# Službeni list C 134/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 134 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.24. travnja 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 134

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.24. travnja 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | III.   Pripremni akti |
| | VIJEĆE |
| 2015/C 134/01 | Stajalište Vijeća (EU) br. 4/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te o izmjeni Direktive 2007/46/EZUsvojeno od strane Vijeća 2. ožujka 2015. | 1 |
| 2015/C 134/02 | Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 4/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava e-poziva ugrađenog u vozilo povezanog sa službom 112 i o izmjeni Direktive 2007/46/EZ | 15 |
| 2015/C 134/03 | Stajalište Vijeća (EU) br. 5/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statisticiUsvojeno od strane Vijeća 5. ožujka 2015. (
  1
  ) | 18 |
| 2015/C 134/04 | Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 5/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici | 27 |
| 2015/C 134/05 | Stajalište Vijeća (EU) br. 6/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZUsvojeno od strane Vijeća 5. ožujka 2015. (
  2
  ) | 29 |
| 2015/C 134/06 | Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 6/2015 u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju i provjeravanju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa i izvješćivanju o njima te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ | 52 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

III.   Pripremni akti

VIJEĆE

2015/C 134/01

Stajalište Vijeća (EU) br. 4/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te o izmjeni Direktive 2007/46/EZUsvojeno od strane Vijeća 2. ožujka 2015.

1

2015/C 134/02

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 4/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava e-poziva ugrađenog u vozilo povezanog sa službom 112 i o izmjeni Direktive 2007/46/EZ

15

2015/C 134/03

Stajalište Vijeća (EU) br. 5/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statisticiUsvojeno od strane Vijeća 5. ožujka 2015. (
  1
  )

1

18

2015/C 134/04

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 5/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici

27

2015/C 134/05

Stajalište Vijeća (EU) br. 6/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZUsvojeno od strane Vijeća 5. ožujka 2015. (
  2
  )

2

29

2015/C 134/06

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 6/2015 u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju i provjeravanju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa i izvješćivanju o njima te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP i Švicarsku |
| | (2)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP i Švicarsku

1

(2)   Tekst značajan za EGP

2

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

III. Pripremni akti

VIJEĆE

| 24.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 134/1

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 4/2015 U PRVOM ČITANJU

s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ

Usvojeno od strane Vijeća 2. ožujka 2015.

(2015/C 134/01)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je sveobuhvatni sustav homologacije motornih vozila na razini Unije. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je sveobuhvatni sustav homologacije motornih vozila na razini Unije.

| (2) | Tehnički zahtjevi za homologaciju motornih vozila s obzirom na brojne sigurnosne elemente kao i one koji se odnose na okoliš usklađeni su na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina sigurnosti na cestama u cijeloj Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Tehnički zahtjevi za homologaciju motornih vozila s obzirom na brojne sigurnosne elemente kao i one koji se odnose na okoliš usklađeni su na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina sigurnosti na cestama u cijeloj Uniji.

| (3) | Uvođenje usluge eCall dostupne u svim vozilima i u svim državama članicama jedan je od glavnih ciljeva Unije u području sigurnosti na cestama od 2003. Za ostvarenje tog cilja pokrenut je niz inicijativa, kao dio pristupa dobrovoljnog uvođenja, ali one do sada nisu postigle dovoljan napredak. |
| --- | --- |

(3)

Uvođenje usluge eCall dostupne u svim vozilima i u svim državama članicama jedan je od glavnih ciljeva Unije u području sigurnosti na cestama od 2003. Za ostvarenje tog cilja pokrenut je niz inicijativa, kao dio pristupa dobrovoljnog uvođenja, ali one do sada nisu postigle dovoljan napredak.

| (4) | Kako bi se dodatno poboljšala sigurnost na cesti, Komunikacijom Komisije od 21. kolovoza 2009. naslovljenom: „eCall: vrijeme za uvođenje” predložene su nove mjere kako bi se u Uniji uvela usluga poziva u slučaju nužde ugrađena u vozilo. Jedna od predloženih mjera bila je da se ugradnja sustava eCall ugrađenih u vozilo koji se temelje na službi 112 u svim novim vrstama vozila učini obveznom, počevši s vozilima kategorija M1 i N1 kako su utvrđene u Prilogu II. Direktivi 2007/46/EZ. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se dodatno poboljšala sigurnost na cesti, Komunikacijom Komisije od 21. kolovoza 2009. naslovljenom: „eCall: vrijeme za uvođenje” predložene su nove mjere kako bi se u Uniji uvela usluga poziva u slučaju nužde ugrađena u vozilo. Jedna od predloženih mjera bila je da se ugradnja sustava eCall ugrađenih u vozilo koji se temelje na službi 112 u svim novim vrstama vozila učini obveznom, počevši s vozilima kategorija M1 i N1 kako su utvrđene u Prilogu II. Direktivi 2007/46/EZ.

| (5) | Europski parlament je 3. srpnja 2012. usvojio rezoluciju o eCallu: novoj usluzi povezanoj sa službom 112 za građane, kojom se pozvalo Komisiju da podnese prijedlog u okviru Direktive 2007/46/EZ kako bi se do 2015. osiguralo obvezno uvođenje javnog sustava eCall koji se temelji na službi 112. |
| --- | --- |

(5)

Europski parlament je 3. srpnja 2012. usvojio rezoluciju o eCallu: novoj usluzi povezanoj sa službom 112 za građane, kojom se pozvalo Komisiju da podnese prijedlog u okviru Direktive 2007/46/EZ kako bi se do 2015. osiguralo obvezno uvođenje javnog sustava eCall koji se temelji na službi 112.

| (6) | Još uvijek je nužno poboljšati rad službe 112 širom Unije kako bi brzo i učinkovito pružala pomoć u slučajevima nužde. |
| --- | --- |

(6)

Još uvijek je nužno poboljšati rad službe 112 širom Unije kako bi brzo i učinkovito pružala pomoć u slučajevima nužde.

| (7) | Sustav Unije eCall trebao bi smanjiti broj smrtnih slučajeva u Uniji kao i ozbiljnost ozljeda uzrokovanih nesrećama na cesti, zahvaljujući ranom upozorenju hitnih službi. Obveznim uvođenjem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112, zajedno s potrebnom i usklađenom nadogradnjom infrastrukture javnih mobilnih bežičnih komunikacijskih mreža za prijenos poziva eCall i pristupnih točaka sigurnosnog poziva (PSAP-ovi) za primanje poziva eCall i njihovu obradu, osigurala bi se dostupnost usluge svim građanima i time pridonijelo smanjenju smrtnih slučajeva i teških ozljeda, troškova vezanih uz zdravstvenu skrb, zastoja uzrokovanih nesrećama i drugih troškova. |
| --- | --- |

(7)

Sustav Unije eCall trebao bi smanjiti broj smrtnih slučajeva u Uniji kao i ozbiljnost ozljeda uzrokovanih nesrećama na cesti, zahvaljujući ranom upozorenju hitnih službi. Obveznim uvođenjem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112, zajedno s potrebnom i usklađenom nadogradnjom infrastrukture javnih mobilnih bežičnih komunikacijskih mreža za prijenos poziva eCall i pristupnih točaka sigurnosnog poziva (PSAP-ovi) za primanje poziva eCall i njihovu obradu, osigurala bi se dostupnost usluge svim građanima i time pridonijelo smanjenju smrtnih slučajeva i teških ozljeda, troškova vezanih uz zdravstvenu skrb, zastoja uzrokovanih nesrećama i drugih troškova.

| (8) | U skladu s člankom 1. stavkom 1. Odluke br. 585/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), države članice najmanje šest mjeseci prije dana početka primjene ove Uredbe, a u svakom slučaju najkasnije 1. listopada 2017., na svojem državnom području uvode infrastrukturu PSAP-a za eCall, koja je nužna za ispravno primanje i obradu svih poziva eCall. U skladu s člankom 3. Odluke br. 585/2014/EU, države članice najkasnije 24. prosinca 2015. izvješćuju Komisiju o stanju provedbe te odluke. Ako je zaključak izvješća da infrastruktura PSAP-a za eCall neće biti operativna do 1. listopada 2017., Komisija bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo uvođenje infrastrukture PSAP-a za eCall. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 1. stavkom 1. Odluke br. 585/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), države članice najmanje šest mjeseci prije dana početka primjene ove Uredbe, a u svakom slučaju najkasnije 1. listopada 2017., na svojem državnom području uvode infrastrukturu PSAP-a za eCall, koja je nužna za ispravno primanje i obradu svih poziva eCall. U skladu s člankom 3. Odluke br. 585/2014/EU, države članice najkasnije 24. prosinca 2015. izvješćuju Komisiju o stanju provedbe te odluke. Ako je zaključak izvješća da infrastruktura PSAP-a za eCall neće biti operativna do 1. listopada 2017., Komisija bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo uvođenje infrastrukture PSAP-a za eCall.

| (9) | U skladu sa stavkom 4. Preporuke Komisije 2011/750/EU (5), države članice trebale bi osigurati da su operateri mobilnih mreža do 31. prosinca 2014. u svojim mrežama uspostavili mehanizam za postupanje s „diskriminatorom za eCall”. Ako se pregledom iz stavka 6. te preporuke zaključi da „diskriminator za eCall” neće biti uspostavljen do 31. ožujka 2016., Komisija bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da operateri mobilnih mreža uspostave mehanizam za postupanje s „diskriminatorom za eCall”. |
| --- | --- |

(9)

U skladu sa stavkom 4. Preporuke Komisije 2011/750/EU (5), države članice trebale bi osigurati da su operateri mobilnih mreža do 31. prosinca 2014. u svojim mrežama uspostavili mehanizam za postupanje s „diskriminatorom za eCall”. Ako se pregledom iz stavka 6. te preporuke zaključi da „diskriminator za eCall” neće biti uspostavljen do 31. ožujka 2016., Komisija bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da operateri mobilnih mreža uspostave mehanizam za postupanje s „diskriminatorom za eCall”.

| (10) | Pružanje točnih i pouzdanih informacija za utvrđivanje položaja ključni je dio učinkovitog rada sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112. Stoga je primjereno zahtijevati njegovu usklađenost s uslugama u okviru programa Galileo i Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) kako su navedeni u Uredbi (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Sustav uspostavljen u okviru programa Galileo neovisan je globalni sustav satelitske navigacije dok je sustav uspostavljen u okviru programa EGNOS regionalni sustav satelitske navigacije kojim se poboljšava kakvoća signala globalnog sustava za određivanje položaja. |
| --- | --- |

(10)

Pružanje točnih i pouzdanih informacija za utvrđivanje položaja ključni je dio učinkovitog rada sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112. Stoga je primjereno zahtijevati njegovu usklađenost s uslugama u okviru programa Galileo i Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) kako su navedeni u Uredbi (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Sustav uspostavljen u okviru programa Galileo neovisan je globalni sustav satelitske navigacije dok je sustav uspostavljen u okviru programa EGNOS regionalni sustav satelitske navigacije kojim se poboljšava kakvoća signala globalnog sustava za određivanje položaja.

| (11) | Obvezno opremanje vozila sustavom eCall ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112 trebalo bi se u početku primjenjivati samo na nove vrste osobnih automobila i lakih gospodarskih vozila (kategorije M1 i N1) za koje već postoji odgovarajući mehanizam za aktiviranje. Komisija bi, prema potrebi s ciljem podnošenja odgovarajućeg zakonodavnog prijedloga, trebala dodatno ispitati mogućnost da se zahtjev za primjenu sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 u skoroj budućnosti proširi na druge kategorije vozila, kao što su teška teretna vozila, gradski i međugradski autobusi, motorna vozila na dva kotača i poljoprivredni traktori. |
| --- | --- |

(11)

Obvezno opremanje vozila sustavom eCall ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112 trebalo bi se u početku primjenjivati samo na nove vrste osobnih automobila i lakih gospodarskih vozila (kategorije M1 i N1) za koje već postoji odgovarajući mehanizam za aktiviranje. Komisija bi, prema potrebi s ciljem podnošenja odgovarajućeg zakonodavnog prijedloga, trebala dodatno ispitati mogućnost da se zahtjev za primjenu sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 u skoroj budućnosti proširi na druge kategorije vozila, kao što su teška teretna vozila, gradski i međugradski autobusi, motorna vozila na dva kotača i poljoprivredni traktori.

| (12) | Kako bi se povećao proboj na tržište trebalo bi promicati opremanje postojećih vrsta vozila proizvedenih nakon 31. ožujka 2018. sustavom eCall ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112. U pogledu vrsta vozila homologiranih prije 31. ožujka 2018. sustav eCall može biti dobrovoljno naknadno ugrađen. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se povećao proboj na tržište trebalo bi promicati opremanje postojećih vrsta vozila proizvedenih nakon 31. ožujka 2018. sustavom eCall ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112. U pogledu vrsta vozila homologiranih prije 31. ožujka 2018. sustav eCall može biti dobrovoljno naknadno ugrađen.

| (13) | Javna interoperabilna usluga eCall na razini Unije koja se temelji na jedinstvenom europskom broju hitne službe 112 i sustavi eCall koje podržavaju usluge treće strane (usluge TPS eCall) mogu koegzistirati pod uvjetom da se donesu mjere potrebne za osiguranje kontinuiteta u pružanju usluge potrošačima. Kako bi se osigurao kontinuitet javne usluge eCall koja se temelji na službi 112 u svim državama članicama tijekom cijelog životnog vijeka vozila te zajamčilo da je javna usluga eCall koja se temelji na službi 112 uvijek automatski dostupna, sva bi vozila trebala biti opremljena javnom uslugom eCall koja se temelji na službi 112, neovisno o tome hoće li vlasnik vozila odabrati ili ne uslugu TPS eCall. |
| --- | --- |

(13)

Javna interoperabilna usluga eCall na razini Unije koja se temelji na jedinstvenom europskom broju hitne službe 112 i sustavi eCall koje podržavaju usluge treće strane (usluge TPS eCall) mogu koegzistirati pod uvjetom da se donesu mjere potrebne za osiguranje kontinuiteta u pružanju usluge potrošačima. Kako bi se osigurao kontinuitet javne usluge eCall koja se temelji na službi 112 u svim državama članicama tijekom cijelog životnog vijeka vozila te zajamčilo da je javna usluga eCall koja se temelji na službi 112 uvijek automatski dostupna, sva bi vozila trebala biti opremljena javnom uslugom eCall koja se temelji na službi 112, neovisno o tome hoće li vlasnik vozila odabrati ili ne uslugu TPS eCall.

| (14) | Potrošačima bi trebalo pružiti realističan opći pregled sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 i sustava TPS eCall, ako je vozilo njime opremljeno, kao i opsežne i pouzdane informacije o svim dodatnim funkcijama ili uslugama povezanima s ponuđenim privatnim hitnim službama, aplikacijama za hitne pozive ili pozive za pomoć ugrađenima u vozila te o razini usluge koja se može očekivati ako se kupe usluge treće strane i s njima povezanim troškovima. Usluga eCall koja se temelji na službi 112 javna je usluga od općeg interesa te bi stoga trebala biti dostupna svim potrošačima besplatno. |
| --- | --- |

(14)

Potrošačima bi trebalo pružiti realističan opći pregled sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 i sustava TPS eCall, ako je vozilo njime opremljeno, kao i opsežne i pouzdane informacije o svim dodatnim funkcijama ili uslugama povezanima s ponuđenim privatnim hitnim službama, aplikacijama za hitne pozive ili pozive za pomoć ugrađenima u vozila te o razini usluge koja se može očekivati ako se kupe usluge treće strane i s njima povezanim troškovima. Usluga eCall koja se temelji na službi 112 javna je usluga od općeg interesa te bi stoga trebala biti dostupna svim potrošačima besplatno.

| (15) | Obvezno opremanje vozila sustavom eCall ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112 ne bi trebalo dovesti u pitanje pravo svih dionika, kao što su proizvođači automobila i neovisni operateri, da ponude dodatne hitne usluge i/ili usluge s dodanom vrijednosti, usporedno ili kao dodatak sustavu eCall ugrađenom u vozilo koji se temelji na službi 112. Međutim, sve dodatne usluge trebale bi biti osmišljene na takav način da ne povećavaju odvraćanje pažnje vozača ili da ne utječu na funkcioniranje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te na djelotvoran rad centara za primanje hitnih poziva. Sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 i sustav koji pruža privatne usluge ili usluge dodane vrijednosti trebao bi biti osmišljen na način da onemogućuje razmjenu osobnih podataka među njima. Te usluge, ako su pružene, trebale bi biti u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o sigurnosti i zaštiti te zaštiti podataka i za kupca bi uvijek trebale ostati neobvezne. |
| --- | --- |

(15)

Obvezno opremanje vozila sustavom eCall ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112 ne bi trebalo dovesti u pitanje pravo svih dionika, kao što su proizvođači automobila i neovisni operateri, da ponude dodatne hitne usluge i/ili usluge s dodanom vrijednosti, usporedno ili kao dodatak sustavu eCall ugrađenom u vozilo koji se temelji na službi 112. Međutim, sve dodatne usluge trebale bi biti osmišljene na takav način da ne povećavaju odvraćanje pažnje vozača ili da ne utječu na funkcioniranje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te na djelotvoran rad centara za primanje hitnih poziva. Sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 i sustav koji pruža privatne usluge ili usluge dodane vrijednosti trebao bi biti osmišljen na način da onemogućuje razmjenu osobnih podataka među njima. Te usluge, ako su pružene, trebale bi biti u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o sigurnosti i zaštiti te zaštiti podataka i za kupca bi uvijek trebale ostati neobvezne.

| (16) | Kako bi se osigurao slobodan izbor potrošačima i pošteno tržišno natjecanje te potaknule inovacije i povećala konkurentnost industrije informacijske tehnologije Unije na svjetskom tržištu, sustavi eCall ugrađeni u vozilo trebali bi se temeljiti na interoperabilnoj, standardiziranoj i sigurnoj platformi s otvorenim pristupom za moguće buduće aplikacije ili usluge u vozilima. Budući da je za to potrebna tehnička i pravna potpora, Komisija bi trebala bez odgode procijeniti, na temelju savjetovanja s uključenim dionicima, uključujući proizvođače vozila i neovisne operatere, sve mogućnosti za promicanje i osiguravanje takve platforme otvorenog pristupa te, ako je potrebno, predložiti zakonodavnu inicijativu u tu svrhu. Osim toga, sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 trebao bi biti dostupan uz razumnu naknadu kojom se ne premašuje nominalni iznos te bez diskriminacije svim neovisnim operaterima u svrhe popravka i održavanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se osigurao slobodan izbor potrošačima i pošteno tržišno natjecanje te potaknule inovacije i povećala konkurentnost industrije informacijske tehnologije Unije na svjetskom tržištu, sustavi eCall ugrađeni u vozilo trebali bi se temeljiti na interoperabilnoj, standardiziranoj i sigurnoj platformi s otvorenim pristupom za moguće buduće aplikacije ili usluge u vozilima. Budući da je za to potrebna tehnička i pravna potpora, Komisija bi trebala bez odgode procijeniti, na temelju savjetovanja s uključenim dionicima, uključujući proizvođače vozila i neovisne operatere, sve mogućnosti za promicanje i osiguravanje takve platforme otvorenog pristupa te, ako je potrebno, predložiti zakonodavnu inicijativu u tu svrhu. Osim toga, sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 trebao bi biti dostupan uz razumnu naknadu kojom se ne premašuje nominalni iznos te bez diskriminacije svim neovisnim operaterima u svrhe popravka i održavanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (17) | Kako bi se održao integritet sustava homologacije, samo oni sustavi eCall ugrađeni u vozilo koji se temelje na službi 112 koji se mogu u potpunosti ispitati trebali bi biti prihvaćeni za potrebe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se održao integritet sustava homologacije, samo oni sustavi eCall ugrađeni u vozilo koji se temelje na službi 112 koji se mogu u potpunosti ispitati trebali bi biti prihvaćeni za potrebe ove Uredbe.

| (18) | Sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112, kao sustav za nuždu, zahtijeva najveći mogući stupanj pouzdanosti. Trebalo bi osigurati točnost minimalnog skupa podataka kao i prijenosa i kvalitete glasa te razviti jedinstven režim ispitivanja kako bi se osigurala dugovječnost i trajnost sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112. Stoga bi trebalo redovno provoditi periodične tehničke preglede u skladu s Direktivom 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

(18)

Sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112, kao sustav za nuždu, zahtijeva najveći mogući stupanj pouzdanosti. Trebalo bi osigurati točnost minimalnog skupa podataka kao i prijenosa i kvalitete glasa te razviti jedinstven režim ispitivanja kako bi se osigurala dugovječnost i trajnost sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112. Stoga bi trebalo redovno provoditi periodične tehničke preglede u skladu s Direktivom 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8).

| (19) | Male serije vozila i vozila odobrena u skladu s člankom 24. Direktive 2007/46/EZ isključeni su prema toj direktivi iz zahtjevâ o zaštiti putnika u slučaju prednjeg i bočnog sudara. Stoga bi ta vozila trebala biti izuzeta od obveze usklađivanja sa zahtjevima za sustav eCall navedenima u ovoj Uredbi. Osim toga, neka vozila kategorija M1 i N1 ne mogu iz tehničkih razloga biti opremljena odgovarajućim mehanizmom za aktiviranje poziva eCall. |
| --- | --- |

