből eredő ítélkezési gyakorlat alapján a keretmegállapodás 4. szakaszát, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amilyen a társadalombiztosításról szóló általános törvény 7. kiegészítő rendelkezése (1) bekezdésének 4. szabályában hivatkozott, 1985. április 2-i 625/1985 királyi rendelet (munkanélküli ellátásokról szóló rendelet) 3. cikkének (4) bekezdése, amely – a „vertikális” részmunkaidős foglalkoztatás esetében (hetente csak három munkanap) – a munkanélküli ellátás időtartamának számítása szempontjából kizárja a nem munkavégzéssel töltött napokat annak ellenére, hogy azok után járulékot fizettek, és ebből következően csökkenti az ellátás elismert időtartamát? |
| --- | --- |

2)

Az előző kérdésre adandó igenlő válasz esetén, úgy kell-e értelmezni a Bíróság 2010. június 10-i Bruno és társai ítéletéből eredő ítélkezési gyakorlat alapján a keretmegállapodás 4. szakaszát, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amilyen a társadalombiztosításról szóló általános törvény 7. kiegészítő rendelkezése (1) bekezdésének 4. szabályában hivatkozott, 1985. április 2-i 625/1985 királyi rendelet (munkanélküli ellátásokról szóló rendelet) 3. cikkének (4) bekezdése, amely – a „vertikális” részmunkaidős foglalkoztatás esetében (hetente csak három munkanap) – a munkanélküli ellátás időtartamának számítása szempontjából kizárja a nem munkavégzéssel töltött napokat annak ellenére, hogy azok után járulékot fizettek, és ebből következően csökkenti az ellátás elismert időtartamát?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni 79/7 irányelv (2) 4. cikke szerinti, nemi alapon történő közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés tilalmát, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amilyen az 1985. április 2-i 625/1985 királyi rendelet (munkanélküli ellátásokról szóló rendelet) 3. cikkének (4) bekezdése, amely a „vertikális” részmunkaidős foglalkoztatás esetében (hetente csak három munkanap) a járulékfizetési napok számításából kizárja a nem munkavégzéssel töltött napokat, ebből következően csökkenti a munkanélküli ellátás időtartamát? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni 79/7 irányelv (2) 4. cikke szerinti, nemi alapon történő közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés tilalmát, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amilyen az 1985. április 2-i 625/1985 királyi rendelet (munkanélküli ellátásokról szóló rendelet) 3. cikkének (4) bekezdése, amely a „vertikális” részmunkaidős foglalkoztatás esetében (hetente csak három munkanap) a járulékfizetési napok számításából kizárja a nem munkavégzéssel töltött napokat, ebből következően csökkenti a munkanélküli ellátás időtartamát?

---

(1)  HL L 14., 9. o.

(2)  A férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK tanácsi irányelv (HL L 6., 24. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 215. o.)

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/18

---

A Tribunal Supremo (Sala de lo Civil) (Spanyolország) által 2015. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Christian Liffers kontra Producciones Mandarina, S.L. és Gestevisión Telecinco, S.A.

(C-99/15. sz. ügy)

(2015/C 171/21)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo (Sala de lo Civil)

Az alapeljárás felei

Felperes: Christian Liffers

Alperesek: Producciones Mandarina, S.L. és Gestevisión Telecinco, S.A.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

| 1) | A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikkének (1) bekezdését lehet-e úgy értelmezni, hogy a szellemi tulajdonjog megsértése folytán sérelmet szenvedett fél, aki azon díjazás vagy jogdíjak összege alapján követel vagyoni kártérítést, amelyek őt megillették volna, ha az adott szellemi tulajdonjog felhasználására a jogsértő engedélyt kért volna, ezenfelül nem kérheti az okozott nem vagyoni kár megtérítését? |
| --- | --- |

1)

A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikkének (1) bekezdését lehet-e úgy értelmezni, hogy a szellemi tulajdonjog megsértése folytán sérelmet szenvedett fél, aki azon díjazás vagy jogdíjak összege alapján követel vagyoni kártérítést, amelyek őt megillették volna, ha az adott szellemi tulajdonjog felhasználására a jogsértő engedélyt kért volna, ezenfelül nem kérheti az okozott nem vagyoni kár megtérítését?

---

(1)  HL L 157., 45. o.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/19

---

A Fővárosi Ítélőtábla (Magyarország) által 2015. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gazdasági Versenyhivatal kontra Siemens Aktiengesellschaft Österreich

(C-102/15. sz. ügy)

(2015/C 171/22)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Ítélőtábla

Az alapeljárás felei

Felperes: Gazdasági Versenyhivatal

Alperes: Siemens Aktiengesellschaft Österreich

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A Tanács 2000. december 22-i 44/2001/EK (1) rendelete 5. cikk 3. pontja szerinti jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekményből fakadó igénynek minősül-e a versenyfelügyeleti eljárásban kiszabott, a más tagállami székhelyű ügyfél által befizetett bírság – részére történő, utóbb alaptalannak minősült – visszatérítéséből származó azon követelés, melyet a versenyfelügyeleti hatóság támaszt az ügyféllel szemben a visszatérítés esetére az ügyfél javára jogszabályban meghatározott, a hatóság által megfizetett kamat visszafizetése iránt?

---

(1)  A Tanács 44/2001/EK rendelete (2000. december 22.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról; HL 2001, L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet 4. kötet 42. o.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/19

---

A cour d'appel de Pau (Franciaország) által 2015. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Association des Utilisateurs et Distributeurs de l'AgroChimie Européenne (Audace), Phyteron 2000 SAS, Association des éleveurs solidaires, Cruzalebes EARL, Des deux rivières EARL, Mounacq EARL kontra GAEC Reconnu La Vinardière, Ministère public

(C-114/15. sz. ügy)

(2015/C 171/23)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour d'appel de Pau

Az alapeljárás felei

Felperesek: Association des Utilisateurs et Distributeurs de l'AgroChimie Européenne (Audace), Phyteron 2000 SAS, Association des éleveurs solidaires, Cruzalebes EARL, Des deux rivières EARL, Mounacq EARL

Alperesek: GAEC Reconnu La Vinardière, Ministère public

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az olyan nemzeti szabályozás, amely az állatgyógyászati készítmények párhuzamos importjához való hozzáférést kizárólag a 2001/82/EK irányelv (1) 65. cikkében előírt engedéllyel rendelkező nagykereskedők számára tartja fenn, ezáltal kizárva a kiskereskedelemre jogosultakat és az állattenyésztőket, megfelel-e az EUMSZ 34–EUMSZ 36. cikk rendelkezéseinek? |
| --- | --- |

1)

Az olyan nemzeti szabályozás, amely az állatgyógyászati készítmények párhuzamos importjához való hozzáférést kizárólag a 2001/82/EK irányelv (1) 65. cikkében előírt engedéllyel rendelkező nagykereskedők számára tartja fenn, ezáltal kizárva a kiskereskedelemre jogosultakat és az állattenyésztőket, megfelel-e az EUMSZ 34–EUMSZ 36. cikk rendelkezéseinek?

| 2) | A 2001/82/EK irányelv 65. cikke és a 2006/123/EK „szolgáltatási” irányelv (2) 16. cikke rendelkezéseinek eredményeként a tagállam megalapozottan jár-e el, amennyiben nem ismeri el a más tagállamok illetékes hatóságai által saját állampolgáraik részére az állatgyógyászati készítmények nagykereskedelme vonatkozásában kiadott engedélyeket, és azt írja elő, hogy ezek emellett rendelkezzenek a saját illetékes nemzeti hatóságai által kiállított nagykereskedelmi engedéllyel, ahhoz, hogy e tagállamban kérhessék és felhasználhassák az állatgyógyászati készítmények párhuzamos importjára vonatkozó engedélyeket? |
| --- | --- |

2)

A 2001/82/EK irányelv 65. cikke és a 2006/123/EK „szolgáltatási” irányelv (2) 16. cikke rendelkezéseinek eredményeként a tagállam megalapozottan jár-e el, amennyiben nem ismeri el a más tagállamok illetékes hatóságai által saját állampolgáraik részére az állatgyógyászati készítmények nagykereskedelme vonatkozásában kiadott engedélyeket, és azt írja elő, hogy ezek emellett rendelkezzenek a saját illetékes nemzeti hatóságai által kiállított nagykereskedelmi engedéllyel, ahhoz, hogy e tagállamban kérhessék és felhasználhassák az állatgyógyászati készítmények párhuzamos importjára vonatkozó engedélyeket?

| 3) | Az olyan nemzeti szabályozás, amely az állatgyógyászati készítmények párhuzamos importőreit olyan felhasználási engedély jogosultjaihoz tekinti hasonlónak, amelyet az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló módosított 2001/82/EK irányelv nem ír elő, és ebből következően arra kötelezi őket, hogy rendelkezzenek telephellyel az érintett tagállam területén, valamint végezzék el az említett irányelv 72–79. cikkében előírt farmakovigilanciai tevékenységeket, megfelel-e az EUMSZ 34., EUMSZ 36. és EUMSZ 56. cikknek, illetve a 2006/123/EK „szolgáltatási” irányelv 16. cikkének? |
| --- | --- |

3)

Az olyan nemzeti szabályozás, amely az állatgyógyászati készítmények párhuzamos importőreit olyan felhasználási engedély jogosultjaihoz tekinti hasonlónak, amelyet az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló módosított 2001/82/EK irányelv nem ír elő, és ebből következően arra kötelezi őket, hogy rendelkezzenek telephellyel az érintett tagállam területén, valamint végezzék el az említett irányelv 72–79. cikkében előírt farmakovigilanciai tevékenységeket, megfelel-e az EUMSZ 34., EUMSZ 36. és EUMSZ 56. cikknek, illetve a 2006/123/EK „szolgáltatási” irányelv 16. cikkének?

---

(1)  Az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 311., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 3. o.).

(2)  A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 376., 36. o.).

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/20

---

A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2015. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Secretary of State for the Home Department kontra NA

(C-115/15. sz. ügy)

(2015/C 171/24)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: Secretary of State for the Home Department

Alperes: NA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Valamely harmadik tagállam állampolgárának, aki egy uniós polgár volt házastársa, tudnia kell-e bizonyítani, hogy korábbi házastársa a válásuk idején élt a Szerződésből eredő jogaival a fogadó tagállamban, ahhoz, hogy a 2004/38/EK irányelv (1) 13. cikkének (2) bekezdése szerinti tartózkodási jogát megtartsa? |
| --- | --- |

1)

Valamely harmadik tagállam állampolgárának, aki egy uniós polgár volt házastársa, tudnia kell-e bizonyítani, hogy korábbi házastársa a válásuk idején élt a Szerződésből eredő jogaival a fogadó tagállamban, ahhoz, hogy a 2004/38/EK irányelv (1) 13. cikkének (2) bekezdése szerinti tartózkodási jogát megtartsa?

| 2) | Valamely uniós polgárnak uniós jog biztosította joga van-e ahhoz, hogy egy fogadó tagállamban tartózkodjon az EUMSZ 20. és az EUMSZ 21. cikk szerint, akkor, ha az uniós polgár az EU-ban egyedül az állampolgársága szerinti államban tartózkodhat, ám valamely illetékes bíróság megállapítja azt a tényt, hogy amennyiben az uniós polgárt kitoloncolják a fogadó tagállamból az állampolgársága szerinti tagállamba, ez sértené az EJEE 8. cikkét, vagy pedig az EU Alapjogi Chartájának 7. cikkét? |
| --- | --- |

2)

Valamely uniós polgárnak uniós jog biztosította joga van-e ahhoz, hogy egy fogadó tagállamban tartózkodjon az EUMSZ 20. és az EUMSZ 21. cikk szerint, akkor, ha az uniós polgár az EU-ban egyedül az állampolgársága szerinti államban tartózkodhat, ám valamely illetékes bíróság megállapítja azt a tényt, hogy amennyiben az uniós polgárt kitoloncolják a fogadó tagállamból az állampolgársága szerinti tagállamba, ez sértené az EJEE 8. cikkét, vagy pedig az EU Alapjogi Chartájának 7. cikkét?

| 3) | Amennyiben a (fenti) (2.) kérdésben szereplő uniós polgár egy gyermek, ennek a gyermeknek a kizárólagos felügyeletét ellátó szülő származtatott tartózkodási jogot élvez-e a fogadó tagállamban, ha a szülőnek a fogadó tagállamból való kitoloncolása esetén a gyermeknek vele kellene tartania? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben a (fenti) (2.) kérdésben szereplő uniós polgár egy gyermek, ennek a gyermeknek a kizárólagos felügyeletét ellátó szülő származtatott tartózkodási jogot élvez-e a fogadó tagállamban, ha a szülőnek a fogadó tagállamból való kitoloncolása esetén a gyermeknek vele kellene tartania?

| 4) | Valamely gyermeknek joga van-e a fogadó tagállamban tartózkodnia az 1612/68/EGK rendelet (2) 12. cikke (jelenleg a 492/2011/EU rendelet (3) 10. cikke) értelmében, amennyiben a gyermek azon szülője, aki uniós polgár és a fogadó tagállamban dolgozott, már nem tartózkodik a fogadó tagállamban, mire a gyermek a szóban forgó államban az iskolai tanulmányait megkezdi. |
| --- | --- |

4)

Valamely gyermeknek joga van-e a fogadó tagállamban tartózkodnia az 1612/68/EGK rendelet (2) 12. cikke (jelenleg a 492/2011/EU rendelet (3) 10. cikke) értelmében, amennyiben a gyermek azon szülője, aki uniós polgár és a fogadó tagállamban dolgozott, már nem tartózkodik a fogadó tagállamban, mire a gyermek a szóban forgó államban az iskolai tanulmányait megkezdi.

---

(1)  Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet, 5. kötet, 46. o., helyesbítés: HL L 274., 47. o.)

(2)  A munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló, 1968. október 15-i 1612/68/EGK tanácsi rendelet (HL L 257., 2. o., magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet, 1. kötet, 15. o.)

(3)  A munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 141., 1. o.)