(19)

Male serije vozila i vozila odobrena u skladu s člankom 24. Direktive 2007/46/EZ isključeni su prema toj direktivi iz zahtjevâ o zaštiti putnika u slučaju prednjeg i bočnog sudara. Stoga bi ta vozila trebala biti izuzeta od obveze usklađivanja sa zahtjevima za sustav eCall navedenima u ovoj Uredbi. Osim toga, neka vozila kategorija M1 i N1 ne mogu iz tehničkih razloga biti opremljena odgovarajućim mehanizmom za aktiviranje poziva eCall.

| (20) | Na vozila za posebne namjene trebali bi se primjenjivati zahtjevi za sustav eCall navedeni u ovoj Uredbi kad je osnovno/nepotpuno vozilo opremljeno potrebnim mehanizmom za aktiviranje. |
| --- | --- |

(20)

Na vozila za posebne namjene trebali bi se primjenjivati zahtjevi za sustav eCall navedeni u ovoj Uredbi kad je osnovno/nepotpuno vozilo opremljeno potrebnim mehanizmom za aktiviranje.

| (21) | Svaka obrada osobnih podataka u sklopu sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 trebala bi biti u skladu s pravilima o zaštiti osobnih podataka iz Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) te iz Direktive 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10), posebice kako bi se zajamčilo da vozila opremljena sustavima eCall ugrađenima u vozilo koji se temelje na službi 112, u svom uobičajenom radnom stanju u vezi s pozivom eCall na broj 112, nisu sljediva i nisu predmet nikakvog trajnog praćenja te da minimalni skup podataka koji šalje sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 uključuje minimalne informacije potrebne za primjerenu obradu poziva u slučaju nužde. Time bi se trebale uzeti u obzir preporuke Radne skupine za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka, osnovane člankom 29. Direktive 95/46/EZ („Radna skupina za zaštitu podataka iz članka 29.”), koje su sadržane u njezinu „Radnom dokumentu o posljedicama na zaštitu podataka i privatnost u okviru inicijative eCall”, usvojenom 26. rujna 2006. |
| --- | --- |

(21)

Svaka obrada osobnih podataka u sklopu sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 trebala bi biti u skladu s pravilima o zaštiti osobnih podataka iz Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) te iz Direktive 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10), posebice kako bi se zajamčilo da vozila opremljena sustavima eCall ugrađenima u vozilo koji se temelje na službi 112, u svom uobičajenom radnom stanju u vezi s pozivom eCall na broj 112, nisu sljediva i nisu predmet nikakvog trajnog praćenja te da minimalni skup podataka koji šalje sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 uključuje minimalne informacije potrebne za primjerenu obradu poziva u slučaju nužde. Time bi se trebale uzeti u obzir preporuke Radne skupine za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka, osnovane člankom 29. Direktive 95/46/EZ („Radna skupina za zaštitu podataka iz članka 29.”), koje su sadržane u njezinu „Radnom dokumentu o posljedicama na zaštitu podataka i privatnost u okviru inicijative eCall”, usvojenom 26. rujna 2006.

| (22) | Proizvođači bi trebali provesti sve nužne mjere kako bi se uskladili s pravilima o privatnosti i zaštiti podataka iz ove Uredbe u skladu s člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (11). |
| --- | --- |

(22)

Proizvođači bi trebali provesti sve nužne mjere kako bi se uskladili s pravilima o privatnosti i zaštiti podataka iz ove Uredbe u skladu s člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (11).

| (23) | Proizvođači vozila trebali bi prilikom ispunjavanja tehničkih zahtjeva uključiti tehničke oblike zaštite podataka u sustave ugrađene u vozilo te poštovati načelo „ugrađene privatnosti”. |
| --- | --- |

(23)

Proizvođači vozila trebali bi prilikom ispunjavanja tehničkih zahtjeva uključiti tehničke oblike zaštite podataka u sustave ugrađene u vozilo te poštovati načelo „ugrađene privatnosti”.

| (24) | Proizvođači bi trebali u okviru tehničke dokumentacije koja se uručuje zajedno s vozilom pružiti informacije o postojanju besplatnog javnog sustava eCall, koji se temelji na jedinstvenom europskom broju za hitne službe 112, pravu vlasnika vozila da se odluči upotrebljavati taj sustav a ne sustav TPS eCall i obradi podataka koja se provodi putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112. Te bi informacije isto tako trebale biti na raspolaganju za preuzimanje na internetu. |
| --- | --- |

(24)

Proizvođači bi trebali u okviru tehničke dokumentacije koja se uručuje zajedno s vozilom pružiti informacije o postojanju besplatnog javnog sustava eCall, koji se temelji na jedinstvenom europskom broju za hitne službe 112, pravu vlasnika vozila da se odluči upotrebljavati taj sustav a ne sustav TPS eCall i obradi podataka koja se provodi putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112. Te bi informacije isto tako trebale biti na raspolaganju za preuzimanje na internetu.

| (25) | Podaci koji se prenose preko sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te koje obrađuju PSAP-ovi mogu se proslijediti hitnoj službi i partnerima u pružanju usluga iz Odluke br. 585/2014/EU samo u slučaju incidenata povezanih s pozivima eCall i pod uvjetima koji su utvrđeni u toj odluci, a upotrebljavaju se isključivo za ostvarivanje ciljeva te odluke. Podaci koje obrađuju PSAP-ovi putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 ne prosljeđuju se nijednoj trećoj strani bez izričitog prethodnog pristanka ispitanika. |
| --- | --- |

(25)

Podaci koji se prenose preko sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te koje obrađuju PSAP-ovi mogu se proslijediti hitnoj službi i partnerima u pružanju usluga iz Odluke br. 585/2014/EU samo u slučaju incidenata povezanih s pozivima eCall i pod uvjetima koji su utvrđeni u toj odluci, a upotrebljavaju se isključivo za ostvarivanje ciljeva te odluke. Podaci koje obrađuju PSAP-ovi putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 ne prosljeđuju se nijednoj trećoj strani bez izričitog prethodnog pristanka ispitanika.

| (26) | Europske organizacije za normizaciju, Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI) i Europski odbor za normizaciju (CEN), razvile su zajedničke norme za uspostavu paneuropske usluge eCall, koje bi trebalo primjenjivati za potrebe ove Uredbe, jer će to olakšati tehnološki razvoj usluge eCall ugrađene u vozilo, osigurati interoperabilnost i kontinuitet usluge u cijeloj Uniji te smanjiti troškove provedbe za Uniju u cjelini. |
| --- | --- |

(26)

Europske organizacije za normizaciju, Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI) i Europski odbor za normizaciju (CEN), razvile su zajedničke norme za uspostavu paneuropske usluge eCall, koje bi trebalo primjenjivati za potrebe ove Uredbe, jer će to olakšati tehnološki razvoj usluge eCall ugrađene u vozilo, osigurati interoperabilnost i kontinuitet usluge u cijeloj Uniji te smanjiti troškove provedbe za Uniju u cjelini.

| (27) | Kako bi se osigurala primjena zajedničkih tehničkih zahtjeva u pogledu sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izuzimanjem određenih tipova vozila kategorija M1 i N1 iz obveze ugradnje sustava eCall u vozila, utvrđivanjem detaljnih tehničkih zahtjeva i ispitivanja za EZ homologaciju vozila s obzirom na njihove sustave eCall ugrađene u vozila te EZ homologaciju sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica koji su konstruirani i izrađeni za takva vozila te utvrđivanjem detaljnih tehničkih pravila i postupaka ispitivanja za primjenu određenih pravila o obradi osobnih podataka i za osiguravanje da ne postoji razmjena osobnih podataka između sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te sustava treće strane. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka te s relevantnim dionicima, posebice uz savjetovanje s organizacijama za zaštitu potrošača, kao i s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka te Radnom skupinom za zaštitu podataka iz članka 29. u skladu s primjenjivim zakonodavstvom. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osigurala primjena zajedničkih tehničkih zahtjeva u pogledu sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izuzimanjem određenih tipova vozila kategorija M1 i N1 iz obveze ugradnje sustava eCall u vozila, utvrđivanjem detaljnih tehničkih zahtjeva i ispitivanja za EZ homologaciju vozila s obzirom na njihove sustave eCall ugrađene u vozila te EZ homologaciju sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica koji su konstruirani i izrađeni za takva vozila te utvrđivanjem detaljnih tehničkih pravila i postupaka ispitivanja za primjenu određenih pravila o obradi osobnih podataka i za osiguravanje da ne postoji razmjena osobnih podataka između sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te sustava treće strane. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka te s relevantnim dionicima, posebice uz savjetovanje s organizacijama za zaštitu potrošača, kao i s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka te Radnom skupinom za zaštitu podataka iz članka 29. u skladu s primjenjivim zakonodavstvom. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (28) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s praktičnim aranžmanima za ocjenjivanje nepostojanja sljedivosti i praćenja, obrascem za informacije o korisniku i administrativnim odredbama za EZ homologaciju u vezi s obrascem za dokumente s informacijama koje proizvođači trebaju dostaviti u svrhu homologacije, obrascem za potvrde o EZ homologaciji i modelom oznake EZ homologacije. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12). |
| --- | --- |

(28)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s praktičnim aranžmanima za ocjenjivanje nepostojanja sljedivosti i praćenja, obrascem za informacije o korisniku i administrativnim odredbama za EZ homologaciju u vezi s obrascem za dokumente s informacijama koje proizvođači trebaju dostaviti u svrhu homologacije, obrascem za potvrde o EZ homologaciji i modelom oznake EZ homologacije. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

| (29) | Proizvođačima vozila trebalo bi dati dovoljno vremena da se prilagode tehničkim zahtjevima iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Proizvođačima vozila trebalo bi dati dovoljno vremena da se prilagode tehničkim zahtjevima iz ove Uredbe.

| (30) | Ova Uredba je nova, zasebna uredba u kontekstu postupka EZ homologacije predviđenog Direktivom 2007/46/EZ i stoga bi priloge I., III., IV. i XI. toj direktivi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(30)

Ova Uredba je nova, zasebna uredba u kontekstu postupka EZ homologacije predviđenog Direktivom 2007/46/EZ i stoga bi priloge I., III., IV. i XI. toj direktivi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (31) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest ostvarenje unutarnjeg tržišta uvođenjem zajedničkih tehničkih zahtjeva za nova homologirana vozila opremljena sustavom eCall ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(31)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest ostvarenje unutarnjeg tržišta uvođenjem zajedničkih tehničkih zahtjeva za nova homologirana vozila opremljena sustavom eCall ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (32) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13) te je on dao mišljenje 29. listopada 2013. (14), |
| --- | --- |

(32)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13) te je on dao mišljenje 29. listopada 2013. (14),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom uspostavljaju se opći zahtjevi za EZ homologaciju vozila u vezi sa sustavima eCall ugrađenima u vozilo koji se temelje na službi 112 te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica eCall ugrađenih u vozilo koji se temelje na službi 112.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1, kako su utvrđene u točkama 1.1.1. i 1.2.1. u dijelu A Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ, i na sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice eCall ugrađene u vozilo koji se temelje na službi 112, koji su konstruirani i izrađeni za takva vozila.

Ona se ne primjenjuje na sljedeća vozila:

| (a) | vozila proizvedena u malim serijama, odobrena u skladu s člancima 22. i 23. Direktive 2007/46/EZ; |
| --- | --- |

(a)

vozila proizvedena u malim serijama, odobrena u skladu s člancima 22. i 23. Direktive 2007/46/EZ;

| (b) | vozila odobrena u skladu s člankom 24. Direktive 2007/46/EZ; |
| --- | --- |

(b)

vozila odobrena u skladu s člankom 24. Direktive 2007/46/EZ;

| (c) | vozila koja iz tehničkih razloga ne mogu biti opremljena odgovarajućim mehanizmom za aktiviranje poziva eCall, kako je određeno u skladu sa stavkom 2. |
| --- | --- |

(c)

vozila koja iz tehničkih razloga ne mogu biti opremljena odgovarajućim mehanizmom za aktiviranje poziva eCall, kako je određeno u skladu sa stavkom 2.

2.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 8. za utvrđivanje tipova vozila kategorija M1 i N1 koja iz tehničkih razloga ne mogu biti opremljena odgovarajućim mehanizmom za aktiviranje poziva eCall, na temelju studije kojom se ocjenjuju troškovi i koristi, a koju je provela ili naručila Komisija te uzimajući u obzir sve odgovarajuće sigurnosne i tehničke aspekte.

Prvi takvi delegirani akti donose se do ... (15).

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe te kao dodatak uz definicije utvrđene u članku 3. Direktive 2007/46/EZ, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112” znači sustav za nuždu koji se sastoji od opreme ugrađene u vozilo i sredstava za aktivaciju, upravljanje i izvršavanje prijenosa poziva eCall, koji se aktivira ili automatski putem senzora ugrađenih u vozilo ili ručno i koji prenosi preko javnih mobilnih bežičnih komunikacijskih mreža minimalni skup podataka i uspostavlja audio kanal koji se temelji na službi 112 između putnika u vozilu i PSAP-a za eCall; |
| --- | --- |

(1)

„sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112” znači sustav za nuždu koji se sastoji od opreme ugrađene u vozilo i sredstava za aktivaciju, upravljanje i izvršavanje prijenosa poziva eCall, koji se aktivira ili automatski putem senzora ugrađenih u vozilo ili ručno i koji prenosi preko javnih mobilnih bežičnih komunikacijskih mreža minimalni skup podataka i uspostavlja audio kanal koji se temelji na službi 112 između putnika u vozilu i PSAP-a za eCall;

| (2) | „eCall” znači poziv u nuždi na broj 112., koji je uspostavljen automatski aktivacijom senzora ugrađenih u vozilo ili ručno, i koji preko javnih mobilnih bežičnih komunikacijskih mreža prenosi minimalni skup podataka i uspostavlja audio kanal između vozila i PSAP-a za eCall; |
| --- | --- |

(2)

„eCall” znači poziv u nuždi na broj 112., koji je uspostavljen automatski aktivacijom senzora ugrađenih u vozilo ili ručno, i koji preko javnih mobilnih bežičnih komunikacijskih mreža prenosi minimalni skup podataka i uspostavlja audio kanal između vozila i PSAP-a za eCall;

| (3) | „pristupna točka sigurnosnog poziva” ili „PSAP” znači fizička lokacija na kojoj se najprije primaju pozivi u slučaju nužde, pod odgovornošću tijela javne vlasti ili privatne organizacije koju priznaje dotična država članica; |
| --- | --- |

(3)

„pristupna točka sigurnosnog poziva” ili „PSAP” znači fizička lokacija na kojoj se najprije primaju pozivi u slučaju nužde, pod odgovornošću tijela javne vlasti ili privatne organizacije koju priznaje dotična država članica;

| (4) | „najprimjereniji PSAP” znači PSAP koji su nadležna tijela unaprijed odredila za primanje poziva u slučaju nužde u određenom području ili za pozive u slučaju nužde određene vrste; |
| --- | --- |

(4)

„najprimjereniji PSAP” znači PSAP koji su nadležna tijela unaprijed odredila za primanje poziva u slučaju nužde u određenom području ili za pozive u slučaju nužde određene vrste;

| (5) | „PSAP za eCall” znači najprimjereniji PSAP koji su tijela unaprijed odredila kao onaj koji će prvi primati i obrađivati pozive eCall; |
| --- | --- |

(5)

„PSAP za eCall” znači najprimjereniji PSAP koji su tijela unaprijed odredila kao onaj koji će prvi primati i obrađivati pozive eCall;

| (6) | „minimalni skup podataka” ili „MSD” znači informacije definirane normom „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Minimalni skup podataka (MSD) sustava eCall” (EN 15722:2011) koji se upućuje PSAP-u za eCall; |
| --- | --- |

(6)

„minimalni skup podataka” ili „MSD” znači informacije definirane normom „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Minimalni skup podataka (MSD) sustava eCall” (EN 15722:2011) koji se upućuje PSAP-u za eCall;

| (7) | „oprema ugrađena u vozilo” znači oprema koja je trajno ugrađena u vozilo koja pruža ili ima pristup podacima u vozilu nužnima za obavljanje eCall transakcije preko javne mobilne bežične komunikacijske mreže; |
| --- | --- |

(7)

„oprema ugrađena u vozilo” znači oprema koja je trajno ugrađena u vozilo koja pruža ili ima pristup podacima u vozilu nužnima za obavljanje eCall transakcije preko javne mobilne bežične komunikacijske mreže;

| (8) | „eCall transakcija” znači uspostava mobilne bežične komunikacijske sesije preko javne bežične komunikacijske mreže i prijenos MSD-a iz vozila u PSAP za eCall te uspostava audio kanala između vozila i istog PSAP-a za eCall; |
| --- | --- |

(8)

„eCall transakcija” znači uspostava mobilne bežične komunikacijske sesije preko javne bežične komunikacijske mreže i prijenos MSD-a iz vozila u PSAP za eCall te uspostava audio kanala između vozila i istog PSAP-a za eCall;

| (9) | „javna mobilna bežična komunikacijska mreža” znači mobilna bežična komunikacijska mreža dostupna javnosti u skladu s direktivama 2002/21/EZ (16) i 2002/22/EZ (17) Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

(9)

„javna mobilna bežična komunikacijska mreža” znači mobilna bežična komunikacijska mreža dostupna javnosti u skladu s direktivama 2002/21/EZ (16) i 2002/22/EZ (17) Europskog parlamenta i Vijeća;

| (10) | „eCall koji se podržava uslugama treće strane” ili „TPS eCall” znači poziv iz vozila u slučaju nužde trećoj strani kao pružatelju usluga, koji je upućen automatski putem aktiviranja senzora u vozilu ili ručno, kojim se preko javne mobilne bežične komunikacijske mreže prenosi MSD i uspostavlja audio kanal između vozila i treće strane kao pružatelja usluga; |
| --- | --- |

(10)

„eCall koji se podržava uslugama treće strane” ili „TPS eCall” znači poziv iz vozila u slučaju nužde trećoj strani kao pružatelju usluga, koji je upućen automatski putem aktiviranja senzora u vozilu ili ručno, kojim se preko javne mobilne bežične komunikacijske mreže prenosi MSD i uspostavlja audio kanal između vozila i treće strane kao pružatelja usluga;

| (11) | „treća strana kao pružatelj usluga” znači organizacija koju nacionalna tijela priznaju kao organizaciju kojoj je dopušteno primati TPS eCall i dalje prosljeđivati MSD PSAP-u za eCall; |
| --- | --- |

(11)

„treća strana kao pružatelj usluga” znači organizacija koju nacionalna tijela priznaju kao organizaciju kojoj je dopušteno primati TPS eCall i dalje prosljeđivati MSD PSAP-u za eCall;

| (12) | „sustav eCall ugrađen u vozilo s trećom stranom kao pružateljem usluga” ili „sustav TPS eCall ugrađen u vozilo” znači sustav koji je aktiviran automatski putem senzora ili ručno i preko javne mobilne bežične komunikacijske mreže prenosi MSD i uspostavlja audio kanal između vozila i treće strane kao pružatelja usluga. |
| --- | --- |

(12)

„sustav eCall ugrađen u vozilo s trećom stranom kao pružateljem usluga” ili „sustav TPS eCall ugrađen u vozilo” znači sustav koji je aktiviran automatski putem senzora ili ručno i preko javne mobilne bežične komunikacijske mreže prenosi MSD i uspostavlja audio kanal između vozila i treće strane kao pružatelja usluga.

Članak 4.

Opće obveze proizvođačâ

Proizvođači dokazuju da su sve nove vrste vozila iz članka 2. opremljene sustavom eCall trajno ugrađenim u vozilo koji se temelji na službi 112, u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe.

Članak 5.

Posebne obveze proizvođačâ

1.   Proizvođači osiguravaju da su sve njihove nove vrste vozila te sustavi, sastavni dijelovi i zasebne tehničke jedinice eCall ugrađeni u vozilo koji se temelje na službi 112, koji su konstruirani i izrađeni za takva vozila, proizvedeni i odobreni u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe.

2.   Proizvođači dokazuju da su sve nove vrste vozila izrađene tako da osiguravaju da se u slučaju teške nesreće, otkrivene aktivacijom jednog ili više senzora ili procesora u vozilu, koja se dogodi na području Unije, automatski aktivira eCall na jedinstveni europski broj za hitne službe 112.

Proizvođači dokazuju da su nove vrste vozila izrađene tako da osiguravaju da se poziv sustava eCall na jedinstveni europski broj za hitne službe 112 može aktivirati i ručno.

Proizvođači osiguravaju da je kontrola ručnog aktiviranja sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112, konstruirana tako da se izbjegne pogrešno rukovanje.