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/21

---

A Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco (Spanyolország) által 2015. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Confederación Sindical ELA és Juan Manuel Martínez Sánchez kontra Aquarbe S.A.U. és Consorcio de Aguas de Busturialdea

(C-118/15. sz. ügy)

(2015/C 171/25)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco

Az alapeljárás felei

Felperesek: Confederación Sindical ELA és Juan Manuel Martínez Sánchez

Alperesek: Aquarbe S.A.U. és Consorcio de Aguas de Busturialdea

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A 2001/23/EK tanácsi irányelv (1) 4. cikkének (1) bekezdésével, 1. cikkének b) pontjával összefüggésben, ellentétes e az e rendelkezéseket átültető spanyol szabályozás azon értelmezése, amely azon tény okán nem teszi kötelezővé a jogutódlást, hogy valamely, a közszférába tartozó vállalkozás, saját tevékenységének részét képező olyan szolgáltatás jogosultjaként, amely jelentős anyagi eszközöket igényel, és amelyet közszolgáltatási szerződés útján nyújt, és a másik szerződő felet a vállalkozás tulajdonát képező eszközök használatára kötelezi, úgy dönt, hogy nem hosszabbítja meg a közszolgáltatási szerződést és annak végrehajtását közvetlenül, saját munkavállalóival vállalja át, a másik szerződő fél munkavállalóinak igénybe vétele nélkül, oly módon, hogy a szolgáltatást továbbra is biztosítja, azonban egy másik munkáltató alkalmazásában álló, ugyanezen tevékenységet végző munkavállalókkal?

---

(1)  A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv (HL L 82., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5, fejezet 4. kötet 98. o.)

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/22

---

A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által 2015. március 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C.

(C-122/15. sz. ügy)

(2015/C 171/26)

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Korkein hallinto-oikeus

Az alapeljárás felei

Felperes: C.

Másik fél az eljárásban: Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2000/78/EK irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének c) pontját, hogy az uniós jog hatálya alá tartozik a jövedelemadóról szóló törvény (Tuloverolaki) 124. § -ának (1) és (4) bekezdése szerinti, a nyugdíjakat terhelő kiegészítő adóra vonatkozó rendelkezésekhez hasonló nemzeti szabályozás, és a jelen ügyre ezért alkalmazandó, a kor alapján történő megkülönböztetésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének (1) bekezdése értelmében vett tilalma?
  A Korkein hallinto-oikeus csak arra az esetre teszi fel a második és a harmadik kérdést, ha a Bíróság azt a választ adja az első kérdésre, hogy a jelen ügy az uniós jog hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2000/78/EK irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének c) pontját, hogy az uniós jog hatálya alá tartozik a jövedelemadóról szóló törvény (Tuloverolaki) 124. § -ának (1) és (4) bekezdése szerinti, a nyugdíjakat terhelő kiegészítő adóra vonatkozó rendelkezésekhez hasonló nemzeti szabályozás, és a jelen ügyre ezért alkalmazandó, a kor alapján történő megkülönböztetésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének (1) bekezdése értelmében vett tilalma?

A Korkein hallinto-oikeus csak arra az esetre teszi fel a második és a harmadik kérdést, ha a Bíróság azt a választ adja az első kérdésre, hogy a jelen ügy az uniós jog hatálya alá tartozik.

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2000/78 irányelv 2. cikkének (1) bekezdését és 2. cikke (2) bekezdésének a), illetve b) pontját, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének (1) bekezdését, hogy azokkal ellentétes a jövedelemadóról szóló törvény nyugdíjakat terhelő kiegészítő adóra vonatkozó 124. § -ának (1) és (4) bekezdéséhez hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a természetes személyeknek a legalább közvetett módon a személyek életkorához kötődő nyugdíját bizonyos helyzetekben magasabb jövedelemadó terheli, mint a keresőtevékenységből származó, hasonlóan magas jövedelmet? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2000/78 irányelv 2. cikkének (1) bekezdését és 2. cikke (2) bekezdésének a), illetve b) pontját, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének (1) bekezdését, hogy azokkal ellentétes a jövedelemadóról szóló törvény nyugdíjakat terhelő kiegészítő adóra vonatkozó 124. § -ának (1) és (4) bekezdéséhez hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a természetes személyeknek a legalább közvetett módon a személyek életkorához kötődő nyugdíját bizonyos helyzetekben magasabb jövedelemadó terheli, mint a keresőtevékenységből származó, hasonlóan magas jövedelmet?

| 3) | Amennyiben a 2000/78/EK irányelvnek és az Európai Unió Alapjogi Chartájának említett rendelkezéseivel ellentétes a nyugdíjakat terhelő kiegészítő adóhoz hasonló nemzeti szabályozás, úgy a jelen ügyben meg kell még vizsgálni, hogy úgy kell-e értelmezni az említett irányelv 6. cikkének (1) bekezdését, hogy a nyugdíjakat terhelő kiegészítő adóhoz hasonló nemzeti szabályozás mindamellett az említett rendelkezés értelmében véve jogszerű céllal, különösen jogszerű foglalkoztatáspolitikai, munkaerő-piaci vagy szakképzési céllal objektív és ésszerű módon igazolhatónak tekinthető, mivel a nyugdíjakat terhelő kiegészítő adó célja, amint az a jövedelemadóról szóló törvény előkészítő anyagaiból kiderül, hogy adóbevételt keletkeztessen a teljesítőképes nyugdíjjogosultak után, hogy csökkentse a nyugdíjak és a keresőtevékenységből származó jövedelmek adóterhe közötti különbséget, és hogy arra ösztönözze az idősebb embereket, hogy tovább maradjanak aktívak a munka világában? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben a 2000/78/EK irányelvnek és az Európai Unió Alapjogi Chartájának említett rendelkezéseivel ellentétes a nyugdíjakat terhelő kiegészítő adóhoz hasonló nemzeti szabályozás, úgy a jelen ügyben meg kell még vizsgálni, hogy úgy kell-e értelmezni az említett irányelv 6. cikkének (1) bekezdését, hogy a nyugdíjakat terhelő kiegészítő adóhoz hasonló nemzeti szabályozás mindamellett az említett rendelkezés értelmében véve jogszerű céllal, különösen jogszerű foglalkoztatáspolitikai, munkaerő-piaci vagy szakképzési céllal objektív és ésszerű módon igazolhatónak tekinthető, mivel a nyugdíjakat terhelő kiegészítő adó célja, amint az a jövedelemadóról szóló törvény előkészítő anyagaiból kiderül, hogy adóbevételt keletkeztessen a teljesítőképes nyugdíjjogosultak után, hogy csökkentse a nyugdíjak és a keresőtevékenységből származó jövedelmek adóterhe közötti különbséget, és hogy arra ösztönözze az idősebb embereket, hogy tovább maradjanak aktívak a munka világában?

---

(1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.)

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/22

---

Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2015. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – H. M. kontra Agentsia za darzhavna finansova inspektsia (ADFI)

(C-129/15. sz. ügy)

(2015/C 171/27)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Administrativen sad Sofia-grad

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: H. M.