3.   Stavkom 2. ne dovodi se u pitanje pravo vlasnika vozila da uz sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 upotrebljava sustav TPS eCall ugrađen u vozilo koji pruža sličnu uslugu, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | sustav TPS eCall ugrađen u vozilo usklađen je s normom EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sustavi – eCall – Operativni zahtjevi za podršku treće strane”; |
| --- | --- |

(a)

sustav TPS eCall ugrađen u vozilo usklađen je s normom EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sustavi – eCall – Operativni zahtjevi za podršku treće strane”;

| (b) | proizvođači osiguravaju da je istodobno aktivan samo jedan sustav i da se sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 aktivira automatski ako sustav TPS eCall ugrađen u vozilo ne funkcionira; |
| --- | --- |

(b)

proizvođači osiguravaju da je istodobno aktivan samo jedan sustav i da se sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 aktivira automatski ako sustav TPS eCall ugrađen u vozilo ne funkcionira;

| (c) | vlasnik vozila u svakom trenutku ima pravo odabrati korištenje sustava eCall ugrađenog vozilo koji se temelji na službi 112 umjesto sustava TPS eCall ugrađenog u vozilo; |
| --- | --- |

(c)

vlasnik vozila u svakom trenutku ima pravo odabrati korištenje sustava eCall ugrađenog vozilo koji se temelji na službi 112 umjesto sustava TPS eCall ugrađenog u vozilo;

| (d) | proizvođači u vlasničkom priručniku navode informacije o pravu iz točke (c). |
| --- | --- |

(d)

proizvođači u vlasničkom priručniku navode informacije o pravu iz točke (c).

4.   Proizvođači osiguravaju da su prijamnici u sustavima eCall ugrađenima u vozilo koji se temelje na službi 112 kompatibilni s uslugama utvrđivanja položaja koje pružaju sustavi Galileo i EGNOS. Proizvođači mogu osim toga odabrati kompatibilnost i s drugim sustavima za satelitsku navigaciju.

5.   Za potrebe EZ homologacije prihvaćaju se samo oni sustavi eCall ugrađeni u vozilo koji se temelje na službi 112, trajno ugrađeni unutar vozila ili zasebno homologirani, koji se mogu ispitati.

6.   Proizvođači dokazuju da će se, u slučaju opasnog kvara na sustavu koji bi doveo do nemogućnosti izvršenja poziva sustava eCall koji se temelji na službi 112, putnicima u vozilu uputiti upozorenje.

7.   Sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 dostupan je uz razumnu naknadu kojom se ne premašuje nominalni iznos i bez diskriminacije svim neovisnim operaterima u svrhe popravka i održavanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007.

8.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 8. kojima se utvrđuju detaljni tehnički zahtjevi i ispitivanja za EZ homologaciju vozila u pogledu njihovih sustava eCall ugrađenih u vozilo koji se temelje na službi 112 i EZ homologaciju sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica eCall ugrađenih u vozilo koji se temelje na službi 112.

Tehnički zahtjevi i ispitivanja iz prvog podstavka temelje se na zahtjevima navedenima u stavcima od 2. do 7. te, prema potrebi, na dostupnim normama koje se odnose na eCall, uključujući:

| (a) | EN 16072:2011 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Operativni zahtjevi za paneuropski sustav eCall”; |
| --- | --- |

(a)

EN 16072:2011 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Operativni zahtjevi za paneuropski sustav eCall”;

| (b) | EN 16062:2011 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Zahtjevi više razine koji se odnose na aplikacije za sustav eCall (HLAP)”; |
| --- | --- |

(b)

EN 16062:2011 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Zahtjevi više razine koji se odnose na aplikacije za sustav eCall (HLAP)”;

| (c) | CEN/TS 16454:2013 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – cjelovito ispitivanje sukladnosti sustava eCall”, u pogledu sukladnosti sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 s paneuropskim sustavom eCall; |
| --- | --- |

(c)

CEN/TS 16454:2013 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – cjelovito ispitivanje sukladnosti sustava eCall”, u pogledu sukladnosti sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 s paneuropskim sustavom eCall;

| (d) | EN 15722:2011 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Minimalni skup podataka (MSD) sustava eCall”. |
| --- | --- |

(d)

EN 15722:2011 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Minimalni skup podataka (MSD) sustava eCall”.

| (e) | EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sustavi – eCall – Operativni zahtjevi za podršku treće strane”; |
| --- | --- |

(e)

EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sustavi – eCall – Operativni zahtjevi za podršku treće strane”;

| (f) | sve dodatne europske norme koje se odnose na sustav eCall te su usvojene u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (18) ili pravilnicima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (pravilnici UNECE-a) koji se odnose na sustave eCall kojima je Unija pristupila. |
| --- | --- |

(f)

sve dodatne europske norme koje se odnose na sustav eCall te su usvojene u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (18) ili pravilnicima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (pravilnici UNECE-a) koji se odnose na sustave eCall kojima je Unija pristupila.

Prvi takvi delegirani akti donose se do ... (19).

9.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 8. kako bi ažurirala verzije normi iz stavka 8. ovog članka kada se usvoji nova verzija.

Članak 6.

Pravila o privatnosti i zaštiti podataka

1.   Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje Direktiva 95/46/EZ i Direktiva 2002/58/EZ. Svaka obrada osobnih podataka putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 mora biti u skladu s pravilima o zaštiti osobnih podataka iz tih direktiva.

2.   Osobni podaci koji se obrađuju u skladu s ovom Uredbom upotrebljavaju se samo u svrhu rješavanja izvanrednih situacija iz članka 5. stavka 2. prvog podstavka.

3.   Osobni podaci koji se obrađuju u skladu s ovom Uredbom ne zadržavaju se dulje nego što je potrebno u svrhu rješavanja izvanrednih situacija iz članka 5. stavka 2. prvog podstavka. Takvi podaci potpuno se brišu čim više nisu potrebni za tu svrhu.

4.   Proizvođači osiguravaju da sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 nije sljediv te da nije predmet nikakvog trajnog praćenja.

5.   Proizvođači osiguravaju da se u unutarnjoj memoriji sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 podaci automatski i kontinuirano uklanjaju. Dopušteno je zadržavanje samo posljednjih triju lokacija vozila u mjeri u kojoj je to strogo nužno za određivanje trenutačne lokacije i smjera putovanja u vrijeme događaja.

6.   Ti podaci nisu dostupni izvan sustava ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 nikakvim subjektima prije aktiviranja poziva sustava eCall.

7.   Tehnologije za veću zaštitu privatnosti ugrađuju se u sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 kako bi korisnicima sustava eCall pružile odgovarajuću razinu zaštite privatnosti te potrebne zaštitne mjere s ciljem sprečavanja nadziranja i zlouporabe.

8.   MSD koji šalje sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 uključuje samo minimalne informacije, kako je navedeno u normi EN 15722:2011 „Inteligentni transportni sustavi – e-Sigurnost – Minimalni skup podataka (MSD) sustava eCall”. Nikakvi dodatni podaci ne prenose se putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112. Taj MSD pohranjuje se tako da je moguće njegovo potpuno i trajno brisanje.

9.   Proizvođači u vlasničkom priručniku pružaju jasne i opsežne informacije o obradi podataka koja se provodi putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112. Te informacije sadržavaju:

| (a) | upućivanje na pravnu osnovu za obradu; |
| --- | --- |

(a)

upućivanje na pravnu osnovu za obradu;

| (b) | činjenicu da se sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 automatski aktivira; |
| --- | --- |

(b)

činjenicu da se sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 automatski aktivira;

| (c) | načine obrade podataka koju provodi sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112; |
| --- | --- |

(c)

načine obrade podataka koju provodi sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112;

| (d) | posebnu svrhu obrade u okviru poziva eCall, koja je ograničena na izvanredne situacije iz članka 5. stavka 2. prvog podstavka; |
| --- | --- |

(d)

posebnu svrhu obrade u okviru poziva eCall, koja je ograničena na izvanredne situacije iz članka 5. stavka 2. prvog podstavka;

| (e) | vrste prikupljenih i obrađenih podataka te primatelje tih podataka; |
| --- | --- |

(e)

vrste prikupljenih i obrađenih podataka te primatelje tih podataka;

| (f) | rok za čuvanje podataka u sustavu eCall ugrađenom u vozilo koji se temelji na službi 112; |
| --- | --- |

(f)

rok za čuvanje podataka u sustavu eCall ugrađenom u vozilo koji se temelji na službi 112;

| (g) | činjenicu da ne postoji stalno praćenje vozila; |
| --- | --- |

(g)

činjenicu da ne postoji stalno praćenje vozila;

| (h) | načine ostvarivanja prava ispitanika te službu za kontakt odgovornu za obradu zahtjeva za pristup; |
| --- | --- |

(h)

načine ostvarivanja prava ispitanika te službu za kontakt odgovornu za obradu zahtjeva za pristup;

| (i) | sve potrebne dodatne informacije u pogledu sljedivosti, praćenja i obrade osobnih podataka u vezi s pružanjem usluge TPS eCall i/ili drugih usluga s dodanom vrijednosti, koje podliježu izričitom pristanku vlasnika i u skladu s Direktivom 95/46/EZ. Posebno se vodi računa o činjenici da mogu postojati razlike između obrade podataka koja se provodi putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 i putem sustava TPS eCall ugrađenih u vozilo ili drugih usluga s dodanom vrijednosti. |
| --- | --- |

(i)

sve potrebne dodatne informacije u pogledu sljedivosti, praćenja i obrade osobnih podataka u vezi s pružanjem usluge TPS eCall i/ili drugih usluga s dodanom vrijednosti, koje podliježu izričitom pristanku vlasnika i u skladu s Direktivom 95/46/EZ. Posebno se vodi računa o činjenici da mogu postojati razlike između obrade podataka koja se provodi putem sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 i putem sustava TPS eCall ugrađenih u vozilo ili drugih usluga s dodanom vrijednosti.

10.   Kako bi se izbjegle nejasnoće u pogledu svrha koje se nastoji postići i dodane vrijednosti obrade, informacije iz stavka 9. navode se u vlasničkom priručniku odvojeno za sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 i za sustave TPS eCall, prije upotrebe tog sustava.

11.   Proizvođači osiguravaju da su sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 i svaki dodatni sustav koji pruža uslugu TPS eCall ili uslugu s dodanom vrijednosti konstruirani tako da nije moguća nikakva razmjena osobnih podataka između njih. Ako se sustav koji pruža uslugu TPS eCall ili uslugu s dodanom vrijednošću ne upotrebljava ili ako ispitanik ne da suglasnost na obradu svojih osobnih podataka u okviru usluge TPS eCall ili usluge s dodanom vrijednošću, to ne smije imati nikakav negativan utjecaj na upotrebu sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112.

12.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 8. kako bi se uspostavili:

| (a) | detaljni tehnički zahtjevi i postupci ispitivanja za primjenu pravila o obradi osobnih podataka iz stavaka 2. i3.; |
| --- | --- |

(a)

detaljni tehnički zahtjevi i postupci ispitivanja za primjenu pravila o obradi osobnih podataka iz stavaka 2. i3.;

| (b) | detaljni tehnički zahtjevi i postupci ispitivanja kako bi se osiguralo da ne dolazi do razmjene osobnih podataka između sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 i sustava treće strane iz stavka 11. |
| --- | --- |

(b)

detaljni tehnički zahtjevi i postupci ispitivanja kako bi se osiguralo da ne dolazi do razmjene osobnih podataka između sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 i sustava treće strane iz stavka 11.

Prvi takvi delegirani akti donose se do ... (20).

13.   Komisija putem provedbenih akata utvrđuje sljedeće:

| (a) | praktične aranžmane za ocjenjivanje nepostojanja sljedivosti i praćenja iz stavaka 4., 5. i 6.; |
| --- | --- |

(a)

praktične aranžmane za ocjenjivanje nepostojanja sljedivosti i praćenja iz stavaka 4., 5. i 6.;

| (b) | obrazac za informacije o korisniku iz stavka 9. |
| --- | --- |

(b)

obrazac za informacije o korisniku iz stavka 9.

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.

Prvi takvi provedbeni akti donose se do ... (20).

Članak 7.

Obveze država članica

S učinkom od 31. ožujka 2018. nacionalna tijela odobravaju EZ homologaciju u odnosu na sustav eCall ugrađen u vozilo koji se temelji na službi 112 samo novim vrstama vozila i novim vrstama sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica eCall ugrađenih u vozilo koji se temelje na službi 112, koji su konstruirani i izrađeni za takva vozila, koji su u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe.

Članak 8.

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 2., članka 5. stavaka 8. i 9. i članka 6. stavka 12. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... (21). Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 2., članka 5. stavaka 8. i 9. i članka 6. stavka 12. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavka 2., članka 5. stavaka 8. i 9., i članka 6. stavka 12. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 9.

Provedbeni akti

Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju administrativne odredbe za EZ homologaciju vozila u pogledu sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica eCall ugrađenih u vozilo koji se temelje na službi 112, koji su konstruirani i izrađeni za takva vozila, kako se zahtijeva člankom 5. stavkom 1., u vezi s:

| (a) | obrascima za dokumente s informacijama koje proizvođači moraju dostaviti u svrhu homologacije; |
| --- | --- |

(a)

obrascima za dokumente s informacijama koje proizvođači moraju dostaviti u svrhu homologacije;

| (b) | obrascima za potvrde o EZ homologaciji; |
| --- | --- |

(b)

obrascima za potvrde o EZ homologaciji;

| (c) | modelom (modelima) oznake EZ homologacije. |
| --- | --- |

(c)

modelom (modelima) oznake EZ homologacije.

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.

Prvi takvi provedbeni akti donose se do ... (22).

Članak 10.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže „Tehnički odbor – motorna vozila” (TCMV) koji je osnovan člankom 40. stavkom 1. Direktive 2007/46/EZ. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 11.

Sankcije

1.   Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju u slučajevima kada proizvođači krše odredbe ove Uredbe te delegirane i provedbene akte donesene na temelju ove Uredbe. One poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale provedbu tih sankcija. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice o tim odredbama obavješćuju Komisiju te je bez odgode obavješćuju o bilo kakvoj njihovoj naknadnoj izmjeni.

2.   Vrsta kršenja koja treba podlijegati sankciji uključuje barem sljedeće:

| (a) | davanje lažne izjave tijekom postupka odobrenja ili postupka koji dovodi do opoziva; |
| --- | --- |

(a)

davanje lažne izjave tijekom postupka odobrenja ili postupka koji dovodi do opoziva;

| (b) | lažiranje rezultata ispitivanja za homologaciju; |
| --- | --- |

(b)

lažiranje rezultata ispitivanja za homologaciju;

| (c) | uskraćivanje podataka ili tehničkih specifikacija koji bi mogli dovesti do opoziva, odbijanja ili povlačenja homologacije; |
| --- | --- |

(c)

uskraćivanje podataka ili tehničkih specifikacija koji bi mogli dovesti do opoziva, odbijanja ili povlačenja homologacije;

| (d) | kršenje odredaba utvrđenih u članku 6.; |
| --- | --- |

(d)

kršenje odredaba utvrđenih u članku 6.;

| (e) | djelovanje kojim se krše odredbe članka 5. stavka 7. |
| --- | --- |

(e)

djelovanje kojim se krše odredbe članka 5. stavka 7.

Članak 12.

Izvješćivanje i preispitivanje

1.   Komisija do 31. ožujka 2021. priprema izvješće o procjeni postignuća sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112, uključujući i njegovu stopu prodiranja, koje treba podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću. Komisija istražuje treba li se područje primjene ove Uredbe proširiti na druge kategorije vozila kao što su teška teretna vozila, gradski i međugradski autobusi, motorna vozila na dva kotača i poljoprivredni traktori. Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog u tu svrhu.

2.   Nakon opsežnog savjetovanja sa svim relevantnim dionicima i studije kojom se procjenjuju troškovi i koristi, Komisija ocjenjuje potrebu za zahtjevima za interoperabilnu, standardiziranu i sigurnu platformu s otvorenim pristupom. Prema potrebi i najkasnije ... (23) Komisija usvaja zakonodavnu inicijativu temeljenu na tim zahtjevima.

Članak 13.

Izmjene Direktive 2007/46/EZ

Prilozi I., III., IV. i XI. Direktivi 2007/46/EZ mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 14.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 2. stavak 2., članak 5. stavci 8. i 9., članak 6. stavci 12. i 13. te članci 8., 9., 10. i 12. primjenjuju se od ... (24).

Članci koji nisu navedeni u drugom stavku ovog članka primjenjuju se od 31. ožujka 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  SL C 341, 21.11.2013., str. 47.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 26. veljače 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 2.ožujka 2015. Stajalište Europskog parlamenta od ...

2

(3)  Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

3

(4)  Odluka br. 585/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uvođenju interoperabilne usluge e-poziva (eCall) na području cijele Europske unije (SL L 164, 3.6.2014., str. 6.).

4

(5)  Preporuka Komisije 2011/750/EU od 8. rujna 2011. o podršci usluge eCall na razini Unije u elektroničkim komunikacijskim mrežama za prijenos automobilskih poziva u nuždi preko broja 112 („eCalls”) (SL L 303, 22.11.2011., str. 46.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 347, 20.12.2013., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.).

7

(8)  Direktiva 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih priključnih vozila te stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ (SL L 127, 29.4.2014., str. 51.).

8

(9)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

9

(10)  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

10

(11)  SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

11

(12)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

12

(13)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

13

(14)  SL C 38, 8.2.2014., str. 8.

14

(15)  Dvanaest mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

15

(16)  Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).

16

(17)  Direktiva 2002/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (Direktiva o univerzalnoj usluzi) (SL L 108, 24.4.2002., str. 51.).

17

(18)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.).

18

(19)  Dvanaest mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

19

(20)  Dvanaest mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

20

(21)  Datum stupanja na snagu ove Uredbe.

21

(22)  Dvanaest mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

22

(23)  Datum – dvije godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

23

(24)  Datum stupanja na snagu ove Uredbe.

24

---

PRILOG

Izmjene Direktive 2007/46/EZ

Direktiva 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | u Prilogu I. dodaju se sljedeće točke:
  „12.8   Sustav eCall






  12.8.1 | Ugradnja: da/ne (1) |
| --- | --- | --- |

1.

u Prilogu I. dodaju se sljedeće točke:

„12.8   Sustav eCall

12.8.1

Ugradnja: da/ne (1)

| 12.8.2. | Tehnički opis ili crteži naprave: ...”; |
| --- | --- |

12.8.2.

Tehnički opis ili crteži naprave: ...”;

| 2. | u Prilogu III., dijelu I., odjeljku A dodaju se sljedeće točke:
  „12.8   Sustav eCall






  12.8.1 | Ugradnja: da/ne (1)”; |
| --- | --- | --- |

2.

u Prilogu III., dijelu I., odjeljku A dodaju se sljedeće točke:

„12.8   Sustav eCall

12.8.1

Ugradnja: da/ne (1)”;

| 3. | u Prilogu IV. dio I. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u tablici se dodaje sljedeća stavka:

















  Stavka | Predmet | Regulatorni akt | Primjenljivost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| „71 | Sustav eCall | Uredba (EU) ... (1) | X | | | X” | | | | | | |

3.

u Prilogu IV. dio I. mijenja se kako slijedi:

(a)

u tablici se dodaje sljedeća stavka:

Stavka

Predmet

Regulatorni akt

Primjenljivost

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Sustav eCall

Uredba (EU) ... (1)

X

X”

| (b) | Dodatak 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | u tablici 1. dodaje se sljedeća stavka:









  Stavka | Predmet | Regulatorni akt | Posebna pitanja | Primjenljivost i posebni zahtjevi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sustav eCall | Uredba (EU) ... (*) | | N/A” |

(b)

Dodatak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

u tablici 1. dodaje se sljedeća stavka:

Stavka

Predmet

Regulatorni akt

Posebna pitanja

Primjenljivost i posebni zahtjevi

„71

Sustav eCall

Uredba (EU) ... (*)

N/A”

| ii. | u tablici 2. dodaje se sljedeća stavka:









  Stavka | Predmet | Regulatorni akt | Posebna pitanja | Primjenljivost i posebni zahtjevi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sustav eCall | Uredba (EU) ... (*) | | N/A” |

ii.

u tablici 2. dodaje se sljedeća stavka:

Stavka

Predmet

Regulatorni akt

Posebna pitanja

Primjenljivost i posebni zahtjevi

„71

Sustav eCall

Uredba (EU) ... (*)

N/A”

| (c) | u Dodatku 2. odjeljak „4. Tehnički zahtjevi” mijenja se kako slijedi:






  i. | u dijelu I.: Vozila kategorije M1 dodaje se sljedeća stavka:







  Stavka | Oznaka regulatornog akta | Alternativni zahtjevi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Uredba (EU) ... (2)

  (Sustavi eCall) | Zahtjevi te Uredbe ne primjenjuju se.” |

(c)

u Dodatku 2. odjeljak „4. Tehnički zahtjevi” mijenja se kako slijedi:

i.

u dijelu I.: Vozila kategorije M1 dodaje se sljedeća stavka:

Stavka

Oznaka regulatornog akta

Alternativni zahtjevi

„71

Uredba (EU) ... (2)

(Sustavi eCall)

Zahtjevi te Uredbe ne primjenjuju se.”

| ii. | u dijelu II.: Vozila kategorije N1 dodaje se sljedeća stavka:







  Stavka | Oznaka regulatornog akta | Alternativni zahtjevi |
| --- | --- | --- | --- |
| „71 | Uredba (EU) ... (*)
  (Sustavi eCall) | Zahtjevi te Uredbe ne primjenjuju se.” |

ii.

u dijelu II.: Vozila kategorije N1 dodaje se sljedeća stavka:

Stavka

Oznaka regulatornog akta

Alternativni zahtjevi

„71

Uredba (EU) ... (*)

(Sustavi eCall)

Zahtjevi te Uredbe ne primjenjuju se.”

| 4. | Prilog XI. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u Dodatku 1. u tablici dodaje se sljedeća stavka:











  Red. broj | Predmet homologacije | Regulatorni akt | M1 ≤ 2 500 (*) kg | M1 > 2 500 (*) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sustav eCall | Uredba (EU) ... (*) | G | G | N/A | N/A” |

4.