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Agentsia za darzhavna finansova inspektsia (ADFI)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 1. cikkének (9) bekezdését, hogy valamely intézmény/kereskedelmi társaság „közjogi intézménynek” minősül pusztán azért, mert tevékenységéből származó előző évi bevételének több mint 30 %-a olyan, a Natsionalna zdravnoosiguritelna kasa (nemzeti egészségbiztosítási pénztár) által fizetett orvosi tevékenységekből származik, amelyek elvégzésére más egészségügyi intézményekkel folytatott hatékony verseny keretében került sor? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 1. cikkének (9) bekezdését, hogy valamely intézmény/kereskedelmi társaság „közjogi intézménynek” minősül pusztán azért, mert tevékenységéből származó előző évi bevételének több mint 30 %-a olyan, a Natsionalna zdravnoosiguritelna kasa (nemzeti egészségbiztosítási pénztár) által fizetett orvosi tevékenységekből származik, amelyek elvégzésére más egészségügyi intézményekkel folytatott hatékony verseny keretében került sor?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2004/18 irányelv 1. cikkének (9) bekezdését, hogy az orvosi szolgáltatásokat hatékony verseny keretében nyújtó, nyereségszerzési célra létrejött, magántulajdonban lévő kereskedelmi társaságok „közérdekű célra létrejött” társaságoknak tekinthetők? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2004/18 irányelv 1. cikkének (9) bekezdését, hogy az orvosi szolgáltatásokat hatékony verseny keretében nyújtó, nyereségszerzési célra létrejött, magántulajdonban lévő kereskedelmi társaságok „közérdekű célra létrejött” társaságoknak tekinthetők?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni a 2004/18 irányelv 1. cikkének (9) bekezdését, hogy azzal ellentétes a közbeszerzésről szóló törvény (Zakon za obshtestvenite porachki) kiegészítő rendelkezései (Dopalnitelni razporedbi) 1. § -ának 21. pontja, amelynek értelmében valamely intézmény már akkor közjogi intézménynek tekinthető, ha az irányelvben rögzített együttes feltételeknek megfelelő feltételek egyike fennáll? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni a 2004/18 irányelv 1. cikkének (9) bekezdését, hogy azzal ellentétes a közbeszerzésről szóló törvény (Zakon za obshtestvenite porachki) kiegészítő rendelkezései (Dopalnitelni razporedbi) 1. § -ának 21. pontja, amelynek értelmében valamely intézmény már akkor közjogi intézménynek tekinthető, ha az irányelvben rögzített együttes feltételeknek megfelelő feltételek egyike fennáll?

---

(1)  HL L 134., 114. o.

---

Törvényszék

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/24

---

A Törvényszék 2015. március 9-i ítélete – Deutsche Börse kontra Bizottság

(T-175/12. sz. ügy) (1)

((„Verseny - Összefonódások - A pénzügyi eszközök ágazata - Származtatott termékek európai piacai - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat - Az ügylet versenyre gyakorolt hatásainak értékelése - Hatékonyságjavulás - Kötelezettségvállalások”))

(2015/C 171/28)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Deutsche Börse AG (Majna-Frankfurt, Németország) (képviselők: C. Zschocke, J. Beninca és T. Schwarze ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: T. Christoforou, Bottka V., N. Khan és B. Mongin meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Icap Securities Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselők: C. T. Riis-Madsen ügyvéd és S. Stephanou solicitor)

Az ügy tárgya

Az összefonódást a közös piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetetlennek nyilvánító, 2012. február 1-jei C(2012) 440 bizottsági határozat megsemmisítése iránti kérelem (COMP/M.6166 – Deutsche Börse/NYSE Euronext ügy).

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Deutsche Börse AG viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság és az Icap Securities Ltd részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Deutsche Börse AG viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság és az Icap Securities Ltd részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 174., 2012.6.16.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/24

---

A Törvényszék 2015. március 17-i végzése – Mammoet Salvage kontra Bizottság

(T-234/14. sz. ügy) (1)

((„Intézményi mulasztás megállapítása és kártérítés iránti kereset - Szerződéses felelősség - Szerződésen kívüli felelősség - Elfogadhatatlansági kifogás - Nyolcadik Európai Fejlesztési Alap - A Nouadhibou-öbölben 74 hajóroncs eltávolítására vonatkozó munkálatok - A felperes és Mauritánia között létrejött szerződés és e szerződés finanszírozásának uniós forrásból történő, Bizottság általi átvállalása - A szerződés teljesítése - Az Unió szerződéses fizetési kötelezettsége megszűnési határidejének meghosszabbítása - Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan kereset”))

(2015/C 171/29)

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Felperes: Mammoet Salvage BV (Rotterdam, Hollandia) (képviselik: P. Kuypers és A. Schadd ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselik: P. Van Nuffel és S. Bartelt meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Elsődlegesen az EUMSZ 265. cikkre alapított, annak megállapítására irányuló kérelem, hogy a Bizottság jogellenesen tartózkodott attól, hogy helyt adjon a felperes által benyújtott, a felperes és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között a Nouadhibou-öbölből (Mauritánia) 74 hajóroncs eltávolítására vonatkozó munkálatok tárgyában létrejött szerződés – amelynek finanszírozását a Bizottság átvállalta a nyolcadik Európai Fejlesztési Alap keretében – alapján fennálló, az Uniót terhelő fizetési kötelezettség határidejének meghosszabbítása iránti kérelemnek, másodlagosan arra irányuló kérelem, hogy az Unió szerződéses felelőssége alapján a Törvényszék kötelezze a Bizottságot a fent említett szerződés alapján kiállított számlák összegének felperes számára való megfizetésére, illetve harmadlagosan az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapítása iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Mammoet Salvage-ot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Mammoet Salvage-ot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 184., 2014.6.16.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/25

---

2015. február 17-én benyújtott kereset – European Dynamics Luxembourg és Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság

(T-74/15. sz. ügy)

(2015/C 171/30)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: European Dynamics Luxembourg SA (Luxembourg, Luxemburg), Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Athén, Görögország) (képviselők: I. Ampazis és M. Sfyri ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottságnak (ESTAT/G0/MHF/Gl/MH/nf D [2014] 2014. december 8.) a felperesekkel a 2014. december 9-i DESIS III-000455-6000494078-REQ-O1-CINF-03 kiegészítő fogyasztói tájékoztató mellékleteként közölt határozatát, amely elutasította az ESP DESIS III keretszerződés 4. tétele összefüggésében a DESIS III-000455-6000494078-REQ-01. sz. szolgáltatásnyújtás kérésére tett ajánlatukat; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottságnak (ESTAT/G0/MHF/Gl/MH/nf D [2014] 2014. december 8.) a felperesekkel a 2014. december 9-i DESIS III-000455-6000494078-REQ-O1-CINF-03 kiegészítő fogyasztói tájékoztató mellékleteként közölt határozatát, amely elutasította az ESP DESIS III keretszerződés 4. tétele összefüggésében a DESIS III-000455-6000494078-REQ-01. sz. szolgáltatásnyújtás kérésére tett ajánlatukat;