Prilog XI. mijenja se kako slijedi:

(a)

u Dodatku 1. u tablici dodaje se sljedeća stavka:

Red. broj

Predmet homologacije

Regulatorni akt

M1 ≤ 2 500 (*) kg

M1 > 2 500 (*) kg

M2

M3

„71

Sustav eCall

Uredba (EU) ... (*)

G

G

N/A

N/A”

| (b) | u Dodatku 2.u tablici dodaje se sljedeća stavka:

















  Red. broj | Predmet homologacije | Regulatorni akt | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sustav eCall | Uredba (EU) ... (*) | G | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A” |

(b)

u Dodatku 2.u tablici dodaje se sljedeća stavka:

Red. broj

Predmet homologacije

Regulatorni akt

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Sustav eCall

Uredba (EU) ... (*)

G

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A”

| (c) | u Dodatku 3. u tablici se dodaje sljedeća stavka:








  Red. broj | Predmet homologacije | Regulatorni akt | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sustav eCall | Uredba (EU) ... (*) | G” |

(c)

u Dodatku 3. u tablici se dodaje sljedeća stavka:

Red. broj

Predmet homologacije

Regulatorni akt

M1

„71

Sustav eCall

Uredba (EU) ... (*)

G”

| (d) | u Dodatku 4. u tablici se dodaje sljedeća stavka:
















  Red. broj | Predmet homologacije | Regulatorni akt | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sustav eCall | Uredba (EU) ... (*) | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A” |

(d)

u Dodatku 4. u tablici se dodaje sljedeća stavka:

Red. broj

Predmet homologacije

Regulatorni akt

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Sustav eCall

Uredba (EU) ... (*)

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A”

---

(1)  Broj ove Uredbe.

(2)  Broj ove Uredbe.

---

| 24.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 134/15

---

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 4/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava e-poziva ugrađenog u vozilo povezanog sa službom 112 i o izmjeni Direktive 2007/46/EZ

(2015/C 134/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 13. lipnja 2013. proslijedila spomenuti prijedlog Uredbe Vijeću i Europskom parlamentu, zajedno s prijedlogom odgovarajuće Odluke. Cilj tih dvaju prijedloga bio je osigurati uvođenje usluge poziva u slučaju nužde (e-poziv/eCall) povezanog sa službom 112 na području cijele Unije.
  Vijeće je 8. svibnja 2014. donijelo Odluku (1). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. lipnja 2013. proslijedila spomenuti prijedlog Uredbe Vijeću i Europskom parlamentu, zajedno s prijedlogom odgovarajuće Odluke. Cilj tih dvaju prijedloga bio je osigurati uvođenje usluge poziva u slučaju nužde (e-poziv/eCall) povezanog sa službom 112 na području cijele Unije.

Vijeće je 8. svibnja 2014. donijelo Odluku (1).

| 2. | Europski gospodarski i socijalni odbor izdao je svoje mišljenje 19. rujna 2013. |
| --- | --- |

2.

Europski gospodarski i socijalni odbor izdao je svoje mišljenje 19. rujna 2013.

| 3. | Europski nadzornik za zaštitu podataka dostavio je svoje mišljenje Vijeću i Europskom parlamentu 29. listopada 2013. |
| --- | --- |

3.

Europski nadzornik za zaštitu podataka dostavio je svoje mišljenje Vijeću i Europskom parlamentu 29. listopada 2013.

| 4. | Europski parlament (izvjestiteljica gđa Olga Sehnalová, Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača – IMCO) usvojio je svoje stajalište u prvom čitanju 26. veljače 2014. Gđa Sehnalová ponovno je imenovana izvjestiteljicom nakon izbora u svibnju 2014. |
| --- | --- |

4.

Europski parlament (izvjestiteljica gđa Olga Sehnalová, Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača – IMCO) usvojio je svoje stajalište u prvom čitanju 26. veljače 2014. Gđa Sehnalová ponovno je imenovana izvjestiteljicom nakon izbora u svibnju 2014.

| 5. | Vijeće je 26. svibnja 2014. usvojilo opći pristup (dok. 9879/14). Predsjedništvu je dodijeljen mandat za otvaranje pregovora s Europskim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Vijeće je 26. svibnja 2014. usvojilo opći pristup (dok. 9879/14). Predsjedništvu je dodijeljen mandat za otvaranje pregovora s Europskim parlamentom.

| 6. | Tri trijaloga održana su 8. listopada, 11. studenoga i 1. prosinca 2014. Na trećem trijalogu suzakonodavci su postigli dogovor o kompromisnom tekstu. Slijedom toga, Europski parlament je dopisom od 8. prosinca 2014. obavijestio Vijeće da će, usvoji li Vijeće svoje stajalište u prvom čitanju na temelju dogovorenog kompromisnog teksta, Europski parlament glasati u korist teksta koje je donijelo Vijeće bez daljnjih izmjena. |
| --- | --- |

6.

Tri trijaloga održana su 8. listopada, 11. studenoga i 1. prosinca 2014. Na trećem trijalogu suzakonodavci su postigli dogovor o kompromisnom tekstu. Slijedom toga, Europski parlament je dopisom od 8. prosinca 2014. obavijestio Vijeće da će, usvoji li Vijeće svoje stajalište u prvom čitanju na temelju dogovorenog kompromisnog teksta, Europski parlament glasati u korist teksta koje je donijelo Vijeće bez daljnjih izmjena.

II.   CILJ

| 7. | Ovom Uredbom utvrđuju se odredbe o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava e-poziva ugrađenog u vozilo. Njome se zahtijeva izgradnja novih vrsta osobnih automobila i lakih gospodarskih vozila kojom bi se osigurala automatska ili ručna aktivacija poziva u slučaju nužde prema službi 112 u slučaju teške nesreće. Zbog naravi informacija koje pruža ta usluga prijedlogom se također utvrđuju pravila o privatnosti i zaštiti podataka. |
| --- | --- |

7.

Ovom Uredbom utvrđuju se odredbe o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava e-poziva ugrađenog u vozilo. Njome se zahtijeva izgradnja novih vrsta osobnih automobila i lakih gospodarskih vozila kojom bi se osigurala automatska ili ručna aktivacija poziva u slučaju nužde prema službi 112 u slučaju teške nesreće. Zbog naravi informacija koje pruža ta usluga prijedlogom se također utvrđuju pravila o privatnosti i zaštiti podataka.

III.   ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

A.   Općenito

| 8. | Vijeće je uvelo nekoliko izmjena u izvorni prijedlog. Istodobno, Europski parlament također je izglasao niz amandmana koji su u osnovi prilično bliski onima o kojima se raspravljalo u Vijeću. Dogovor između dviju institucija postignut je brzo, odgođen samo zbog izbora za Europski parlament u svibnju 2014.
  Stajalište Vijeća u prvom čitanju stoga izmjenjuje izvorni prijedlog Komisije na način da se ponovno formuliraju dijelovi na temelju dogovora postignutog s Europskim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

Vijeće je uvelo nekoliko izmjena u izvorni prijedlog. Istodobno, Europski parlament također je izglasao niz amandmana koji su u osnovi prilično bliski onima o kojima se raspravljalo u Vijeću. Dogovor između dviju institucija postignut je brzo, odgođen samo zbog izbora za Europski parlament u svibnju 2014.

Stajalište Vijeća u prvom čitanju stoga izmjenjuje izvorni prijedlog Komisije na način da se ponovno formuliraju dijelovi na temelju dogovora postignutog s Europskim parlamentom.

B.   Ključna pitanja politika

9.   e-poziv povezan sa službom 112

Upućivanje na e-poziv pojašnjeno je kroz cijeli tekst, između ostalog i u naslovu, dodajući da se ono posebno odnosi na sustav e-poziva koji je povezan sa službom 112.

10.   Proširenje područja primjene na sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice

Vijeće je predvidjelo proširenje područja primjene Uredbe kako bi se obuhvatili i sustavi, sastavni dijelovi i zasebne tehničke jedinice.

11.   Izuzeća

Vijeće je dodalo odredbu u kojoj se jasno navode izuzete kategorije vozila.

12.   Dodatak novih definicija

Dodan je niz novih definicija kako bi se razjasnili određeni pojmovi koji se koriste u tekstu te će se također koristiti u budućim delegiranim aktima.

13.   „Trajno ugrađeni” sustavi e-poziva

Tekstu je dodano pojašnjenje da bi sustav e-poziva trebao biti trajno ugrađen u vozilo kada je za to vozilo podnesen zahtjev za homologaciju.

14.   Usluge treće strane (TPS)

Vijeće je uključilo u tekst mogućnost da vlasnici vozila koriste usluge treće strane uz sustav e-poziva povezan sa službom 112, izbjegavajući pritom nametanje obveza za usluge treće strane.

15.   Usklađenost sa sustavima satelitske navigacije

Vijeće je predvidjelo obaveznu usklađenost sustava e-poziva s navigacijskim sustavima Galileo i EGNOS, pružajući istodobno proizvođačima mogućnost osiguravanja usklađenosti i s drugim navigacijskim sustavima.

16.   Pristup neovisnih operatera

U tekstu se predviđa da bi ugrađeni sustav e-poziva povezan sa službom 112 trebao biti dostupan neovisnim operaterima za popravak i održavanje uz razumnu naknadu, u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 kojom se utvrđuju odredbe o pristupu informacijama o popravku i održavanju vozila.

17.   Pravila o privatnosti i zaštiti podataka

Vijeće je izmijenilo izvorni prijedlog Komisije tako što je jasno uputilo na primjenjiva pravila o zaštiti osobnih podataka, propisivanjem da se podaci e-poziva smiju koristiti samo u svrhu postupanja u izvanrednim situacijama te se automatski brišu, da nema razmjene podataka između sustava e-poziva povezanog s brojem 112 i bilo kojeg sustava treće strane i da vlasnički priručnik mora pružiti vlasniku informacije o obradi podataka koju provodi bilo koji od sustava.

18.   Provedbeni akti

Vijeće je također dodalo u tekst odredbu da se određena praktična rješenja u području zaštite podataka utvrđuju provedbenim, a ne delegiranim aktima. Shodno tome, dodane su odgovarajuće normativne odredbe.

19.   Dodjela ovlasti Komisiji

Tekst Vijeća propisuje da je ovlašćivanje Komisije za donošenje delegiranih akata ograničeno na razdoblje od 5 godina, uz prešutno produljenje, te da Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti devet mjeseci prije isteka razdoblja od 5 godina.

20.   Izvješćivanje i preispitivanje

Dodana je odredba u kojoj se traži od Komisije da do 2021. dostavi izvješće o ocjeni postignuća sustava e-poziva i o njegovoj stopi širenja te da istraži moguće proširenje ove Uredbe na druge kategorije vozila i procijeni potrebu za platformom otvorenog pristupa.

21.   Datum početka primjene

Datum početka primjene utvrđen je u odnosu na ono što je predviđeno Odlukom 585/2014/EZ za uvođenje interoperabilne usluge e-poziva na području cijele Europske unije. Datum početka primjene jest 31. ožujka 2018.

22.   Izmjena Priloga

Vijeće je izmijenilo Prilog kako bi se u njemu bolje odražavale odredbe članaka.

23.   Uvodne izjave

Vijeće je izmijenilo uvodne izjave kako bi se podudarale s izmijenjenim operativnim dijelovima Uredbe i kako bi odražavale određene bojazni koje je izrazio Europski parlament.

IV.   ZAKLJUČAK

Prilikom utvrđivanja svog stajališta Vijeće je u potpunosti uzelo u obzir prijedlog Komisije i stajalište Europskog parlamenta u prvom čitanju.

S obzirom na amandmane koje je predložio Europski parlament, Vijeće primjećuje da je velik broj njih smisleno, djelomično ili u potpunosti, uključen u njegovo stajalište.

---

(1)  Odluka br. 585/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uvođenju interoperabilne usluge e-poziva (eCall) na području cijele Europske unije (SL L 164, 3.6.2014., str. 6.).

---

| 24.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 134/18

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 5/2015 U PRVOM ČITANJU

s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici

Usvojeno od strane Vijeća 5. ožujka 2015.

(Tekst značajan za EGP i Švicarsku)

(2015/C 134/03)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Europski statistički sustav („ESS”), kao partnerstvo, općenito je uspješno konsolidirao svoje aktivnosti kako bi se osigurao razvoj, proizvodnja i diseminacija visokokvalitetne europske statistike, uključujući poboljšanjem upravljanja ESS-om. |
| --- | --- |

(1)

Europski statistički sustav („ESS”), kao partnerstvo, općenito je uspješno konsolidirao svoje aktivnosti kako bi se osigurao razvoj, proizvodnja i diseminacija visokokvalitetne europske statistike, uključujući poboljšanjem upravljanja ESS-om.

| (2) | Međutim, nedavno su utvrđene određene slabosti, posebno u pogledu okvira upravljanja kvalitetom statistike. |
| --- | --- |

(2)

Međutim, nedavno su utvrđene određene slabosti, posebno u pogledu okvira upravljanja kvalitetom statistike.

| (3) | U svojoj Komunikaciji od 15. travnja 2011. pod naslovom „Prema stabilnom upravljanju kvalitetom za europsku statistiku”, Komisija je predložila djelovanje za rješavanje tih slabosti i za jačanje upravljanja ESS-om u Posebno je predložila ciljanu izmjenu Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(3)

U svojoj Komunikaciji od 15. travnja 2011. pod naslovom „Prema stabilnom upravljanju kvalitetom za europsku statistiku”, Komisija je predložila djelovanje za rješavanje tih slabosti i za jačanje upravljanja ESS-om u Posebno je predložila ciljanu izmjenu Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (4) | U svojim zaključcima od 20. lipnja 2011. Vijeće je pozdravilo inicijativu Komisije i naglasilo važnost trajnog poboljšanja upravljanja i učinkovitosti ESS-a. |
| --- | --- |

(4)

U svojim zaključcima od 20. lipnja 2011. Vijeće je pozdravilo inicijativu Komisije i naglasilo važnost trajnog poboljšanja upravljanja i učinkovitosti ESS-a.

| (5) | Trebalo bi uzeti u obzir učinak nedavnih događaja u kontekstu okvira ekonomskog upravljanja Unijom na područje statistike, a posebno aspekte povezane sa stručnom neovisnošću kao što su transparentni postupci zapošljavanja i otpuštanja, raspodjele proračunskih sredstava i kalendari objava, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kao i aspekte povezane sa zahtjevom da tijela nadležna za praćenje provedbe nacionalnih fiskalnih pravila uživaju funkcionalnu neovisnost, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(5)

Trebalo bi uzeti u obzir učinak nedavnih događaja u kontekstu okvira ekonomskog upravljanja Unijom na područje statistike, a posebno aspekte povezane sa stručnom neovisnošću kao što su transparentni postupci zapošljavanja i otpuštanja, raspodjele proračunskih sredstava i kalendari objava, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kao i aspekte povezane sa zahtjevom da tijela nadležna za praćenje provedbe nacionalnih fiskalnih pravila uživaju funkcionalnu neovisnost, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (6) | Navedeni aspekti koji se odnose na stručnu neovisnost kao što su transparentni postupci zapošljavanja i otpuštanja, raspodjele proračunskih sredstava i kalendari objava ne bi trebali biti ograničeni na statistiku proizvedenu za potrebe sustava fiskalnog nadzora i postupka u slučaju prekomjernog deficita, nego bi se trebali primjenjivati na svu europsku statistiku koju razvija, proizvodi i diseminira ESS. |
| --- | --- |

(6)

Navedeni aspekti koji se odnose na stručnu neovisnost kao što su transparentni postupci zapošljavanja i otpuštanja, raspodjele proračunskih sredstava i kalendari objava ne bi trebali biti ograničeni na statistiku proizvedenu za potrebe sustava fiskalnog nadzora i postupka u slučaju prekomjernog deficita, nego bi se trebali primjenjivati na svu europsku statistiku koju razvija, proizvodi i diseminira ESS.

| (7) | Štoviše, primjerenost sredstava dodijeljenih na godišnjoj ili višegodišnjoj razini namijenjenih za ispunjavanje statističkih potreba predstavlja nužan uvjet za osiguranje profesionalne neovisnosti statističkih tijela i visoke kvalitete statističkih podataka. |
| --- | --- |

(7)

Štoviše, primjerenost sredstava dodijeljenih na godišnjoj ili višegodišnjoj razini namijenjenih za ispunjavanje statističkih potreba predstavlja nužan uvjet za osiguranje profesionalne neovisnosti statističkih tijela i visoke kvalitete statističkih podataka.

| (8) | U tu bi svrhu trebalo ojačati profesionalnu neovisnost statističkih tijela te osigurati minimalne standarde primjenjive diljem Unije. Čelnici nacionalnih statističkih ureda (NSU-ovi) trebali bi dobiti posebna jamstva, u pogledu izvršavanja statističkih zadaća, organizacijskog upravljanja i dodjele resursa. Postupci zapošljavanja čelnikâ NSU-ova trebali bi biti transparentni i temeljeni isključivo na stručnim kriterijima. Njima bi se trebalo osigurati poštovanje načela jednakih mogućnosti, osobito u pogledu spola. |
| --- | --- |

(8)

U tu bi svrhu trebalo ojačati profesionalnu neovisnost statističkih tijela te osigurati minimalne standarde primjenjive diljem Unije. Čelnici nacionalnih statističkih ureda (NSU-ovi) trebali bi dobiti posebna jamstva, u pogledu izvršavanja statističkih zadaća, organizacijskog upravljanja i dodjele resursa. Postupci zapošljavanja čelnikâ NSU-ova trebali bi biti transparentni i temeljeni isključivo na stručnim kriterijima. Njima bi se trebalo osigurati poštovanje načela jednakih mogućnosti, osobito u pogledu spola.

| (9) | Iako pouzdana europska statistika zahtijeva snažnu profesionalnu neovisnost statističara, europska statistika trebala bi također odgovoriti na potrebe politike i pružiti statističku podršku novim političkim inicijativama na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(9)

Iako pouzdana europska statistika zahtijeva snažnu profesionalnu neovisnost statističara, europska statistika trebala bi također odgovoriti na potrebe politike i pružiti statističku podršku novim političkim inicijativama na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (10) | Neovisnost statističkog tijela Unije (Eurostata) potrebno je konsolidirati i jamčiti učinkovitom parlamentarnom kontrolom, a neovisnost NSU-ova konsolidirati i jamčiti demokratskom odgovornošću. |
| --- | --- |

(10)

Neovisnost statističkog tijela Unije (Eurostata) potrebno je konsolidirati i jamčiti učinkovitom parlamentarnom kontrolom, a neovisnost NSU-ova konsolidirati i jamčiti demokratskom odgovornošću.

| (11) | Nadalje, koordinacijsku ulogu koja je već dodijeljena NSU-ovima trebalo bi razjasniti u smislu njezina područja primjene, kako bi se na nacionalnoj razini postigla učinkovitija koordinacija statističkih aktivnosti, što uključuje upravljanje kvalitetom, propisno uzimajući u obzir statističke zadaće koje obavlja Europski sustav središnjih banaka (ESSB). U mjeri u kojoj europsku statistiku mogu kompilirati nacionalne središnje banke (NSB-ovi), u svojstvu članica ESSB-a, NSU-ovi i NSB-ovi trebali bi usko surađivati u skladu s nacionalnim dogovorima kako bi osigurali izradu potpune i koherentne europske statistike, istodobno osiguravajući potrebnu suradnju između ESS-a i ESSB-a. |
| --- | --- |

(11)

Nadalje, koordinacijsku ulogu koja je već dodijeljena NSU-ovima trebalo bi razjasniti u smislu njezina područja primjene, kako bi se na nacionalnoj razini postigla učinkovitija koordinacija statističkih aktivnosti, što uključuje upravljanje kvalitetom, propisno uzimajući u obzir statističke zadaće koje obavlja Europski sustav središnjih banaka (ESSB). U mjeri u kojoj europsku statistiku mogu kompilirati nacionalne središnje banke (NSB-ovi), u svojstvu članica ESSB-a, NSU-ovi i NSB-ovi trebali bi usko surađivati u skladu s nacionalnim dogovorima kako bi osigurali izradu potpune i koherentne europske statistike, istodobno osiguravajući potrebnu suradnju između ESS-a i ESSB-a.

| (12) | Kako bi se smanjilo opterećenje statističkih tijela i davatelja podataka, NSU-ovi i druga nacionalna tijela trebali bi moći pristupiti administrativnim evidencijama i upotrebljavati ih, odmah i bez naknade, uključujući one koje se ispunjavaju elektronički, te ih integrirati sa statistikom. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se smanjilo opterećenje statističkih tijela i davatelja podataka, NSU-ovi i druga nacionalna tijela trebali bi moći pristupiti administrativnim evidencijama i upotrebljavati ih, odmah i bez naknade, uključujući one koje se ispunjavaju elektronički, te ih integrirati sa statistikom.

| (13) | Europska statistika trebala bi biti lako usporediva i dostupna te bi je trebalo žurno i redovito ažurirati kako bi se osiguralo da se u politikama i financijskim inicijativama Unije u potpunosti uzima u obzir razvoj događaja u Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Europska statistika trebala bi biti lako usporediva i dostupna te bi je trebalo žurno i redovito ažurirati kako bi se osiguralo da se u politikama i financijskim inicijativama Unije u potpunosti uzima u obzir razvoj događaja u Uniji.

| (14) | Nadalje, NSU-ove bi u ranoj fazi trebalo konzultirati o konceptu novih administrativnih evidencija koje bi mogle pružati podatke u statističke svrhe te o planiranim promjenama ili ukidanju postojećih administrativnih izvora. Također bi trebali primati relevantne metapodatke od vlasnika administrativnih podataka te koordinirati aktivnosti standardizacije u pogledu administrativnih evidencija koje su relevantne za proizvodnju statističkih podataka. |
| --- | --- |

(14)

Nadalje, NSU-ove bi u ranoj fazi trebalo konzultirati o konceptu novih administrativnih evidencija koje bi mogle pružati podatke u statističke svrhe te o planiranim promjenama ili ukidanju postojećih administrativnih izvora. Također bi trebali primati relevantne metapodatke od vlasnika administrativnih podataka te koordinirati aktivnosti standardizacije u pogledu administrativnih evidencija koje su relevantne za proizvodnju statističkih podataka.

| (15) | Povjerljivost podataka dobivenih iz administrativnih evidencija trebala bi se zaštiti u okviru zajedničkih načela i smjernica primjenjivih na sve povjerljive podatke koji se koriste za proizvodnju europske statistike. Također bi trebalo izraditi i objaviti okvire za ocjenu kvalitete koji se primjenjuju na te podatke kao i načela transparentnosti. |
| --- | --- |

(15)

Povjerljivost podataka dobivenih iz administrativnih evidencija trebala bi se zaštiti u okviru zajedničkih načela i smjernica primjenjivih na sve povjerljive podatke koji se koriste za proizvodnju europske statistike. Također bi trebalo izraditi i objaviti okvire za ocjenu kvalitete koji se primjenjuju na te podatke kao i načela transparentnosti.

| (16) | Svi bi korisnici trebali imati pristup istim podacima u isto vrijeme. NSU-ovi bi trebali izraditi kalendare za objavu periodičnih podataka. |
| --- | --- |

(16)

Svi bi korisnici trebali imati pristup istim podacima u isto vrijeme. NSU-ovi bi trebali izraditi kalendare za objavu periodičnih podataka.

| (17) | Kvaliteta europske statistike mogla bi se ojačati, a povjerenje korisnika osnažiti uključivanjem nacionalnih vlada u odgovornost za primjenu Kodeksa prakse europske statistike (Kodeks prakse). U tu bi svrhu „Obveza povjerenja u statistiku” (Obveza) države članice, uzimajući u obzir nacionalne posebnosti, trebala uključivati posebne obveze vlade te države članice da poboljša ili održava uvjete za provedbu Kodeksa prakse. Obveza, koju bi prema potrebi trebalo ažurirati, mogla bi obuhvatiti nacionalne okvire osiguranja visoke kvalitete uključujući samoprocjene, mjere poboljšanja i mehanizme praćenja. |
| --- | --- |

(17)

Kvaliteta europske statistike mogla bi se ojačati, a povjerenje korisnika osnažiti uključivanjem nacionalnih vlada u odgovornost za primjenu Kodeksa prakse europske statistike (Kodeks prakse). U tu bi svrhu „Obveza povjerenja u statistiku” (Obveza) države članice, uzimajući u obzir nacionalne posebnosti, trebala uključivati posebne obveze vlade te države članice da poboljša ili održava uvjete za provedbu Kodeksa prakse. Obveza, koju bi prema potrebi trebalo ažurirati, mogla bi obuhvatiti nacionalne okvire osiguranja visoke kvalitete uključujući samoprocjene, mjere poboljšanja i mehanizme praćenja.

| (18) | Komisija (Eurostat) bi trebala poduzeti sve potrebne mjere za omogućavanje jednostavnog internetskog pristupa potpunim i korisniku prilagođenim skupinama podataka. Periodičnim ažuriranjem trebalo bi, kada je to moguće, osigurati podatke o svakoj državi članici na godišnjoj i mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

(18)

Komisija (Eurostat) bi trebala poduzeti sve potrebne mjere za omogućavanje jednostavnog internetskog pristupa potpunim i korisniku prilagođenim skupinama podataka. Periodičnim ažuriranjem trebalo bi, kada je to moguće, osigurati podatke o svakoj državi članici na godišnjoj i mjesečnoj osnovi.

| (19) | S obzirom da se proizvodnja europske statistike mora temeljiti na dugoročnom operativnom i financijskom planiranju kako bi se osigurala visoka razina neovisnosti, europski statistički program trebao bi obuhvaćati isto razdoblje kao i višegodišnji financijski okvir. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom da se proizvodnja europske statistike mora temeljiti na dugoročnom operativnom i financijskom planiranju kako bi se osigurala visoka razina neovisnosti, europski statistički program trebao bi obuhvaćati isto razdoblje kao i višegodišnji financijski okvir.

| (20) | Uredbom (EZ) br. 223/2009 Komisiji se dodjeljuju ovlasti za provedbu određenih odredaba te Uredbe u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ (6). Kao posljedica stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7) kojom se stavlja izvan snage Odluka 1999/468/EZ, ovlasti dodijeljene Komisiji trebale bi biti usklađene s tim novim pravnim okvirom. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Komisija bi trebala osigurati da ti provedbeni akti ne nameću znatan dodatni administrativni teret na države članice ili na davatelje podataka. |
| --- | --- |

(20)

Uredbom (EZ) br. 223/2009 Komisiji se dodjeljuju ovlasti za provedbu određenih odredaba te Uredbe u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ (6). Kao posljedica stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7) kojom se stavlja izvan snage Odluka 1999/468/EZ, ovlasti dodijeljene Komisiji trebale bi biti usklađene s tim novim pravnim okvirom. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Komisija bi trebala osigurati da ti provedbeni akti ne nameću znatan dodatni administrativni teret na države članice ili na davatelje podataka.

| (21) | Komisija bi trebala imati ovlast za donošenje provedbenih akata u skladu s člankom 291. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kako bi osigurala ujednačenu primjenu zahtjeva kvalitete utvrđivanjem oblika, strukture i učestalosti izvješća o kvaliteti obuhvaćenih sektorskim zakonodavstvom, u slučaju kada nisu utvrđeni sektorskim statističkim zakonodavstvom. Komisija bi trebala osigurati da ti provedbeni akti ne nameću znatan dodatni administrativni teret na države članice ili na davatelje podataka. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi trebala imati ovlast za donošenje provedbenih akata u skladu s člankom 291. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kako bi osigurala ujednačenu primjenu zahtjeva kvalitete utvrđivanjem oblika, strukture i učestalosti izvješća o kvaliteti obuhvaćenih sektorskim zakonodavstvom, u slučaju kada nisu utvrđeni sektorskim statističkim zakonodavstvom. Komisija bi trebala osigurati da ti provedbeni akti ne nameću znatan dodatni administrativni teret na države članice ili na davatelje podataka.

| (22) | Potrebni su jedinstveni uvjeti za provedbu pristupa povjerljivim podacima u znanstvene svrhe. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebale bi se dodijeliti Komisiji u svrhu utvrđivanja mehanizama, pravila i uvjeta za takav pristup na razini Unije. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

(22)

Potrebni su jedinstveni uvjeti za provedbu pristupa povjerljivim podacima u znanstvene svrhe. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebale bi se dodijeliti Komisiji u svrhu utvrđivanja mehanizama, pravila i uvjeta za takav pristup na razini Unije. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

| (23) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, a to je jačanje upravljanja ESS-om, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog zahtjeva za pouzdanim podacima uspostavljenog na razini Unije, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(23)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, a to je jačanje upravljanja ESS-om, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog zahtjeva za pouzdanim podacima uspostavljenog na razini Unije, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (24) | Pri provođenju ove Uredbe trebalo bi u potpunosti poštovati neovisnost ESSB-a u obavljanju svojih zadaća kako je opisano u Protokolu br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, u skladu s člancima 130. i 338. UFEU-a. |
| --- | --- |

(24)

Pri provođenju ove Uredbe trebalo bi u potpunosti poštovati neovisnost ESSB-a u obavljanju svojih zadaća kako je opisano u Protokolu br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, u skladu s člancima 130. i 338. UFEU-a.

| (25) | Provedeno je savjetovanje s ESS-om. |
| --- | --- |

(25)

Provedeno je savjetovanje s ESS-om.

| (26) | Uredbu (EZ) br. 223/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(26)

Uredbu (EZ) br. 223/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 223/2009

Uredba (EZ) br. 223/2009 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 2. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | ‚stručna neovisnost’ znači da se statistika mora razvijati, proizvoditi i diseminirati neovisno, posebno u vezi s odabirom tehnika, definicija, metodologija i izvora koji se trebaju koristiti, te vremenskim rasporedom i sadržajem svih oblika diseminacije i da se te zadaće obavljaju bez ikakvih pritisaka političkih ili interesnih skupina, ili tijela Unije ili nacionalnih tijela;”. |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 2. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

‚stručna neovisnost’ znači da se statistika mora razvijati, proizvoditi i diseminirati neovisno, posebno u vezi s odabirom tehnika, definicija, metodologija i izvora koji se trebaju koristiti, te vremenskim rasporedom i sadržajem svih oblika diseminacije i da se te zadaće obavljaju bez ikakvih pritisaka političkih ili interesnih skupina, ili tijela Unije ili nacionalnih tijela;”.

| 2. | U članku 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Nacionalno statističko tijelo koje svaka država članica određuje kao tijelo odgovorno za koordinaciju svih aktivnosti na nacionalnoj razini za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, koje su utvrđene u Europskom statističkom programu u skladu s člankom 1., (NSU) u tom smislu djeluje kao jedina kontaktna točka za Komisiju (Eurostat) u vezi sa statističkim pitanjima.
  Koordinacijska odgovornost NSU-a obuhvaća sva ostala nacionalna tijela odgovorna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, koja je utvrđena u Europskom statističkom programu u skladu s člankom 1. NSU je posebno odgovoran na nacionalnoj razini za koordinaciju statističkog programiranja i izvješćivanja, praćenje kvalitete, metodologiju, prijenos podataka i komunikaciju o statističkim djelovanjima ESS-a. U mjeri u kojoj neke od tih europskih statistika mogu kompilirati nacionalne središnje banke (NSB-ovi), u njihovom svojstvu članica Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), NSU-ovi i NSB-ovi usko surađuju u skladu s nacionalnim dogovorima kako bi osigurali proizvodnju potpune i koherentne europske statistike, istodobno osiguravajući potrebnu suradnju između ESS-a i ESSB-a kako je utvrđeno u članku 9.”. |
| --- | --- |

2.

U članku 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Nacionalno statističko tijelo koje svaka država članica određuje kao tijelo odgovorno za koordinaciju svih aktivnosti na nacionalnoj razini za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, koje su utvrđene u Europskom statističkom programu u skladu s člankom 1., (NSU) u tom smislu djeluje kao jedina kontaktna točka za Komisiju (Eurostat) u vezi sa statističkim pitanjima.

Koordinacijska odgovornost NSU-a obuhvaća sva ostala nacionalna tijela odgovorna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, koja je utvrđena u Europskom statističkom programu u skladu s člankom 1. NSU je posebno odgovoran na nacionalnoj razini za koordinaciju statističkog programiranja i izvješćivanja, praćenje kvalitete, metodologiju, prijenos podataka i komunikaciju o statističkim djelovanjima ESS-a. U mjeri u kojoj neke od tih europskih statistika mogu kompilirati nacionalne središnje banke (NSB-ovi), u njihovom svojstvu članica Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), NSU-ovi i NSB-ovi usko surađuju u skladu s nacionalnim dogovorima kako bi osigurali proizvodnju potpune i koherentne europske statistike, istodobno osiguravajući potrebnu suradnju između ESS-a i ESSB-a kako je utvrđeno u članku 9.”.

| 3. | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 5.a
  Čelnici NSU-ova i čelnici statističkih odjela drugih nacionalnih tijela
  1.   U okviru svog nacionalnog statističkog sustava države članice osiguravaju stručnu neovisnost, službenih osoba odgovornih za zadaće utvrđene u ovoj Uredbi.
  2.   U tu svrhu čelnici NSU-ova:






  (a) | jedini su odgovorni za odlučivanje o procesima, statističkim metodama, standardima i postupcima te o sadržaju i vremenskom rasporedu statističkih objava i publikacija za europsku statistiku koju razvija, proizvodi i diseminira NSU |
| --- | --- | --- |

3.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 5.a

Čelnici NSU-ova i čelnici statističkih odjela drugih nacionalnih tijela

1.   U okviru svog nacionalnog statističkog sustava države članice osiguravaju stručnu neovisnost, službenih osoba odgovornih za zadaće utvrđene u ovoj Uredbi.

2.   U tu svrhu čelnici NSU-ova:

(a)

jedini su odgovorni za odlučivanje o procesima, statističkim metodama, standardima i postupcima te o sadržaju i vremenskom rasporedu statističkih objava i publikacija za europsku statistiku koju razvija, proizvodi i diseminira NSU

| (b) | ovlašteni su odlučivati o svim pitanjima povezanim s unutarnjim upravljanjem NSU-om; |
| --- | --- |

(b)

ovlašteni su odlučivati o svim pitanjima povezanim s unutarnjim upravljanjem NSU-om;

| (c) | pri obavljanju statističkih zadaća djeluju neovisno; te ne traže ni ne prihvaćaju upute od bilo koje vlade ili druge institucije, tijela, ureda ili subjekta; |
| --- | --- |

(c)

pri obavljanju statističkih zadaća djeluju neovisno; te ne traže ni ne prihvaćaju upute od bilo koje vlade ili druge institucije, tijela, ureda ili subjekta;

| (d) | odgovorni su za statističke aktivnosti i izvršavanje proračuna NSU-a; |
| --- | --- |

(d)

odgovorni su za statističke aktivnosti i izvršavanje proračuna NSU-a;

| (e) | objavljuju godišnje izvješće i mogu iznijeti primjedbe u vezi s pitanjima raspodjele proračuna u vezi sa statističkim aktivnostima NSU-a; |
| --- | --- |

(e)

objavljuju godišnje izvješće i mogu iznijeti primjedbe u vezi s pitanjima raspodjele proračuna u vezi sa statističkim aktivnostima NSU-a;

| (f) | koordiniraju statističke aktivnosti svih nacionalnih tijela odgovornih za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, kako je utvrđeno u članku5. stavku 1.; |
| --- | --- |

(f)

koordiniraju statističke aktivnosti svih nacionalnih tijela odgovornih za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, kako je utvrđeno u članku5. stavku 1.;

| (g) | prema potrebi pripremaju nacionalne smjernice kako bi se osigurala kvaliteta razvoja, proizvodnje i diseminacije svake europske statistike u okviru svojeg nacionalnog statističkog sustava i prate i preispituju njihovu provedbu; istodobno su odgovorni su za osiguranje usklađenosti s tim smjernicama isključivo unutar NSU-a; i |
| --- | --- |

(g)

prema potrebi pripremaju nacionalne smjernice kako bi se osigurala kvaliteta razvoja, proizvodnje i diseminacije svake europske statistike u okviru svojeg nacionalnog statističkog sustava i prate i preispituju njihovu provedbu; istodobno su odgovorni su za osiguranje usklađenosti s tim smjernicama isključivo unutar NSU-a; i

| (h) | predstavljaju svoj nacionalni statistički sustav unutar ESS-a. |
| --- | --- |

(h)

predstavljaju svoj nacionalni statistički sustav unutar ESS-a.

3.   Svaka država članica osigurava da druga nacionalna tijela odgovorna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike te zadaće provode u skladu s nacionalnim smjernicama koje priprema čelnik NSU-a.

4.   Države članice osiguravaju da su postupci zapošljavanja i imenovanja čelnikâ NSU-ova i, prema potrebi, čelnikâ statističkih odjela drugih nacionalnih tijela koja proizvode europsku statistiku transparentni i temeljeni isključivo na stručnim kriterijima. Tim se postupcima osigurava poštovanje načela jednakih mogućnosti, osobito u pogledu spola. Razlozi za otpuštanje čelnikâ NSU-ova ili njihov premještaj na drugo radno mjesto ne smiju dovesti u pitanje stručnu neovisnost.

5.   Svaka država članica može osnovati nacionalno tijelo kako bi osigurala stručnu neovisnost onih koji proizvode europsku statistiku. Čelnici NSU-ova i, prema potrebi, čelnici statističkih odjela drugih nacionalnih tijela koja proizvode europsku statistiku mogu se savjetovati s tim tijelima. Postupci zapošljavanja, premještaja i razrješenja članova takvih tijela moraju biti transparentni i temeljiti se isključivo na stručnim kriterijima. Tim se postupcima osigurava poštovanje načela jednakih mogućnosti, osobito u pogledu spola.”.

| 4. | U članku 6. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
  „2.   Na razini Unije Komisija (Eurostat) djeluje neovisno u osiguranju proizvodnje europske statistike u skladu s utvrđenim pravilima i statističkim načelima.
  3.   Ne dovodeći u pitanje članak 5. Protokola br. 4. o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Komisija (Eurostat) koordinira statističke aktivnosti institucija i tijela Unije, posebno u svrhu osiguravanja usklađenosti i kvalitete podataka i smanjivanja tereta izvješćivanja. U tu svrhu Komisija (Eurostat) može pozvati bilo koju instituciju ili tijelo Unije da je savjetuje ili surađuje s njom s ciljem razvijanja metoda i sustava u statističke svrhe u njihovim područjima odgovornosti. Svaka institucija ili tijelo koje predlaže proizvodnju statistika savjetuje se s Komisijom (Eurostatom) i uzima u obzir svaku preporuku koju ona može dati s tim u vezi.”. |
| --- | --- |

4.

U članku 6. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Na razini Unije Komisija (Eurostat) djeluje neovisno u osiguranju proizvodnje europske statistike u skladu s utvrđenim pravilima i statističkim načelima.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 5. Protokola br. 4. o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Komisija (Eurostat) koordinira statističke aktivnosti institucija i tijela Unije, posebno u svrhu osiguravanja usklađenosti i kvalitete podataka i smanjivanja tereta izvješćivanja. U tu svrhu Komisija (Eurostat) može pozvati bilo koju instituciju ili tijelo Unije da je savjetuje ili surađuje s njom s ciljem razvijanja metoda i sustava u statističke svrhe u njihovim područjima odgovornosti. Svaka institucija ili tijelo koje predlaže proizvodnju statistika savjetuje se s Komisijom (Eurostatom) i uzima u obzir svaku preporuku koju ona može dati s tim u vezi.”.

| 5. | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 6.a
  Glavni direktor Komisije (Eurostata)
  1.   Eurostat je statističko tijelo Unije i Glavna uprava Komisije. Na čelu Eurostata je glavni direktor.
  2.   Komisija osigurava da je postupak zapošljavanja glavnog direktora Eurostata transparentan i da se temelji na stručnim kriterijima. Postupak mora osigurati poštovanje načela jednakih mogućnosti, posebno u pogledu spola.
  3.   Glavni direktor jedini je odgovoran za odlučivanje o procesima, statističkim metodama, standardima i postupcima te o sadržaju i vremenskom rasporedu objava i publikacija za svu statistiku koju priprema Eurostat. Prilikom izvršavanja tih statističkih zadaća, glavni direktor djeluje neovisno te ne smije tražiti ni slijediti upute institucije ili tijela Unije, bilo koje vlade ili druge institucije, tijela ureda ili agencije.
  4.   Glavni direktor Eurostata odgovoran je za statističke aktivnosti Eurostata. Odmah nakon što ga imenuje Komisija, i svake godine nakon toga, glavni direktor Eurostata pojavljuje se u okviru statističkog dijaloga pred relevantnim odborom Europskog parlamenta radi rasprave o pitanjima povezanim s upravljanjem statistikom, metodologijom i statističkim inovacijama. Glavni direktor Eurostata objavljuje godišnje izvješće.”. |
| --- | --- |

5.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 6.a

Glavni direktor Komisije (Eurostata)

1.   Eurostat je statističko tijelo Unije i Glavna uprava Komisije. Na čelu Eurostata je glavni direktor.

2.   Komisija osigurava da je postupak zapošljavanja glavnog direktora Eurostata transparentan i da se temelji na stručnim kriterijima. Postupak mora osigurati poštovanje načela jednakih mogućnosti, posebno u pogledu spola.