| — | semmisítse meg a Bizottságnak a felperesekkel a 2014. december 12-i DESIS 111-000485-6000494078- REQ-01-CINF-02 kiegészítő fogyasztói tájékoztató mellékleteként közölt határozatát, amely elutasította az ESP DESIS III keretszerződés 4. tétele összefüggésében a DESIS III-000485-6000494078-REQ-01. sz. szolgáltatásnyújtás kérésére tett ajánlatukat; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottságnak a felperesekkel a 2014. december 12-i DESIS 111-000485-6000494078- REQ-01-CINF-02 kiegészítő fogyasztói tájékoztató mellékleteként közölt határozatát, amely elutasította az ESP DESIS III keretszerződés 4. tétele összefüggésében a DESIS III-000485-6000494078-REQ-01. sz. szolgáltatásnyújtás kérésére tett ajánlatukat;

| — | a Bizottságot kötelezze a felperesek részére a DESIS ill-000485-6000494078-REQ-OI-CINF-02 ügyben az elvesztett lehetőségből eredő károk, 12  000,00 euró kamatokkal növelt összegben történő megtérítésére; |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperesek részére a DESIS ill-000485-6000494078-REQ-OI-CINF-02 ügyben az elvesztett lehetőségből eredő károk, 12  000,00 euró kamatokkal növelt összegben történő megtérítésére;

| — | a Bizottságot kötelezze az e kereset vonatkozásában felmerülő jogi díjak és egyéb költségek felperesek részére történő megfizetésére, a jelen kereset elutasítása esetén is. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az e kereset vonatkozásában felmerülő jogi díjak és egyéb költségek felperesek részére történő megfizetésére, a jelen kereset elutasítása esetén is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

Először is a felperesek állítják, hogy a Bizottság megsértette az indokolási kötelezettségét a DESIS III-000455-6000494078-REQ-01 és DESIS III-000485-6000494078-REQ-01 keretében benyújtott ajánlataik értékelése összefüggésében.

Másodszor a felperesek állítják, hogy Bizottság számos nyilvánvaló értékelési hibát követett el DESIS 111-000485-6000494078-REQ-01 keretében benyújtott ajánlatuk értékelése összefüggésében.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/26

---

2015. február 25-én benyújtott kereset – Uganda Commercial Impex kontra Tanács

(T-107/15. sz. ügy)

(2015/C 171/31)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Uganda Commercial Impex Ltd (Kampala, Uganda) (képviselők: S. Zaiwalla, P. Reddy, K. Mittal és Z. Burbeza solicitorok és R. Blakeley barrister)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2014/862/KKBP tanácsi végrehajtási határozatot (1), valamint az 1275/2014/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (2), amennyiben e jogi aktusok a felperesre vonatkoznak (beleértve a felperesnek a 2014/862/KKBP határozat melléklete b) pontjának 9. alpontjába történő felvételét); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2014/862/KKBP tanácsi végrehajtási határozatot (1), valamint az 1275/2014/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (2), amennyiben e jogi aktusok a felperesre vonatkoznak (beleértve a felperesnek a 2014/862/KKBP határozat melléklete b) pontjának 9. alpontjába történő felvételét);

| — | amennyiben szükséges, állapítsa meg a (módosított) 2005. július 18-i 1183/2005/EK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a felperesre való alkalmazhatatlanságát; és |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, állapítsa meg a (módosított) 2005. július 18-i 1183/2005/EK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a felperesre való alkalmazhatatlanságát; és

| — | kötelezze a Tanácsot a felperes jelen keresettel összefüggésben felmerült költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Tanácsot a felperes jelen keresettel összefüggésben felmerült költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Tanács a felperes jegyzékbe vételével kapcsolatban semmilyen értékelést, vagy semmilyen megfelelő független értékelést nem végzett, ahogy annak a megtételét előírták, és jogi hibát követett el az ENSZ szankcióbizottsága határozatának a követésével úgy, hogy nem végzett uniós szintű értékelést. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Tanács a felperes jegyzékbe vételével kapcsolatban semmilyen értékelést, vagy semmilyen megfelelő független értékelést nem végzett, ahogy annak a megtételét előírták, és jogi hibát követett el az ENSZ szankcióbizottsága határozatának a követésével úgy, hogy nem végzett uniós szintű értékelést.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Tanács nyilvánvaló értékelési hibát követett el és/vagy a felperes jegyzékbe vétele jogellenes volt, mivel a jegyzékbe vétel kritériumai a felperes esetében nem teljesültek. Különösen nincs alapja azon állításnak, hogy a felperes megsértette a fegyverembargót, valamint a Tanács nem tudja bizonyítani és/vagy nem bizonyította az indokolásában szereplő releváns információkat. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Tanács nyilvánvaló értékelési hibát követett el és/vagy a felperes jegyzékbe vétele jogellenes volt, mivel a jegyzékbe vétel kritériumai a felperes esetében nem teljesültek. Különösen nincs alapja azon állításnak, hogy a felperes megsértette a fegyverembargót, valamint a Tanács nem tudja bizonyítani és/vagy nem bizonyította az indokolásában szereplő releváns információkat.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Tanács megsértette a felperes eljárási jogait, különösen a védelemhez való jogát és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogát többek között úgy, hogy nem mutatta be a felperesnek a 2014/862/KKBP tanácsi végrehajtási határozat és az 1275/2014/EU tanácsi végrehajtási rendelet elfogadását megelőzően azokat az információkat, amelyeken a jegyzékben történő további szerepeltetése alapult, valamint úgy, hogy nem szolgáltatott megfelelő indokokat. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Tanács megsértette a felperes eljárási jogait, különösen a védelemhez való jogát és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogát többek között úgy, hogy nem mutatta be a felperesnek a 2014/862/KKBP tanácsi végrehajtási határozat és az 1275/2014/EU tanácsi végrehajtási rendelet elfogadását megelőzően azokat az információkat, amelyeken a jegyzékben történő további szerepeltetése alapult, valamint úgy, hogy nem szolgáltatott megfelelő indokokat.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a felperes jegyzékbe vétele mindenesetre sérti alapvető jogait és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a felperes jegyzékbe vétele mindenesetre sérti alapvető jogait és az arányosság elvét.

---

(1)  A Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2014. december 1-jei 2014/862/KKBP tanácsi végrehajtási határozat (HL L 346., 36. o.)

(2)  A Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1183/2005/EK rendelet 9. cikke (1) és (4) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2014. december 1-jei 1275/2014/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 346., 3. o.)

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/27

---

2015. március 2-án benyújtott kereset – Görög Köztársaság kontra Bizottság

(T-112/15. sz. ügy)

(2015/C 171/32)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Görög Köztársaság (képviselők: I.-K. Chalkias, G. Kanellopoulos, E. Leftheriotou és A.-E. Vasilopoulou meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról (az értesítés a C(2014) 10135. számú dokumentummal történt) szóló, 2014. december 19-i bizottsági végrehajtási határozatot (HL L 369., 71. o.) abban a részében, amelyben az európai uniós finanszírozásból kizárásra kerülnek a területalapú támogatások ágazatában a 2008. igénylési évben teljesített kiadások, amelyek a következőknek felelnek meg: a) a legelőtámogatások tekintetében teljesített kiadások teljes összegének 10 %-a; b) a termeléshez kötött kiegészítő támogatások tekintetében teljesített kiadások teljes összegének 5 %-a, és c) a vidékfejlesztés ágazatában teljesített kiadások teljes összegének 5 %-a. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról (az értesítés a C(2014) 10135. számú dokumentummal történt) szóló, 2014. december 19-i bizottsági végrehajtási határozatot (HL L 369., 71. o.) abban a részében, amelyben az európai uniós finanszírozásból kizárásra kerülnek a területalapú támogatások ágazatában a 2008. igénylési évben teljesített kiadások, amelyek a következőknek felelnek meg: a) a legelőtámogatások tekintetében teljesített kiadások teljes összegének 10 %-a; b) a termeléshez kötött kiegészítő támogatások tekintetében teljesített kiadások teljes összegének 5 %-a, és c) a vidékfejlesztés ágazatában teljesített kiadások teljes összegének 5 %-a.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | A legelőterületek tekintetében előírt 10 %-os kiigazítást illetően:






  — | első megsemmisítési jogalapjának keretében a felperes a 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet (1) 2. cikkének a legelő meghatározása tekintetében történő téves értelmezésére, elégtelen indokolásra, valamint az arányosság elvének megsértésére hivatkozik. |
| --- | --- | --- |

1.

A legelőterületek tekintetében előírt 10 %-os kiigazítást illetően:

—

első megsemmisítési jogalapjának keretében a felperes a 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet (1) 2. cikkének a legelő meghatározása tekintetében történő téves értelmezésére, elégtelen indokolásra, valamint az arányosság elvének megsértésére hivatkozik.

| 2. | A termeléshez kötött kiegészítő területalapú támogatások és a vidékfejlesztési támogatások tekintetében előírt 5 %-os kiigazítást illetően






  — | második megsemmisítési jogalapja keretében a felperes azt állítja, hogy az 5 %-os pénzügyi kiigazítás a termeléshez kötött kiegészítő területalapú támogatások tekintetében ténybeli tévedés alapján került előírásra, elégtelen indokolás mellett és az arányosság elvének megsértésével. |
| --- | --- | --- |

2.

A termeléshez kötött kiegészítő területalapú támogatások és a vidékfejlesztési támogatások tekintetében előírt 5 %-os kiigazítást illetően

—

második megsemmisítési jogalapja keretében a felperes azt állítja, hogy az 5 %-os pénzügyi kiigazítás a termeléshez kötött kiegészítő területalapú támogatások tekintetében ténybeli tévedés alapján került előírásra, elégtelen indokolás mellett és az arányosság elvének megsértésével.

| — | harmadik megsemmisítési jogalapjának keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az 5 %-os pénzügyi kiigazítás a második pillér támogatásai tekintetében igazolatlanul került előírásra, és, mindenesetre, a Bizottság vonatkozó értékelése ténybeli tévedésből indult ki, és nyilvánvalóan aránytalan a második pillérhez tartozó intézkedésekkel kapcsolatos következetéseiben felvázolt kockázathoz viszonyítva. Különösen ami a Vidékfejlesztési program 214. intézkedését illeti, a felperes azt állítja, hogy az előírt kiigazítás részben a második következmény ugyanazon tárgy tekintetében, amely okból az jogellenes, és azt semmisnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

—

harmadik megsemmisítési jogalapjának keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az 5 %-os pénzügyi kiigazítás a második pillér támogatásai tekintetében igazolatlanul került előírásra, és, mindenesetre, a Bizottság vonatkozó értékelése ténybeli tévedésből indult ki, és nyilvánvalóan aránytalan a második pillérhez tartozó intézkedésekkel kapcsolatos következetéseiben felvázolt kockázathoz viszonyítva. Különösen ami a Vidékfejlesztési program 214. intézkedését illeti, a felperes azt állítja, hogy az előírt kiigazítás részben a második következmény ugyanazon tárgy tekintetében, amely okból az jogellenes, és azt semmisnek kell nyilvánítani.

---

(1)  A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 141, 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet 44. kötet 243. o.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/28

---

2015. március 4-én benyújtott kereset – Észtország kontra Bizottság

(T-117/15. sz. ügy)

(2015/C 171/33)

Az eljárás nyelve: észt

Felek

Felperes: Észt Köztársaság (képviselő: Kristi Kraavi-Käerdi)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottság 2014. december 22-i Ares(2014)4324235 levelében szereplő határozatot, amelyben a Bizottság megtagadta a cukor el nem távolított többletmennyiségei után kivetendő összegekről szóló 2006/776/EK bizottsági határozat (1) megváltoztatását. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottság 2014. december 22-i Ares(2014)4324235 levelében szereplő határozatot, amelyben a Bizottság megtagadta a cukor el nem távolított többletmennyiségei után kivetendő összegekről szóló 2006/776/EK bizottsági határozat (1) megváltoztatását.

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a megtámadott határozatnak a csatlakozási okmány (2) 58. cikkével együttesen értelmezett IV. melléklete 4. fejezete (2) bekezdésével ellentétes jellegén alapuló jogalap






  — | A Bíróság Pimix-ítéletéből (C-146/11, EU:C:2012:450) egyértelműen kitűnik, hogy a 2006/776 bizottsági határozat a meghozatala óta ellentétes a csatlakozási okmány említett rendelkezéseivel és a Bizottságnak meg kellett volna azt változtatnia. Tekintve, hogy a Bizottság a megtámadott határozattal megtagadta a 2006/776 határozat megváltoztatását, a megtámadott határozat is ellentétes a csatlakozási okmány említett rendelkezéseivel. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a megtámadott határozatnak a csatlakozási okmány (2) 58. cikkével együttesen értelmezett IV. melléklete 4. fejezete (2) bekezdésével ellentétes jellegén alapuló jogalap

—

A Bíróság Pimix-ítéletéből (C-146/11, EU:C:2012:450) egyértelműen kitűnik, hogy a 2006/776 bizottsági határozat a meghozatala óta ellentétes a csatlakozási okmány említett rendelkezéseivel és a Bizottságnak meg kellett volna azt változtatnia. Tekintve, hogy a Bizottság a megtámadott határozattal megtagadta a 2006/776 határozat megváltoztatását, a megtámadott határozat is ellentétes a csatlakozási okmány említett rendelkezéseivel.

| 2. | A második, a megfelelő ügyintézés elvének megsértésén alapuló jogalap






  — | A Bizottság a megfelelő ügyintézés elve alapján köteles a jogi aktusokat az Európai Bíróság értelmezésének megfelelően alkalmazni. Mivel a Bizottság a 2006/776 határozatát nem hozta összhangba az uniós joggal a Törvényszék Cseh Köztársaság kontra Bizottság ítélte (T-248/07, EU:T:2012:170) és a Litván Köztársaság kontra Bizottság ítélete (T-262/07, EU:T:2012:171), valamint a Bíróság Pimix-ítélete (C-146/11, EU:C:2012:450) alapján, megsértette a megfelelő ügyintézés elvét. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a megfelelő ügyintézés elvének megsértésén alapuló jogalap