3.   Glavni direktor jedini je odgovoran za odlučivanje o procesima, statističkim metodama, standardima i postupcima te o sadržaju i vremenskom rasporedu objava i publikacija za svu statistiku koju priprema Eurostat. Prilikom izvršavanja tih statističkih zadaća, glavni direktor djeluje neovisno te ne smije tražiti ni slijediti upute institucije ili tijela Unije, bilo koje vlade ili druge institucije, tijela ureda ili agencije.

4.   Glavni direktor Eurostata odgovoran je za statističke aktivnosti Eurostata. Odmah nakon što ga imenuje Komisija, i svake godine nakon toga, glavni direktor Eurostata pojavljuje se u okviru statističkog dijaloga pred relevantnim odborom Europskog parlamenta radi rasprave o pitanjima povezanim s upravljanjem statistikom, metodologijom i statističkim inovacijama. Glavni direktor Eurostata objavljuje godišnje izvješće.”.

| 6. | U članku 11. dodaju se sljedeći stavci:
  „3.   Države članice i Komisija poduzimaju sve potrebne mjere za održavanje povjerenja u europsku statistiku. U tu svrhu, „obveze povjerenja u statistiku” (obveze) koje utvrđuju države članice i Komisija dodatno su namijenjene osiguravanju povjerenja javnosti u europsku statistiku i napredak u provedbi statističkih načela sadržanih u Kodeksu prakse. Obveze uključuju posebne obveze u okviru politike za poboljšanje ili održavanje, prema potrebi, uvjeta za provedbu Kodeksa prakse te se objavljuju sa sažetkom za građane.
  4.   Komisija redovito prati te obveze država članica, koje se prema potrebi ažuriraju, na temelju godišnjih izvješća koja joj dostavljaju države članice.
  U slučaju neobjavljivanja Obveze do ... (8), država članica Komisiji podnosi i objavljuje izvješće o napretku provedbe Kodeksa prakse i, ako je primjenjivo, o naporima ostvarenima za uspostavu Obveze. Ta se izvješća o napretku periodično ažuriraju, najmanje svake dvije godine nakon njihove prve objave.
  Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o objavljenim obvezama i, prema potrebi, izvješćima o napretku do ... (9) i svake dvije godine nakon toga.
  5.   Obvezu koju je utvrdila Komisija redovno prati Europski savjetodavni odbor za upravljanje statističkim podacima (ESGAB). ESGAB-ova ocjena provedbe ove Obveze uključuje se u njegovo godišnje izvješće koje se podnosi Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s Odlukom br. 235/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10). ESGAB izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provedbi Obveze do ... (9). |
| --- | --- |

6.

U članku 11. dodaju se sljedeći stavci:

„3.   Države članice i Komisija poduzimaju sve potrebne mjere za održavanje povjerenja u europsku statistiku. U tu svrhu, „obveze povjerenja u statistiku” (obveze) koje utvrđuju države članice i Komisija dodatno su namijenjene osiguravanju povjerenja javnosti u europsku statistiku i napredak u provedbi statističkih načela sadržanih u Kodeksu prakse. Obveze uključuju posebne obveze u okviru politike za poboljšanje ili održavanje, prema potrebi, uvjeta za provedbu Kodeksa prakse te se objavljuju sa sažetkom za građane.

4.   Komisija redovito prati te obveze država članica, koje se prema potrebi ažuriraju, na temelju godišnjih izvješća koja joj dostavljaju države članice.

U slučaju neobjavljivanja Obveze do ... (8), država članica Komisiji podnosi i objavljuje izvješće o napretku provedbe Kodeksa prakse i, ako je primjenjivo, o naporima ostvarenima za uspostavu Obveze. Ta se izvješća o napretku periodično ažuriraju, najmanje svake dvije godine nakon njihove prve objave.

Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o objavljenim obvezama i, prema potrebi, izvješćima o napretku do ... (9) i svake dvije godine nakon toga.

5.   Obvezu koju je utvrdila Komisija redovno prati Europski savjetodavni odbor za upravljanje statističkim podacima (ESGAB). ESGAB-ova ocjena provedbe ove Obveze uključuje se u njegovo godišnje izvješće koje se podnosi Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s Odlukom br. 235/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10). ESGAB izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provedbi Obveze do ... (9).

| 7. | Članak 12. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
  „2.   Posebni zahtjevi kvalitete, kao što su ciljne vrijednosti i minimalni standardi za proizvodnju statistike, mogu se utvrditi i u sektorskom zakonodavstvu.
  Kako bi osigurala ujednačena primjena kriterija kvalitete utvrđenih u stavku 1. na podatke obuhvaćene sektorskim zakonodavstvom u posebnim statističkim područjima, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju oblici, struktura i učestalost izvješća o kvaliteti obuhvaćenih sektorskim zakonodavstvom. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.
  3.   Države članice Komisiji (Eurostatu) podnose izvješća o kvaliteti dostavljenih podataka, uključujući dvojbe u vezi s točnošću podataka. Komisija (Eurostat) ocjenjuje kvalitetu dostavljenih podataka na temelju odgovarajuće analize te priprema i objavljuje izvješća i komunikacije o kvaliteti europske statistike.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Članak 12. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Posebni zahtjevi kvalitete, kao što su ciljne vrijednosti i minimalni standardi za proizvodnju statistike, mogu se utvrditi i u sektorskom zakonodavstvu.

Kako bi osigurala ujednačena primjena kriterija kvalitete utvrđenih u stavku 1. na podatke obuhvaćene sektorskim zakonodavstvom u posebnim statističkim područjima, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju oblici, struktura i učestalost izvješća o kvaliteti obuhvaćenih sektorskim zakonodavstvom. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.

3.   Države članice Komisiji (Eurostatu) podnose izvješća o kvaliteti dostavljenih podataka, uključujući dvojbe u vezi s točnošću podataka. Komisija (Eurostat) ocjenjuje kvalitetu dostavljenih podataka na temelju odgovarajuće analize te priprema i objavljuje izvješća i komunikacije o kvaliteti europske statistike.”;

| (b) | dodaju se sljedeći stavci:
  „4.   U interesu transparentnosti Komisija (Eurostat), kada je to primjereno,i objavljuje svoju ocjenu kvalitete nacionalnih doprinosa europskoj statistici.
  5.   Ako su sektorskim zakonodavstvom predviđene kazne u slučajevima kada države članice pogrešno prikazuju statističke podatke, Komisija može u skladu s Ugovorima i takvim sektorskim zakonodavstvom pokrenuti i provoditi istrage kada je potrebno, uključujući, kada je to primjereno, inspekcije na licu mjesta kako bi se utvrdilo je li pogrešno prikazivanje bilo ozbiljno i namjerno ili iz krajnje nepažnje.” |
| --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeći stavci:

„4.   U interesu transparentnosti Komisija (Eurostat), kada je to primjereno,i objavljuje svoju ocjenu kvalitete nacionalnih doprinosa europskoj statistici.

5.   Ako su sektorskim zakonodavstvom predviđene kazne u slučajevima kada države članice pogrešno prikazuju statističke podatke, Komisija može u skladu s Ugovorima i takvim sektorskim zakonodavstvom pokrenuti i provoditi istrage kada je potrebno, uključujući, kada je to primjereno, inspekcije na licu mjesta kako bi se utvrdilo je li pogrešno prikazivanje bilo ozbiljno i namjerno ili iz krajnje nepažnje.”

| 8. | U članku 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Europski statistički program predviđa okvir za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, kojim se utvrđuju glavna područja i ciljevi aktivnosti planiranih za razdoblje koje odgovara razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira. Njega donose Europski parlament i Vijeće. U ocjeni njegova učinka i isplativosti sudjeluju neovisni stručnjaci.”. |
| --- | --- |

8.

U članku 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Europski statistički program predviđa okvir za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, kojim se utvrđuju glavna područja i ciljevi aktivnosti planiranih za razdoblje koje odgovara razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira. Njega donose Europski parlament i Vijeće. U ocjeni njegova učinka i isplativosti sudjeluju neovisni stručnjaci.”.

| 9. | U članku 14. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „(2)   Komisija može putem provedbenih akata odlučiti o privremenom izravnom statističkom djelovanju pod uvjetom da:






  (a) | djelovanje ne predviđa prikupljanje podataka kojima se obuhvaća više od tri referentne godine; |
| --- | --- | --- |

9.

U članku 14. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„(2)   Komisija može putem provedbenih akata odlučiti o privremenom izravnom statističkom djelovanju pod uvjetom da:

(a)

djelovanje ne predviđa prikupljanje podataka kojima se obuhvaća više od tri referentne godine;

| (b) | podaci su već dostupni ili im se može pristupiti unutar NSU-a ili drugog nadležnog nacionalnog tijela ili se mogu direktno dobiti koristeći odgovarajuće uzorke za promatranje statističke populacije na razini Unije uz primjerenu koordinaciju s NSU-ovima i drugim nacionalnim tijelima; i |
| --- | --- |

(b)

podaci su već dostupni ili im se može pristupiti unutar NSU-a ili drugog nadležnog nacionalnog tijela ili se mogu direktno dobiti koristeći odgovarajuće uzorke za promatranje statističke populacije na razini Unije uz primjerenu koordinaciju s NSU-ovima i drugim nacionalnim tijelima; i

| (c) | Unija daje financijski doprinos NSU-ovima i drugim nacionalnim tijelima kako bi se pokrili njihovi dodatni troškovi, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (11). |
| --- | --- |

(c)

Unija daje financijski doprinos NSU-ovima i drugim nacionalnim tijelima kako bi se pokrili njihovi dodatni troškovi, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.

| 10. | Članak 17. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 17.
  Godišnji program rada
  Komisija Odboru za ESS dostavlja svoj godišnji program rada do 30 travnja za sljedeću godinu.
  U pripremi programa rada Komisija osigurava učinkovito određivanje prioriteta, uključujući preispitivanje, izvješćivanje o statističkim prioritetima i dodjeljivanje financijskih sredstava. Komisija u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir napomene Odbora za ESS. Svaki godišnji program rada zasniva se na europskom statističkom programu i sadrži posebno:






  (a) | djelovanja koja su po mišljenju Komisije prioritetna, pri čemu se uzimaju u obzir potrebe politike Unije, nacionalna financijska ograničenja i financijska ograničenja Unije kao i opterećenje davanja podataka; |
| --- | --- | --- |

10.

Članak 17. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 17.

Godišnji program rada

Komisija Odboru za ESS dostavlja svoj godišnji program rada do 30 travnja za sljedeću godinu.

U pripremi programa rada Komisija osigurava učinkovito određivanje prioriteta, uključujući preispitivanje, izvješćivanje o statističkim prioritetima i dodjeljivanje financijskih sredstava. Komisija u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir napomene Odbora za ESS. Svaki godišnji program rada zasniva se na europskom statističkom programu i sadrži posebno:

(a)

djelovanja koja su po mišljenju Komisije prioritetna, pri čemu se uzimaju u obzir potrebe politike Unije, nacionalna financijska ograničenja i financijska ograničenja Unije kao i opterećenje davanja podataka;

| (b) | inicijative u vezi s preispitivanjem prioriteta, što uključuje negativne prioritete, i smanjenjem opterećenja za davatelje podataka kao i za one koji izrađuju statistiku; i |
| --- | --- |

(b)

inicijative u vezi s preispitivanjem prioriteta, što uključuje negativne prioritete, i smanjenjem opterećenja za davatelje podataka kao i za one koji izrađuju statistiku; i

| (c) | postupke i sve pravne instrumente koje je Komisija predvidjela za provedbu godišnjeg programa rada.”. |
| --- | --- |

(c)

postupke i sve pravne instrumente koje je Komisija predvidjela za provedbu godišnjeg programa rada.”.

| 11. | Umeće se sljedeći članak:
  ‚Članak 17.a
  Pristup, upotreba i integracija administrativnih evidencija
  1.   Kako bi se smanjilo opterećenje davatelja podataka, NSU-ovi, druga nacionalna tijela navedena u članku 4. i Komisija (Eurostat) imaju pravo pristupa i upotrebe, odmah i bez naknade, svih administrativnih evidencija te pravo integracije tih administrativnih evidencija sa statistikom, u mjeri koja je potrebna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, koja je utvrđena u Europskom statističkom programu u skladu s člankom 1.
  2.   Savjetuje se s NSU-ovima i Komisijom (Eurostat) te ih se uključuje u početno osmišljavanje, kasniji razvoj i ukidanje administrativnih evidencija koje pripremaju i održavaju druga tijela, čime se olakšava daljnja upotreba tih evidencija u svrhu izrade europske statistike. Uključuje ih se u aktivnosti standardizacije koje se odnose na administrativne evidencije koje su relevantne za izradu europske statistike.
  3.   Pristup i sudjelovanje NSU-ova, drugih nacionalnih tijela i Komisije (Eurostata) na temelju stavaka 1. i 2. ograničeni su na administrativne evidencije unutar njihovog vlastitog sustava javne uprave.
  4.   Administrativnim evidencijama koje njihovi vlasnici ustupaju NSU-ovima, drugim nacionalnim tijelima i Komisiji (Eurostatu) kako bi se njima koristili za izradu europske statistike prilažu se relevantni metapodaci.
  5.   NSU-ovi i vlasnici administrativnih evidencija uspostavljaju potrebne mehanizme suradnje.’ |
| --- | --- |

11.

Umeće se sljedeći članak:

‚Članak 17.a

Pristup, upotreba i integracija administrativnih evidencija

1.   Kako bi se smanjilo opterećenje davatelja podataka, NSU-ovi, druga nacionalna tijela navedena u članku 4. i Komisija (Eurostat) imaju pravo pristupa i upotrebe, odmah i bez naknade, svih administrativnih evidencija te pravo integracije tih administrativnih evidencija sa statistikom, u mjeri koja je potrebna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, koja je utvrđena u Europskom statističkom programu u skladu s člankom 1.

2.   Savjetuje se s NSU-ovima i Komisijom (Eurostat) te ih se uključuje u početno osmišljavanje, kasniji razvoj i ukidanje administrativnih evidencija koje pripremaju i održavaju druga tijela, čime se olakšava daljnja upotreba tih evidencija u svrhu izrade europske statistike. Uključuje ih se u aktivnosti standardizacije koje se odnose na administrativne evidencije koje su relevantne za izradu europske statistike.

3.   Pristup i sudjelovanje NSU-ova, drugih nacionalnih tijela i Komisije (Eurostata) na temelju stavaka 1. i 2. ograničeni su na administrativne evidencije unutar njihovog vlastitog sustava javne uprave.

4.   Administrativnim evidencijama koje njihovi vlasnici ustupaju NSU-ovima, drugim nacionalnim tijelima i Komisiji (Eurostatu) kako bi se njima koristili za izradu europske statistike prilažu se relevantni metapodaci.

5.   NSU-ovi i vlasnici administrativnih evidencija uspostavljaju potrebne mehanizme suradnje.’

| 12. | U članku 20. stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „NSU-ovi, druga nacionalna tijela i Komisija (Eurostat) poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurali usklađenost načela i smjernica s obzirom na fizičku i logičku zaštitu povjerljivih podataka. Komisija osigurava takvu usklađenost putem provedbenih akata, bez dopunjavanja ove Uredbe. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.” |
| --- | --- |

12.

U članku 20. stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„NSU-ovi, druga nacionalna tijela i Komisija (Eurostat) poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurali usklađenost načela i smjernica s obzirom na fizičku i logičku zaštitu povjerljivih podataka. Komisija osigurava takvu usklađenost putem provedbenih akata, bez dopunjavanja ove Uredbe. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.”

| 13. | U članku 23. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija provedbenim aktima utvrđuje mehanizme, pravila i uvjete za pristup na razini Unije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.”. |
| --- | --- |

13.

U članku 23. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija provedbenim aktima utvrđuje mehanizme, pravila i uvjete za pristup na razini Unije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.”.

| 14. | Članak 24. briše se. |
| --- | --- |

14.

Članak 24. briše se.

| 15. | Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 26.
  Kršenje statističke povjerljivosti
  Države članice i Komisija poduzimaju primjerene mjere za sprečavanje i kažnjavanje kršenja statističke povjerljivosti. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.”. |
| --- | --- |

15.

Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 26.

Kršenje statističke povjerljivosti

Države članice i Komisija poduzimaju primjerene mjere za sprečavanje i kažnjavanje kršenja statističke povjerljivosti. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.”.

| 16. | Članak 27. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 27.
  Odborski postupak
  1.   Komisiji pomaže Odbor za ESS. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).
  2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

16.

Članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 27.

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže Odbor za ESS. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  SL C 374, 4.12.2012., str. 2.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od ... i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 5. ožujka 2015. Stajalište Europskog parlamenta od ... [i Odluka Vijeća od ...].

2

(3)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 306, 23.11.2011., str. 12.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (SL L 184, 17.7.1999., str. 23.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

7

(8)  Dvije godine od stupanja na snagu ove Uredbe.

8

(9)  Tri godine od stupanja na snagu ove Uredbe.

9

(10)  Odluka br. 235/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o uspostavljanju Europskog savjetodavnog odbora za upravljanje statističkim podacima (SL L 73, 15.3.2008., str. 17.).”

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).”.

11

(12)  Uredba (EU) 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”

12

---

| 24.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 134/27

---

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 5/2015 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici

(2015/C 134/04)

I.   UVOD

Komisija je prijedlog dostavila 12. srpnja 2010. (1).

Europski parlament donio je svoje stajalište u prvom čitanju na plenarnoj sjednici 21. studenog 2013. (2). Europska središnja banka dala je svoje mišljenje 6. studenog 2012. (3).

Radna skupina za statistiku ispitivala je predloženu Uredbu tijekom više od dvije godine.

Na sastanku trijaloga 3. prosinca 2014. dva su zakonodavca postigla privremeni dogovor s ciljem postizanja što skorijeg dogovora u drugom čitanju.

Predsjednik Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (ECON-a) Europskog parlamenta je 9. siječnja 2015. predsjedništvu uputio pismo u kojemu navodi da će, ako Vijeće Parlamentu službeno dostavi svoje stajalište u obliku u kojemu je predstavljeno u Prilogu tom pismu, na plenarnom zasjedanju preporučiti da se stajalište Vijeća prihvati bez izmjene.

Vijeće je 27. siječnja 2015. postiglo politički dogovor u pogledu teksta prihvaćenog u trijalogu 3. prosinca 2014. (4). Uzimajući u obzir gore navedeni dogovor te nakon pravne i lingvističke provjere, Vijeće je 5. ožujka 2015. donijelo stajalište u prvom čitanju, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom utvrđenim u članku 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU-a).

II.   CILJ

Za razvoj gospodarskog upravljanja u EU-u potrebna je pouzdana statistika, koja ima ključnu ulogu u planiranju, odlučivanju i praćenju svih političkih inicijativa EU-a. Izmjena Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici ključan je element u postupku koji ima za cilj poboljšati pouzdanost europske statistike.

III.   ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

Kompromis koji je dogovoren u trijalogu od 3. prosinca 2014. obuhvaća sljedeće:

| — | Glavni direktor Eurostata sastat će se s Europskim parlamentom odmah nakon svojeg imenovanja. |
| --- | --- |

—

Glavni direktor Eurostata sastat će se s Europskim parlamentom odmah nakon svojeg imenovanja.

| — | Ravnatelj svakog nacionalnog zavoda za statistiku u profesionalnom je pogledu neovisan, a imenuje se isključivo na temelju stručnosti. Prilikom zapošljavanja u obzir će se uzeti jednake mogućnosti za žene i muškarce. |
| --- | --- |

—

Ravnatelj svakog nacionalnog zavoda za statistiku u profesionalnom je pogledu neovisan, a imenuje se isključivo na temelju stručnosti. Prilikom zapošljavanja u obzir će se uzeti jednake mogućnosti za žene i muškarce.

| — | Objašnjen je odnos između Europskog statističkog sustava (ESS-a) i Europskog sustava središnjih banaka (ESSB-a). Kompromis predviđa blisku suradnju ESS-a i ESSB-a utemeljenu na jednakosti. Nacionalna će tijela na nacionalnoj razini odlučiti o ulogama nacionalnih zavoda za statistiku te nacionalnih središnjih banaka. Međutim, potrebno je istaknuti da statistički podaci koje prikupljaju središnje banke pod odgovornošću nacionalnih zavoda za statistiku moraju biti u skladu s načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 223/2009. |
| --- | --- |

—

Objašnjen je odnos između Europskog statističkog sustava (ESS-a) i Europskog sustava središnjih banaka (ESSB-a). Kompromis predviđa blisku suradnju ESS-a i ESSB-a utemeljenu na jednakosti. Nacionalna će tijela na nacionalnoj razini odlučiti o ulogama nacionalnih zavoda za statistiku te nacionalnih središnjih banaka. Međutim, potrebno je istaknuti da statistički podaci koje prikupljaju središnje banke pod odgovornošću nacionalnih zavoda za statistiku moraju biti u skladu s načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 223/2009.

| — | Inspekcijski će posjeti u državama članicama biti mogući u skladu s pravilima iz Ugovora i samo kada sektorsko zakonodavstvo daje pravnu osnovu za takve inicijative. |
| --- | --- |

—

Inspekcijski će posjeti u državama članicama biti mogući u skladu s pravilima iz Ugovora i samo kada sektorsko zakonodavstvo daje pravnu osnovu za takve inicijative.

| — | Objašnjena je „obveza povjerenja u statistiku”. |
| --- | --- |

—

Objašnjena je „obveza povjerenja u statistiku”.

IV.   ZAKLJUČAK

Dogovoreni je kompromis izrađen s ciljem rješavanja glavnih pitanja koja zabrinjavaju Europski parlament, Vijeće i Komisiju. Uz napomenu da se tim kompromisom postigla uravnoteženost među različitim stajalištima, navedene su tri institucije također istaknule da su postigle pravedan i održiv sporazum koji će uvelike pridonijeti poboljšanju pouzdanosti europske statistike.

---

(1)  9122/12 STATIS 29 Ecofin 354 CODEC 1071.

(2)  16317/13 CODEC 2608 STATIS 120 Ecofin 1025 PE 540.

(3)  SL C 374, 4.12.2012., str. 2.

(4)  17113/14 STATIS 143 Ecofin 1218 CODEC 2556 + COR 1 + COR 2.

---

| 24.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 134/29

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 6/2015 U PRVOM ČITANJU

s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ

Usvojeno od strane Vijeća 5. ožujka 2015.

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 134/05)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Direktivom 2009/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) te Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) kojima se pozivaju svi gospodarski sektori na davanje doprinosa radi postizanja smanjenja emisija, uključujući sektor međunarodnog pomorskog prometa, određuje se da u slučaju da države članice ne odobre nijedan međunarodni sporazum koji bi bio sklopljen u okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO) i imao za cilj smanjivanje emisija iz međunarodnog pomorskog prometa, ili da Zajednica do 31. prosinca 2011. ne odobri nijedan takav sporazum sklopljen putem Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime, Komisija bi trebala dati prijedlog da se emisije iz međunarodnog pomorskog prometa uključe u obveze smanjenja emisija na razini Zajednice, s ciljem da predloženi akt stupi na snagu do 2013. Takav bi prijedlog trebao svesti na minimum svaki negativni učinak na konkurentnost Zajednice, istodobno uzimajući u obzir potencijalnu dobrobit za okoliš. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2009/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) te Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) kojima se pozivaju svi gospodarski sektori na davanje doprinosa radi postizanja smanjenja emisija, uključujući sektor međunarodnog pomorskog prometa, određuje se da u slučaju da države članice ne odobre nijedan međunarodni sporazum koji bi bio sklopljen u okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO) i imao za cilj smanjivanje emisija iz međunarodnog pomorskog prometa, ili da Zajednica do 31. prosinca 2011. ne odobri nijedan takav sporazum sklopljen putem Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime, Komisija bi trebala dati prijedlog da se emisije iz međunarodnog pomorskog prometa uključe u obveze smanjenja emisija na razini Zajednice, s ciljem da predloženi akt stupi na snagu do 2013. Takav bi prijedlog trebao svesti na minimum svaki negativni učinak na konkurentnost Zajednice, istodobno uzimajući u obzir potencijalnu dobrobit za okoliš.

| (2) | Pomorski promet utječe na globalnu klimu i kvalitetu zraka, kao rezultat emisija ugljikova dioksida (CO2) i ostalih njime uzrokovanih emisija, uključujući dušikove okside (NOx), sumporne okside (SOx), metan (CH4), čestice i crni ugljik (BC). |
| --- | --- |

(2)

Pomorski promet utječe na globalnu klimu i kvalitetu zraka, kao rezultat emisija ugljikova dioksida (CO2) i ostalih njime uzrokovanih emisija, uključujući dušikove okside (NOx), sumporne okside (SOx), metan (CH4), čestice i crni ugljik (BC).

| (3) | Međunarodni pomorski promet ostaje jedina vrsta prijevoza koja nije obuhvaćena obvezom Unije za smanjenje emisije stakleničkih plinova. Prema ocjeni učinka koja je priložena prijedlogu ove Uredbe emisije CO2 iz međunarodnog pomorskog prometa povezane s Unijom od 1990. do 2007. povećale su se za 48 %. |
| --- | --- |

(3)

Međunarodni pomorski promet ostaje jedina vrsta prijevoza koja nije obuhvaćena obvezom Unije za smanjenje emisije stakleničkih plinova. Prema ocjeni učinka koja je priložena prijedlogu ove Uredbe emisije CO2 iz međunarodnog pomorskog prometa povezane s Unijom od 1990. do 2007. povećale su se za 48 %.

| (4) | U svjetlu ubrzanog razvoja znanstvenog shvaćanja učinka emisija pomorskog prometa koje nisu povezane s CO2 na globalnu klimu u smislu ove Uredbe potrebno je redovito provoditi ažuriranu ocjenu tog učinka. Na temelju svojih ocjena Komisija bi trebala analizirati posljedice za politike i mjere u svrhu smanjenja tih emisija. |
| --- | --- |

(4)

U svjetlu ubrzanog razvoja znanstvenog shvaćanja učinka emisija pomorskog prometa koje nisu povezane s CO2 na globalnu klimu u smislu ove Uredbe potrebno je redovito provoditi ažuriranu ocjenu tog učinka. Na temelju svojih ocjena Komisija bi trebala analizirati posljedice za politike i mjere u svrhu smanjenja tih emisija.

| (5) | U Rezoluciji Europskog parlamenta od 5. veljače 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. Komisija i države članice pozvane su da postave obvezujući cilj EU-a do 2030. koji podrazumijeva smanjenje domaćih emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na 1990. Europski parlament također je istaknuo da bi svi gospodarski sektori trebali doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova ako Unija namjerava ravnopravno sudjelovati u globalnim nastojanjima. |
| --- | --- |

(5)

U Rezoluciji Europskog parlamenta od 5. veljače 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. Komisija i države članice pozvane su da postave obvezujući cilj EU-a do 2030. koji podrazumijeva smanjenje domaćih emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na 1990. Europski parlament također je istaknuo da bi svi gospodarski sektori trebali doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova ako Unija namjerava ravnopravno sudjelovati u globalnim nastojanjima.

| (6) | Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 23. i 24. listopada poduprlo obvezujući cilj EU-a u smislu domaćeg smanjenja emisije stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. u odnosu prema 1990. Europsko vijeće također je naglasilo važnost smanjenja emisija stakleničkih plinova i rizika povezanih s ovisnosti o fosilnom gorivu u sektoru prometa te je pozvalo Komisiju da dodatno ispita instrumente i mjere za sveobuhvatan i tehnološki neutralan pristup, među ostalim, radi promicanja smanjenja emisija i energetske učinkovitosti u prometu. |
| --- | --- |

(6)

Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 23. i 24. listopada poduprlo obvezujući cilj EU-a u smislu domaćeg smanjenja emisije stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. u odnosu prema 1990. Europsko vijeće također je naglasilo važnost smanjenja emisija stakleničkih plinova i rizika povezanih s ovisnosti o fosilnom gorivu u sektoru prometa te je pozvalo Komisiju da dodatno ispita instrumente i mjere za sveobuhvatan i tehnološki neutralan pristup, među ostalim, radi promicanja smanjenja emisija i energetske učinkovitosti u prometu.

| (7) | U Sedmom programu djelovanja za okoliš (EAP) (5) ističe se da će svi gospodarski sektori morati doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova ako Unija namjerava ravnopravno sudjelovati u globalnim nastojanjima. U tom kontekstu u 7. EAP-u ističe se da se Bijela knjiga o prometu iz 2011. mora temeljiti na čvrstom okviru politika. |
| --- | --- |

(7)

U Sedmom programu djelovanja za okoliš (EAP) (5) ističe se da će svi gospodarski sektori morati doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova ako Unija namjerava ravnopravno sudjelovati u globalnim nastojanjima. U tom kontekstu u 7. EAP-u ističe se da se Bijela knjiga o prometu iz 2011. mora temeljiti na čvrstom okviru politika.

| (8) | U srpnju 2011. IMO je usvojio tehničke i operativne mjere, posebno indeks energetske učinkovitosti (EEDI) za nove brodove i plan za upravljanje energetskom učinkovitosti broda (SEEMP), koje će dovesti do poboljšanja u vezi sa smanjenjem očekivanog porasta emisija stakleničkih plinova, ali same ne mogu dovesti do potpunog smanjenja emisija stakleničkih plinova u međunarodnom pomorskom prometu radi postizanja globalnog cilja da se povećanje globalnih temperatura ograniči na 2 °C. |
| --- | --- |

(8)

U srpnju 2011. IMO je usvojio tehničke i operativne mjere, posebno indeks energetske učinkovitosti (EEDI) za nove brodove i plan za upravljanje energetskom učinkovitosti broda (SEEMP), koje će dovesti do poboljšanja u vezi sa smanjenjem očekivanog porasta emisija stakleničkih plinova, ali same ne mogu dovesti do potpunog smanjenja emisija stakleničkih plinova u međunarodnom pomorskom prometu radi postizanja globalnog cilja da se povećanje globalnih temperatura ograniči na 2 °C.

| (9) | U skladu s podacima IMO-a, primjenom operativnih mjera i postojećih tehnologija posebna potrošnja energije i emisije CO2 brodova mogle bi se smanjiti do 75 %; za znatan dio tih mjera može se smatrati da su isplative i da bi kao takve mogle donijeti neto korist sektoru jer se zbog smanjenih troškova za gorivo osigurava povrat svih operativnih troškova ili troškova ulaganja. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s podacima IMO-a, primjenom operativnih mjera i postojećih tehnologija posebna potrošnja energije i emisije CO2 brodova mogle bi se smanjiti do 75 %; za znatan dio tih mjera može se smatrati da su isplative i da bi kao takve mogle donijeti neto korist sektoru jer se zbog smanjenih troškova za gorivo osigurava povrat svih operativnih troškova ili troškova ulaganja.

| (10) | Kako bi se smanjile emisije CO2 iz pomorskog prometa na razini Unije, i dalje je najbolja moguća opcija uspostavljanje sustava za praćenje emisija CO2, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju (sustav MRV) na temelju potrošnje goriva brodova kao prvog koraka u sklopu postupnog uključivanja emisija iz pomorskog prometa u obvezu Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova uz emisije iz drugih sektora koje su već uključene u tu obvezu. Javni pristup podacima o emisijama doprinijet će uklanjanju tržišnih prepreka koje sprečavaju primjenu mnogih mjera kojima bi se uz negativni trošak smanjenjila emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se smanjile emisije CO2 iz pomorskog prometa na razini Unije, i dalje je najbolja moguća opcija uspostavljanje sustava za praćenje emisija CO2, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju (sustav MRV) na temelju potrošnje goriva brodova kao prvog koraka u sklopu postupnog uključivanja emisija iz pomorskog prometa u obvezu Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova uz emisije iz drugih sektora koje su već uključene u tu obvezu. Javni pristup podacima o emisijama doprinijet će uklanjanju tržišnih prepreka koje sprečavaju primjenu mnogih mjera kojima bi se uz negativni trošak smanjenjila emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa.

| (11) | Usvajanje mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova i potrošnje goriva sprečavaju tržišna ograničenja kao što su nedostatak pouzdanih informacija o učinkovitosti potrošnje goriva na brodovima ili dostupnih tehnologija za nadogradnju brodova, nedostupnost sredstava za ulaganje u učinkovitost brodova i neusklađeni poticaji jer brodovlasnici ne bi imali koristi od svojih ulaganja u učinkovitost broda ako račune za gorivo plaćaju brodari. |
| --- | --- |

(11)

Usvajanje mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova i potrošnje goriva sprečavaju tržišna ograničenja kao što su nedostatak pouzdanih informacija o učinkovitosti potrošnje goriva na brodovima ili dostupnih tehnologija za nadogradnju brodova, nedostupnost sredstava za ulaganje u učinkovitost brodova i neusklađeni poticaji jer brodovlasnici ne bi imali koristi od svojih ulaganja u učinkovitost broda ako račune za gorivo plaćaju brodari.

| (12) | Rezultati savjetovanja s dionicima i rasprave s međunarodnim partnerima pokazuju da bi postupno uključivanje emisija iz pomorskog prometa u obvezu Unije za smanjenje stakleničkih plinova trebalo primijeniti provedbom stabilnog sustava MRV za emisije CO2 iz pomorskog prometa kao prvog koraka, a određivanje cijena za te emisije trebalo bi doći poslije. Taj pristup olakšava postizanje značajnog napretka na međunarodnoj razini u sporazumu o ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova i daljnjih mjera za postizanje tih smanjenja uz najmanje troškove. |
| --- | --- |

(12)

Rezultati savjetovanja s dionicima i rasprave s međunarodnim partnerima pokazuju da bi postupno uključivanje emisija iz pomorskog prometa u obvezu Unije za smanjenje stakleničkih plinova trebalo primijeniti provedbom stabilnog sustava MRV za emisije CO2 iz pomorskog prometa kao prvog koraka, a određivanje cijena za te emisije trebalo bi doći poslije. Taj pristup olakšava postizanje značajnog napretka na međunarodnoj razini u sporazumu o ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova i daljnjih mjera za postizanje tih smanjenja uz najmanje troškove.

| (13) | Očekuje se da će uvođenje sustava MRV Unije potaknuti smanjenje emisija do 2 % u usporedbi s uobičajenim poslovanjem i ukupnim smanjenjem neto troškova do 1,2 milijarde EUR do 2030. jer bi se time moglo doprinijeti uklanjanju tržišnih prepreka, posebno onih u vezi s nedostatkom informacija o učinkovitosti brodova, pružanjem usporedivih i pouzdanih informacija relevantnim tržištima o potrošnji goriva i energetskoj učinkovitosti. To smanjenje troškova prijevoza trebalo bi potaknuti međunarodnu trgovinu. Nadalje, stabilan sustav MRV preduvjet je za svaku mjeru utemeljenu na tržištu, standard učinkovitosti ili drugu mjeru, bilo da se primjenjuje na razini Unije ili u svijetu. Njime se također osiguravaju pouzdani podaci za postavljanje točnih ciljeva za smanjenje emisija i ocjenu napretka u doprinosu pomorskog prometa postizanju niskougljičnoga gospodarstva. S obzirom na međunarodnu narav pomorskog prometa najbolja i najučinkovitija metoda smanjivanja emisija stakleničkih plinova u međunarodnom brodskom prometu bilo bi usklađeno postupanje na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

(13)

Očekuje se da će uvođenje sustava MRV Unije potaknuti smanjenje emisija do 2 % u usporedbi s uobičajenim poslovanjem i ukupnim smanjenjem neto troškova do 1,2 milijarde EUR do 2030. jer bi se time moglo doprinijeti uklanjanju tržišnih prepreka, posebno onih u vezi s nedostatkom informacija o učinkovitosti brodova, pružanjem usporedivih i pouzdanih informacija relevantnim tržištima o potrošnji goriva i energetskoj učinkovitosti. To smanjenje troškova prijevoza trebalo bi potaknuti međunarodnu trgovinu. Nadalje, stabilan sustav MRV preduvjet je za svaku mjeru utemeljenu na tržištu, standard učinkovitosti ili drugu mjeru, bilo da se primjenjuje na razini Unije ili u svijetu. Njime se također osiguravaju pouzdani podaci za postavljanje točnih ciljeva za smanjenje emisija i ocjenu napretka u doprinosu pomorskog prometa postizanju niskougljičnoga gospodarstva. S obzirom na međunarodnu narav pomorskog prometa najbolja i najučinkovitija metoda smanjivanja emisija stakleničkih plinova u međunarodnom brodskom prometu bilo bi usklađeno postupanje na svjetskoj razini.

| (14) | Sva putovanja unutar Unije, sva dolazna putovanja iz zadnje luke koja nije u Uniji do prve luke pristajanja u Uniji i sva odlazna putovanja od luke u Uniji do sljedeće luke koja nije u Uniji, uključujući putovanja u balastu, trebalo bi smatrati mjerodavnima u svrhu praćenja. Trebalo bi obuhvatiti i emisije CO2 u lukama Unije, uključujući emisije koje uzrokuju brodovi koji su na vezu ili se kreću unutar luke, posebno jer na raspolaganju stoje posebne mjere za njihovo smanjenje ili izbjegavanje. Ova pravila trebala bi se na nediskriminirajući način primjenjivati na sve brodove neovisno o njihovoj zastavi. Međutim, budući da je ova Uredba usmjerena na pomorski promet, njome ne bi trebalo utvrditi zahtjeve za praćenje kretanja i aktivnosti brodova čija svrha nije prijevoz tereta ili putnika u komercijalne svrhe, kao što su jaružanje, lomljenje leda, polaganje cijevi ili aktivnosti objekata na moru, ni zahtjeve za izvješćivanje o njima ni za njihovu verifikaciju. |
| --- | --- |

(14)

Sva putovanja unutar Unije, sva dolazna putovanja iz zadnje luke koja nije u Uniji do prve luke pristajanja u Uniji i sva odlazna putovanja od luke u Uniji do sljedeće luke koja nije u Uniji, uključujući putovanja u balastu, trebalo bi smatrati mjerodavnima u svrhu praćenja. Trebalo bi obuhvatiti i emisije CO2 u lukama Unije, uključujući emisije koje uzrokuju brodovi koji su na vezu ili se kreću unutar luke, posebno jer na raspolaganju stoje posebne mjere za njihovo smanjenje ili izbjegavanje. Ova pravila trebala bi se na nediskriminirajući način primjenjivati na sve brodove neovisno o njihovoj zastavi. Međutim, budući da je ova Uredba usmjerena na pomorski promet, njome ne bi trebalo utvrditi zahtjeve za praćenje kretanja i aktivnosti brodova čija svrha nije prijevoz tereta ili putnika u komercijalne svrhe, kao što su jaružanje, lomljenje leda, polaganje cijevi ili aktivnosti objekata na moru, ni zahtjeve za izvješćivanje o njima ni za njihovu verifikaciju.

| (15) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za brodove koji rade u manje povoljnim klimatskim uvjetima, trebalo bi biti moguće uključiti posebne informacije u vezi s klasom leda broda i njegovom plovidbom kroz led u podatke koji se prate na temelju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za brodove koji rade u manje povoljnim klimatskim uvjetima, trebalo bi biti moguće uključiti posebne informacije u vezi s klasom leda broda i njegovom plovidbom kroz led u podatke koji se prate na temelju ove Uredbe.

| (16) | Predloženi sustav MRV trebao bi imati oblik uredbe zbog složene i iznimno tehničke naravi odredbi koje treba uvesti, potrebe za jedinstvenim pravilima primjenjivima u cijeloj Uniji zbog međunarodne naravi pomorskog prometa i brojnih brodova koji će pristajati u lukama u različitim državama članicama te radi lakše provedbe u cijeloj Uniji. |
| --- | --- |

(16)

Predloženi sustav MRV trebao bi imati oblik uredbe zbog složene i iznimno tehničke naravi odredbi koje treba uvesti, potrebe za jedinstvenim pravilima primjenjivima u cijeloj Uniji zbog međunarodne naravi pomorskog prometa i brojnih brodova koji će pristajati u lukama u različitim državama članicama te radi lakše provedbe u cijeloj Uniji.

| (17) | Stabilan sustav MRV Unije za brodove trebao bi se temeljiti na izračunu emisija iz goriva potrošenog na putovanjima do luka u Uniji i od njih jer podaci o prodaji goriva ne bi na prikladan način mogli pružiti točne procjene potrošnje goriva u okviru tog posebnog područja primjene zbog velike zapremnine spremnika za gorivo. |
| --- | --- |

(17)

Stabilan sustav MRV Unije za brodove trebao bi se temeljiti na izračunu emisija iz goriva potrošenog na putovanjima do luka u Uniji i od njih jer podaci o prodaji goriva ne bi na prikladan način mogli pružiti točne procjene potrošnje goriva u okviru tog posebnog područja primjene zbog velike zapremnine spremnika za gorivo.

| (18) | Sustav MRV Unije također bi trebao pokrivati ostale relevantne informacije koje omogućuju određivanje učinkovitosti brodova ili daljnju analizu nositelja razvoja emisija uz istodobno očuvanje povjerljivosti poslovnih ili industrijskih informacija. Ovo područje primjene također usklađuje sustav MRV Unije s međunarodnim inicijativama za uvođenje standarda učinkovitosti za postojeće brodove, pokrivajući i operativne mjere, te doprinosi ukidanju tržišnih prepreka povezanih s nedostatkom informacija. |
| --- | --- |

(18)

Sustav MRV Unije također bi trebao pokrivati ostale relevantne informacije koje omogućuju određivanje učinkovitosti brodova ili daljnju analizu nositelja razvoja emisija uz istodobno očuvanje povjerljivosti poslovnih ili industrijskih informacija. Ovo područje primjene također usklađuje sustav MRV Unije s međunarodnim inicijativama za uvođenje standarda učinkovitosti za postojeće brodove, pokrivajući i operativne mjere, te doprinosi ukidanju tržišnih prepreka povezanih s nedostatkom informacija.