—

A Bizottság a megfelelő ügyintézés elve alapján köteles a jogi aktusokat az Európai Bíróság értelmezésének megfelelően alkalmazni. Mivel a Bizottság a 2006/776 határozatát nem hozta összhangba az uniós joggal a Törvényszék Cseh Köztársaság kontra Bizottság ítélte (T-248/07, EU:T:2012:170) és a Litván Köztársaság kontra Bizottság ítélete (T-262/07, EU:T:2012:171), valamint a Bíróság Pimix-ítélete (C-146/11, EU:C:2012:450) alapján, megsértette a megfelelő ügyintézés elvét.

| 3. | A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap






  — | A megtámadott határozat és a 2006/776 határozat ellentétes az arányosság elvével, mivel Észtország magánszemélyekkel szemben nem hivatkozhat a 60/2004/EK rendeletre (3) és az e határozatok alapján Észtországot terhelő kötelezettségek az uniós költségvetésbe történő befizetésre korlátozódnak és nem teszik lehetővé a cukor-többletmennyiség eltávolításával követett cél elérését. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap

—

A megtámadott határozat és a 2006/776 határozat ellentétes az arányosság elvével, mivel Észtország magánszemélyekkel szemben nem hivatkozhat a 60/2004/EK rendeletre (3) és az e határozatok alapján Észtországot terhelő kötelezettségek az uniós költségvetésbe történő befizetésre korlátozódnak és nem teszik lehetővé a cukor-többletmennyiség eltávolításával követett cél elérését.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága nem rendelkezik hatáskörrel a megtámadott határozat meghozatalára






  — | Az arra vonatkozó határozatot, hogy a 2006/776 bizottsági határozatot meg kell változtatni, a biztosi testületnek kellett volna meghoznia. Olyan alapvető döntésről van szó, amelynek meghozatala nem átruházható. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága nem rendelkezik hatáskörrel a megtámadott határozat meghozatalára

—

Az arra vonatkozó határozatot, hogy a 2006/776 bizottsági határozatot meg kell változtatni, a biztosi testületnek kellett volna meghoznia. Olyan alapvető döntésről van szó, amelynek meghozatala nem átruházható.

---

(1)  A cukor el nem távolított többletmennyiségei után kivetendő összegekről szóló 2006. november 13-I 2006/776/EK bizottsági határozat (HL L 314., 35. o.)

(2)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL 2003. L 236., 33. o.)

(3)  A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 2004. január 14-i 60/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 9., 8. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 42. kötet, 125. o.)

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/29

---

2015. március 16-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (Limassol, Ciprus) (UNICORN-čerpací stanice)

(T-123/15. sz. ügy)

(2015/C 171/34)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Unicorn a.s. (Prága, Cseh Köztársaság) (képviselő: L. Lorenc ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mercilink Equipment Leasing Ltd (Limassol, Ciprus)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban.

A vitatott védjegy:„UNICORN-čerpací stanice” közösségi szóvédjegy – 1 1 0 14  685. sz. közösségi védjegy.

Az OHIM előtti eljárás: Felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az OHIM ötödik fellebbezési tanácsának 2015. január 13-án hozott határozata (R 153/2014-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az OHIM nem megfelelően vette figyelembe a felperes által benyújtott bizonyítékot; |
| --- | --- |

—

az OHIM nem megfelelően vette figyelembe a felperes által benyújtott bizonyítékot;

| — | az OHIM helytelenül állapította meg a korábbi védjegyek jóhírnevét. |
| --- | --- |

—

az OHIM helytelenül állapította meg a korábbi védjegyek jóhírnevét.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/30

---

2015. március 18-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (UNICORN)

(T-124/15. sz. ügy)

(2015/C 171/35)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Unicorn a.s. (Prága, Cseh Köztársaság) (képviselő: L. Lorenc ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mercilink Equipment Leasing Ltd (Limassol, Ciprus)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban

A vitatott védjegy: közösségi ábrás védjegy (unikornis ábrázolása) – 11 014 743. közösségi védjegy

Az OHIM előtti eljárás: Felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az OHIM ötödik fellebbezési tanácsának 2015. január 13-án hozott határozata (R 149/2014-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az OHIM nem megfelelően vette figyelembe a felperes által előterjesztett bizonyítékokat; |
| --- | --- |

—

az OHIM nem megfelelően vette figyelembe a felperes által előterjesztett bizonyítékokat;

| — | az OHIM helytelenül vette figyelembe a korábbi védjegyek jóhírnevét. |
| --- | --- |

—

az OHIM helytelenül vette figyelembe a korábbi védjegyek jóhírnevét.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/31

---

2015. március 18-án benyújtott kereset – Unicorn kontra OHIM – Mercilink Equipment Leasing (UNICORN)

(T-125/15. sz. ügy)

(2015/C 171/36)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Unicorn a.s. (Prága, Cseh Köztársaság) (képviselő: L. Lorenc ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mercilink Equipment Leasing Ltd (Limassol, Ciprus)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A vitatott védjegy: az „UNICORN” szóelemet magában foglaló közösségi ábrás védjegy – 1 1 0 14  701. sz. közösségi védjegy.

Az OHIM előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az OHIM ötödik fellebbezési tanácsának 2015. január 13-án hozott határozata (R 150/2014-5. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az OHIM nem vette megfelelően figyelembe a felperes által benyújtott bizonyítékokat; |
| --- | --- |

—

Az OHIM nem vette megfelelően figyelembe a felperes által benyújtott bizonyítékokat;

| — | az OHIM helytelenül állapította meg, hogy a korábbi védjegyek jóhírnévvel rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

az OHIM helytelenül állapította meg, hogy a korábbi védjegyek jóhírnévvel rendelkeznek.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/31

---

2015. március 20-án benyújtott kereset – Rotkäppchen – Mumm Sektkellereien kontra OHIM – Ruiz Moncayo (RED RIDING HOOD)

(T-128/15. sz. ügy)

(2015/C 171/37)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Rotkäppchen – Mumm Sektkellereien GmbH (Freyburg, Németország) (képviselő: W. Berlit ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Alberto Ruiz Moncayo (Entrena, Spanyolország)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A vitatott védjegy: RED RIDING HOOD közösségi szóvédjegy – 1 1 2 99  831. sz. védjegybejelentés.

Az OHIM előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2015. január 28-án hozott határozata (R 1012/2014-4. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály B 2 1 77  817. sz. felszólalási eljárásban 2014. március 27-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály B 2 1 77  817. sz. felszólalási eljárásban 2014. március 27-én hozott határozatát;

| — | utasítsa el a 1 1 2 99  831. sz. védjegybejelentést; |
| --- | --- |

—

utasítsa el a 1 1 2 99  831. sz. védjegybejelentést;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/32

---

2015. március 23-án benyújtott kereset – salesforce.com kontra OHIM

(SOCIAL.COM)

(T-134/15. sz. ügy)

(2015/C 171/38)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: salesforce.com, Inc. (San Francisco, Egyesült Államok) (képviselők: A. Nordemann és M. Maier ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: SOCIAL.COM közösségi szóvédjegy – 1 2 2 45  411. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2015. január 20-án hozott határozata (R 1752/2014-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (2) bekezdésének összefüggésében értelmezett 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (2) bekezdésének összefüggésében értelmezett 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (2) bekezdésének összefüggésében értelmezett 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (2) bekezdésének összefüggésében értelmezett 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/33

---

2015. március 30-án benyújtott kereset – DHL Express (France) kontra OHIM – Chronopost (WEBSHIPPING)

(T-142/15. sz. ügy)

(2015/C 171/39)

A keresetlevél nyelve: francia

Felek

Felperes: DHL Express (France) (Le Bourget, Franciaország) (képviselők: A. Casalonga, F. Codevelle, C. Bercial Arias ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Chronopost (Párizs, Franciaország)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban

A vitatott védjegy:1 9 09  183. sz. közösségi védjegy

Az OHIM előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2015. január 28-án hozott határozata (R 2425/2013-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | állapítsa meg, hogy az 1 9 09  183. sz. WEBSHIPPING közösségi védjegy jogosultjának megszűnt a védjegyoltalomhoz való joga, és úgy kell tekinteni, hogy a védjegy a megszűnés megállapítása iránti kérelem benyújtásától, azaz 2012. július 6-tól nem rendelkezik joghatásokkal; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az 1 9 09  183. sz. WEBSHIPPING közösségi védjegy jogosultjának megszűnt a védjegyoltalomhoz való joga, és úgy kell tekinteni, hogy a védjegy a megszűnés megállapítása iránti kérelem benyújtásától, azaz 2012. július 6-tól nem rendelkezik joghatásokkal;

| — | az OHIM-ot és (adott esetben) a beavatkozót kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot és (adott esetben) a beavatkozót kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/34

---

2015. március 25-én benyújtott kereset – L’Oréal kontra OHIM – Theralab (VICHY LABORATOIRES V IDÉALIA)

(T-144/15. sz. ügy)

(2015/C 171/40)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: L’Oréal (Párizs, Franciaország) (képviselő: J. Sena Mioludo ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Theralab – Produtos Farmacêuticos e Nutracêuticos, Lda (Viseu, Portugália)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: Felperes

A vitatott védjegy: a „VICHY LABORATOIRES V IDÉALIA” szóelemet magában foglaló közösségi ábrás védjegy – 1 1 0 74  391. sz. védjegybejelentés

Az OHIM előtti eljárás: Felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2015. január 22-én hozott határozata (R 1097/2014-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály 2014. február 26-án a B 002139916. sz. felszólalás ügyében hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály 2014. február 26-án a B 002139916. sz. felszólalás ügyében hozott határozatát;

| — | utasítsa el a B 002139916. sz. felszólalást; |
| --- | --- |

—

utasítsa el a B 002139916. sz. felszólalást;

| — | egészében adjon helyt a 1 1 0 74  391. sz. „VICHY LABORATOIRES V IDÉALIA (+ábra)” közösségi védjegybejelentésnek; |
| --- | --- |

—

egészében adjon helyt a 1 1 0 74  391. sz. „VICHY LABORATOIRES V IDÉALIA (+ábra)” közösségi védjegybejelentésnek;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/34

---

2015. március 23-án benyújtott kereset – hyphen kontra OHIM – Skylotec

(T-146/15. sz. ügy)

(2015/C 171/41)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: hyphen GmbH (München, Németország) (képviselő: M. Gail ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Skylotec GmbH (Neuwied, Németország)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: felperes

A vitatott védjegy: közösségi ábrás védjegy (sokszög ábrázolása) – 2 255 537. sz. közösségi ábrás védjegy

Az OHIM előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2015. március 9-én hozott határozata (R 1506/2014-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 207/2009 rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának megsértése;

| — | a 207/2009 rendelet 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/35

---

2015. április 1-jén benyújtott kereset – Puma kontra OHIM – Gemma Group (Ugró állat ábrázolása)

(T-159/15. sz. ügy)

(2015/C 171/42)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Puma SE (Herzogenaurach, Németország) (képviselő: P. González-Bueno Catalán de Ocón ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Gemma Group Srl (Cerasolo Ausa, Olaszország)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban

A vitatott védjegy: Közösségi ábrás védjegy (ugró állat ábrázolása) – 1 1 5 73  474. sz. védjegybejelentés

Az OHIM előtti eljárás: Felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az OHIM ötödik fellebbezési tanácsának 2014. december 19-én hozott határozata (R 1207/2014-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az OHIM-ot és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének, 75. cikkének és 76. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének, 75. cikkének és 76. cikkének megsértése.

---

Közszolgálati Törvényszék

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/36

---

A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2015. március 26-i ítélete – DO kontra ESMA

(F-32/14. sz. ügy) (1)

((Közszolgálat - Az ESMA személyi állománya - Ideiglenes alkalmazott - Szerződés meghosszabbításának elmaradása - Értékelő jelentés - Az értékelő jelentés késedelmes elkészítése - Az általános és az egyedi értékelések közötti következetlenség))

(2015/C 171/43)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: DO (képviselő: S. A. Pappas ügyvéd)

Alperes: Európai Értékpapír-piaci Hatóság (képviselők: R. Vasileva meghatalmazott, valamint D. Waelbroeck és A. Duron ügyvédek)

Az ügy tárgya

A felperes ideiglenes alkalmazotti szerződését a kedvezőtlen értékelő jelentés következtében meg nem hosszabbító határozat megsemmisítése, továbbá az említett értékelő jelentés megsemmisítése iránti kérelem, valamint kártérítés iránti kérelem

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | DO maga viseli saját költségeit, valamint köteles viselni az Európai Értékpapír-piaci Hatóság részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

DO maga viseli saját költségeit, valamint köteles viselni az Európai Értékpapír-piaci Hatóság részéről felmerült költségeket is.

---

(1)  JO C 184., 2014.6.16., 45. o.

---

| 26.5.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 171/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 171/36

---

A Közszolgálati Törvényszék harmadik tanácsa elnökének 2015. március 25-i végzése – Necci kontra Bizottság

(F-5/15. sz. ügy) (1)

((Közszolgálat - Tisztviselők - Nyugdíjak - A nemzeti nyugdíjrendszerben megszerzett nyugdíjjogosultság átvitele - A nyugdíjra jogosító szolgálati idő jóváírására tett javaslat - A pert megelőző eljárás tiszteletben tartásának elmaradása - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság))

(2015/C 171/44)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Claudio Necci (Auderghem, Belgium) (képviselők: S. Orlandi és T. Martin ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall és G. Gattinara meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A személyzeti szabályzat VIII. melléklete 11. cikke (2) bekezdése általános végrehajtási rendelkezései 9. cikkének jogellenessé nyilvánítása és a felperes nyugdíjjogosultságainak az uniós nyugdíjrendszerbe való átvitelére vonatkozó azon határozat megsemmisítése iránti kérelem, amely a tisztviselők személyzeti szabályzata VIII. mellékletének 11. és 12. cikkére vonatkozó új általános végrehajtási rendelkezéseket alkalmazza.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Közszolgálati Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Közszolgálati Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | C. Necci maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

2)

C. Necci maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 96., 2015.3.23., 26. o.

---