| (19) | Kako bi se administrativni teret brodovlasnika i brodara sveo na najmanju mjeru, posebno za mala i srednja poduzeća, te kako bi se optimalno iskoristio omjer troškova i koristi sustava MRV, a da se ne ugrozi cilj obuhvaćanja prevladavajućeg udjela emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, pravila za MRV trebala bi se primjenjivati samo na velike izvore emisija. Prag od 5 000 bruto tonaže (BT) odabran je nakon iscrpne objektivne analize veličina i emisija brodova koji pristaju u lukama Unije i isplovljavaju iz njih. Brodovi iznad 5 000 BT čine oko 55 % brodova koji pristaju u luke Unije i odgovorni su za oko 90 % povezanih emisija. Tim nediskriminirajućim pragom osiguralo bi se da su obuhvaćeni najvažniji izvori emisija. Niži prag doveo bi do višeg administrativnog tereta, dok bi viši prag ograničio pokrivenost emisija, a time i ekološku učinkovitost sustava MRV. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se administrativni teret brodovlasnika i brodara sveo na najmanju mjeru, posebno za mala i srednja poduzeća, te kako bi se optimalno iskoristio omjer troškova i koristi sustava MRV, a da se ne ugrozi cilj obuhvaćanja prevladavajućeg udjela emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, pravila za MRV trebala bi se primjenjivati samo na velike izvore emisija. Prag od 5 000 bruto tonaže (BT) odabran je nakon iscrpne objektivne analize veličina i emisija brodova koji pristaju u lukama Unije i isplovljavaju iz njih. Brodovi iznad 5 000 BT čine oko 55 % brodova koji pristaju u luke Unije i odgovorni su za oko 90 % povezanih emisija. Tim nediskriminirajućim pragom osiguralo bi se da su obuhvaćeni najvažniji izvori emisija. Niži prag doveo bi do višeg administrativnog tereta, dok bi viši prag ograničio pokrivenost emisija, a time i ekološku učinkovitost sustava MRV.

| (20) | Kako bi se dodatno smanjio administrativni teret za brodovlasnike i brodare, pravila praćenja trebala bi se usredotočiti na CO2 kao najvažniji staklenički plin iz pomorskog prometa. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se dodatno smanjio administrativni teret za brodovlasnike i brodare, pravila praćenja trebala bi se usredotočiti na CO2 kao najvažniji staklenički plin iz pomorskog prometa.

| (21) | Pravila bi trebala uzeti u obzir postojeće zahtjeve i podatke koji su već dostupni na brodovima; stoga bi društva trebala imati mogućnost odabira jedne od sljedećih četiriju metoda praćenja: korištenje otpremnicama spremišta za gorivo, praćenje spremnika za gorivo spremišta na brodu, mjerači protoka za predmetne procese izgaranja ili izravna mjerenja emisija. Pojedinačnim planom praćenja za svaki brod trebalo bi dokumentirati odabir i osigurati dodatne informacije o primjeni odabrane metode. |
| --- | --- |

(21)

Pravila bi trebala uzeti u obzir postojeće zahtjeve i podatke koji su već dostupni na brodovima; stoga bi društva trebala imati mogućnost odabira jedne od sljedećih četiriju metoda praćenja: korištenje otpremnicama spremišta za gorivo, praćenje spremnika za gorivo spremišta na brodu, mjerači protoka za predmetne procese izgaranja ili izravna mjerenja emisija. Pojedinačnim planom praćenja za svaki brod trebalo bi dokumentirati odabir i osigurati dodatne informacije o primjeni odabrane metode.

| (22) | Svako društvo koje je odgovorno za cjelokupno razdoblje izvješćivanja o brodu koji se upotrebljava za otpremničke usluge trebalo bi smatrati odgovornim za sve zahtjeve praćenja i izvješćivanja u vezi s tim razdobljem izvješćivanja, uključujući podnošenje izvješća o emisijama koja su verificirana na zadovoljavajući način. U slučaju promjene društva, novo bi društvo trebalo biti odgovorno samo za obveze praćenja i izvješćivanja u vezi s razdobljem izvješćivanja tijekom kojega je promjena društva stupila na snagu. Kako bi se olakšalo izvršenje tih obveza, novo bi društvo trebalo dobiti primjerak posljednjeg plana praćenja te, po potrebi, dokument o usklađenosti. |
| --- | --- |

(22)

Svako društvo koje je odgovorno za cjelokupno razdoblje izvješćivanja o brodu koji se upotrebljava za otpremničke usluge trebalo bi smatrati odgovornim za sve zahtjeve praćenja i izvješćivanja u vezi s tim razdobljem izvješćivanja, uključujući podnošenje izvješća o emisijama koja su verificirana na zadovoljavajući način. U slučaju promjene društva, novo bi društvo trebalo biti odgovorno samo za obveze praćenja i izvješćivanja u vezi s razdobljem izvješćivanja tijekom kojega je promjena društva stupila na snagu. Kako bi se olakšalo izvršenje tih obveza, novo bi društvo trebalo dobiti primjerak posljednjeg plana praćenja te, po potrebi, dokument o usklađenosti.

| (23) | Druge stakleničke plinove, tvari koje utječu na klimu ili onečišćivače zraka ne bi trebalo u ovoj fazi obuhvatiti sustavom MRV Unije kako bi se izbjegli zahtjevi za postavljanje nedovoljno pouzdane ili komercijalno nedostupne mjerne opreme koja bi mogla onemogućiti provedbu sustava MRV Unije. |
| --- | --- |

(23)

Druge stakleničke plinove, tvari koje utječu na klimu ili onečišćivače zraka ne bi trebalo u ovoj fazi obuhvatiti sustavom MRV Unije kako bi se izbjegli zahtjevi za postavljanje nedovoljno pouzdane ili komercijalno nedostupne mjerne opreme koja bi mogla onemogućiti provedbu sustava MRV Unije.

| (24) | IMO-ova Međunarodna konvencija za sprečavanje onečišćenja s brodova (MARPOL) predviđa obveznu primjenu indeksa oblikovanja energetske učinkovitosti na nove brodove i planova za upravljanje energetskom učinkovitosti brodova u cijeloj svjetskoj floti. |
| --- | --- |

(24)

IMO-ova Međunarodna konvencija za sprečavanje onečišćenja s brodova (MARPOL) predviđa obveznu primjenu indeksa oblikovanja energetske učinkovitosti na nove brodove i planova za upravljanje energetskom učinkovitosti brodova u cijeloj svjetskoj floti.

| (25) | Izvješćivanje i objavu podnesenih informacija trebalo bi organizirati na godišnjoj osnovi kako bi se smanjio administrativni teret za brodovlasnike i brodare. Pitanje povjerljivosti trebalo bi riješiti ograničenjem objave emisija, potrošnje goriva i informacija povezanih s učinkovitosti na godišnje prosjeke i ukupne brojke. Kako bi se osiguralo da se ne naruši zaštita legitimnih ekonomskih interesa koji su važniji od javnog interesa u pogledu otkrivanja, u iznimnim slučajevima na zahtjev društva trebalo bi primijeniti drukčiju razinu sabiranja podataka. Podatke podnesene Komisiji trebalo bi uključiti u statistiku ako su ti podaci važni za razvoj, izradu i širenje europske statistike u skladu s Odlukom Komisije 2012/504/EU (6). |
| --- | --- |

(25)

Izvješćivanje i objavu podnesenih informacija trebalo bi organizirati na godišnjoj osnovi kako bi se smanjio administrativni teret za brodovlasnike i brodare. Pitanje povjerljivosti trebalo bi riješiti ograničenjem objave emisija, potrošnje goriva i informacija povezanih s učinkovitosti na godišnje prosjeke i ukupne brojke. Kako bi se osiguralo da se ne naruši zaštita legitimnih ekonomskih interesa koji su važniji od javnog interesa u pogledu otkrivanja, u iznimnim slučajevima na zahtjev društva trebalo bi primijeniti drukčiju razinu sabiranja podataka. Podatke podnesene Komisiji trebalo bi uključiti u statistiku ako su ti podaci važni za razvoj, izradu i širenje europske statistike u skladu s Odlukom Komisije 2012/504/EU (6).

| (26) | Verifikacijom koju provode akreditirani verifikatori trebalo bi osigurati da planovi praćenja i izvješća o emisijama budu točni i usklađeni sa zahtjevima određenima u ovoj Uredbi. Kao bitan element pojednostavljenja verifikacije, verifikatori bi trebali provjeriti pouzdanost prijavljenih podataka uspoređujući ih s procijenjenim podacima utemeljenima na podacima o praćenju broda i njihovim karakteristikama. Takve bi procjene mogla dati Komisija. Kako bi se osigurala nepristranost, verifikatori bi trebali biti neovisni i stručni pravni subjekti kojima akreditaciju dodjeljuju nacionalna akreditacijska tijela koja djeluju u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(26)

Verifikacijom koju provode akreditirani verifikatori trebalo bi osigurati da planovi praćenja i izvješća o emisijama budu točni i usklađeni sa zahtjevima određenima u ovoj Uredbi. Kao bitan element pojednostavljenja verifikacije, verifikatori bi trebali provjeriti pouzdanost prijavljenih podataka uspoređujući ih s procijenjenim podacima utemeljenima na podacima o praćenju broda i njihovim karakteristikama. Takve bi procjene mogla dati Komisija. Kako bi se osigurala nepristranost, verifikatori bi trebali biti neovisni i stručni pravni subjekti kojima akreditaciju dodjeljuju nacionalna akreditacijska tijela koja djeluju u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (27) | Dokument o usklađenosti koji izdaje verifikator trebalo bi držati na brodu radi dokazivanja usklađenosti s obvezama praćenja, izvješćivanja i verifikacije. Verifikatori bi trebali obavijestiti Komisiju o izdavanju takvih dokumenata. |
| --- | --- |

(27)

Dokument o usklađenosti koji izdaje verifikator trebalo bi držati na brodu radi dokazivanja usklađenosti s obvezama praćenja, izvješćivanja i verifikacije. Verifikatori bi trebali obavijestiti Komisiju o izdavanju takvih dokumenata.

| (28) | S obzirom na iskustvo sa sličnim zadacima u vezi s pomorskom sigurnosti, Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) trebala bi u okviru svojeg mandata poduprijeti Komisiju u provođenju određenih zadataka. |
| --- | --- |

(28)

S obzirom na iskustvo sa sličnim zadacima u vezi s pomorskom sigurnosti, Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) trebala bi u okviru svojeg mandata poduprijeti Komisiju u provođenju određenih zadataka.

| (29) | Izvršenje obveza povezanih sa sustavom MRV trebalo bi se temeljiti na postojećim instrumentima, to jest onima uspostavljenima u Direktivi 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Direktivi 2009/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9), te informacijama o izdavanju dokumenata o usklađenosti. Dokument kojim se potvrđuje usklađenost broda s obvezama praćenja i izvješćivanja trebao bi biti dodan popisu certifikata i dokumenata iz Priloga IV. Direktivi 2009/16/EZ. |
| --- | --- |

(29)

Izvršenje obveza povezanih sa sustavom MRV trebalo bi se temeljiti na postojećim instrumentima, to jest onima uspostavljenima u Direktivi 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Direktivi 2009/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9), te informacijama o izdavanju dokumenata o usklađenosti. Dokument kojim se potvrđuje usklađenost broda s obvezama praćenja i izvješćivanja trebao bi biti dodan popisu certifikata i dokumenata iz Priloga IV. Direktivi 2009/16/EZ.

| (30) | Države članice trebale bi nastojati pregledavati brodove koji ulaze u luke pod njihovom nadležnošću i za koje nisu dostupne određene zahtijevane informacije koje se tiču dokumenta o usklađenosti. |
| --- | --- |

(30)

Države članice trebale bi nastojati pregledavati brodove koji ulaze u luke pod njihovom nadležnošću i za koje nisu dostupne određene zahtijevane informacije koje se tiču dokumenta o usklađenosti.

| (31) | Neusklađenost s odredbama ove Uredbe trebala bi dovoditi do primjene sankcija. Države članice trebale bi utvrditi pravila o tim sankcijama. Te bi sankcije trebale biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

(31)

Neusklađenost s odredbama ove Uredbe trebala bi dovoditi do primjene sankcija. Države članice trebale bi utvrditi pravila o tim sankcijama. Te bi sankcije trebale biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

| (32) | U slučaju da su brodovi bili neusklađeni sa zahtjevima praćenja i izvješćivanja tijekom dvaju ili više uzastopnih razdoblja izvješćivanja i ako se drugim izvršnim mjerama nije osigurala usklađenost, primjereno je omogućiti protjerivanje. Tu bi mjeru trebalo provesti tako da se omogući ispravljanje stanje neusklađenosti u razumnom roku. |
| --- | --- |

(32)

U slučaju da su brodovi bili neusklađeni sa zahtjevima praćenja i izvješćivanja tijekom dvaju ili više uzastopnih razdoblja izvješćivanja i ako se drugim izvršnim mjerama nije osigurala usklađenost, primjereno je omogućiti protjerivanje. Tu bi mjeru trebalo provesti tako da se omogući ispravljanje stanje neusklađenosti u razumnom roku.

| (33) | Države članice koje nemaju pomorske luke na svome državnom području te koje nemaju brodove koji plove pod njihovom zastavom i koji su obuhvaćeni ovom Uredbom ili koje su zatvorile svoj nacionalni registar brodova trebale bi imati mogućnost odstupiti od odredaba ove Uredbe u vezi sa sankcijama dok god nema takvih brodova koji plove pod njihovom zastavom. |
| --- | --- |

(33)

Države članice koje nemaju pomorske luke na svome državnom području te koje nemaju brodove koji plove pod njihovom zastavom i koji su obuhvaćeni ovom Uredbom ili koje su zatvorile svoj nacionalni registar brodova trebale bi imati mogućnost odstupiti od odredaba ove Uredbe u vezi sa sankcijama dok god nema takvih brodova koji plove pod njihovom zastavom.

| (34) | Sustav MRV Unije trebao bi poslužiti kao model za uvođenje globalnog sustava MRV. Globalni sustav MRV poželjniji je jer ga se zbog šireg područja primjene može smatrati učinkovitijim. U tom smislu, a s ciljem olakšavanja razvoja međunarodnih propisa u okviru IMO-a za praćenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju, Komisija bi s IMO-om i drugim nadležnim međunarodnim tijelima trebala redovito razmjenjivati bitne informacije o primjeni ove Uredbe te predavati odgovarajuće podneske IMO-u. Kada se postigne dogovor o globalnom sustavu MRV, Komisija bi trebala revidirati sustav MRV Unije radi njegove prilagodbe globalnom sustavu MRV. |
| --- | --- |

(34)

Sustav MRV Unije trebao bi poslužiti kao model za uvođenje globalnog sustava MRV. Globalni sustav MRV poželjniji je jer ga se zbog šireg područja primjene može smatrati učinkovitijim. U tom smislu, a s ciljem olakšavanja razvoja međunarodnih propisa u okviru IMO-a za praćenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju, Komisija bi s IMO-om i drugim nadležnim međunarodnim tijelima trebala redovito razmjenjivati bitne informacije o primjeni ove Uredbe te predavati odgovarajuće podneske IMO-u. Kada se postigne dogovor o globalnom sustavu MRV, Komisija bi trebala revidirati sustav MRV Unije radi njegove prilagodbe globalnom sustavu MRV.

| (35) | Kako bi se uzelo u obzir relevantna međunarodna pravila i međunarodne i europske norme te tehnološki i znanstveni razvoj, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije u vezi s preispitivanjem određenih tehničkih aspekata praćenja i izvješćivanja o emisijama CO2 iz brodova te u vezi s daljnjim određivanjem pravila za verifikaciju aktivnosti i metoda za akreditaciju verifikatora. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi se uzelo u obzir relevantna međunarodna pravila i međunarodne i europske norme te tehnološki i znanstveni razvoj, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije u vezi s preispitivanjem određenih tehničkih aspekata praćenja i izvješćivanja o emisijama CO2 iz brodova te u vezi s daljnjim određivanjem pravila za verifikaciju aktivnosti i metoda za akreditaciju verifikatora. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (36) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za uporabu standardnih obrazaca za praćenje emisija CO2 i drugih relevantnih informacija, za korištenje automatiziranih sustava i standardnih elektroničkih predložaka za dosljedno izvješćivanje Komisije i tijela dotične države zastave o emisijama CO2 i drugim relevantnim informacijama te za specifikaciju tehničkih pravila kojima se utvrđuju primjenjivi parametri za kategorije brodova koji nisu putnički, ro-ro ni kontejnerski brodovi kao i za reviziju tih parametara, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10). |
| --- | --- |

(36)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za uporabu standardnih obrazaca za praćenje emisija CO2 i drugih relevantnih informacija, za korištenje automatiziranih sustava i standardnih elektroničkih predložaka za dosljedno izvješćivanje Komisije i tijela dotične države zastave o emisijama CO2 i drugim relevantnim informacijama te za specifikaciju tehničkih pravila kojima se utvrđuju primjenjivi parametri za kategorije brodova koji nisu putnički, ro-ro ni kontejnerski brodovi kao i za reviziju tih parametara, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10).

| (37) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, posebno praćenje, i verifikacija emisija CO2 i izvješćivanje o njima iz brodova kao prvi korak u sklopu smanjenja tih emisija stakleničkih plinova, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog međunarodne naravi pomorskog prometa, nego se zbog opsega i učinka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(37)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, posebno praćenje, i verifikacija emisija CO2 i izvješćivanje o njima iz brodova kao prvi korak u sklopu smanjenja tih emisija stakleničkih plinova, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog međunarodne naravi pomorskog prometa, nego se zbog opsega i učinka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (38) | Pravila za uspostavu sustava MRV trebala bi biti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) te Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (12). |
| --- | --- |

(38)

Pravila za uspostavu sustava MRV trebala bi biti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) te Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

| (39) | Ova Uredba trebala bi stupiti na snagu 1. srpnja 2015. godine kako bi se državama članicama i uključenim dionicima osiguralo dovoljno vremena za provođenje mjera potrebnih za učinkovitu primjenu ove Uredbe prije prvog razdoblja izvješćivanja koje započinje 1. siječnja 2018., |
| --- | --- |

(39)

Ova Uredba trebala bi stupiti na snagu 1. srpnja 2015. godine kako bi se državama članicama i uključenim dionicima osiguralo dovoljno vremena za provođenje mjera potrebnih za učinkovitu primjenu ove Uredbe prije prvog razdoblja izvješćivanja koje započinje 1. siječnja 2018.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom utvrđuju se pravila za točno praćenje emisija ugljikova dioksida (CO2) i drugih relevantnih informacija o brodovima koji pristaju u luke pod nadležnošću države članice, isplovljavaju iz tih luka ili se u njima nalaze te za izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju radi promicanja smanjenja emisija CO2 iz pomorskog prometa na troškovno učinkovit način.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na brodove teže od 5 000 bruto tona u pogledu emisija CO2 tijekom putovanja iz njihove zadnje luke pristajanja do luke pristajanja pod nadležnošću države članice te od luke pristajanja pod nadležnošću države članice do sljedeće luke pristajanja, kao i unutar luka pristajanja pod nadležnošću države članice.

2.   Ova Uredba ne primjenjuje se na ratne brodove, vojne pomoćne brodove, brodove za izlov ili obradu ribe, drvene brodove primitivne izrade, brodove koji nemaju mehanički pogon ni vladine brodove koji se upotrebljavaju u nekomercijalne svrhe.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „emisije CO2” znači ispuštanje CO2 iz brodova u atmosferu; |
| --- | --- |

(a)

„emisije CO2” znači ispuštanje CO2 iz brodova u atmosferu;

| (b) | „luka pristajanja” znači luka u kojoj se brod zaustavlja radi utovara ili istovara tereta ili kako bi ukrcao ili iskrcao putnike; iz toga proizlazi da su izuzeta zaustavljanja isključivo u svrhu punjenja gorivom, uzimanja namirnica, zamjene posade, smještaja u suhom doku ili popravaka broda i/ili njegove opreme, zaustavljanja u luci zbog potrebe za pomoći ili u nevolji, prijenosa s broda na brod koji se obavljaju izvan luke te zaustavljanja samo radi zaklona od nepovoljnih vremenskih uvjeta ili uslijed aktivnosti potrage i spašavanja; |
| --- | --- |

(b)

„luka pristajanja” znači luka u kojoj se brod zaustavlja radi utovara ili istovara tereta ili kako bi ukrcao ili iskrcao putnike; iz toga proizlazi da su izuzeta zaustavljanja isključivo u svrhu punjenja gorivom, uzimanja namirnica, zamjene posade, smještaja u suhom doku ili popravaka broda i/ili njegove opreme, zaustavljanja u luci zbog potrebe za pomoći ili u nevolji, prijenosa s broda na brod koji se obavljaju izvan luke te zaustavljanja samo radi zaklona od nepovoljnih vremenskih uvjeta ili uslijed aktivnosti potrage i spašavanja;

| (c) | „putovanje” znači svako kretanje broda koje počinje u luci pristajanja ili završava u njoj i čija je svrha prijevoz putnika ili tereta u komercijalne svrhe; |
| --- | --- |

(c)

„putovanje” znači svako kretanje broda koje počinje u luci pristajanja ili završava u njoj i čija je svrha prijevoz putnika ili tereta u komercijalne svrhe;

| (d) | „društvo” znači brodovlasnik ili bilo koja druga organizacija ili osoba, na primjer upravitelj ili zakupnik praznog broda, koja je od brodovlasnika preuzela odgovornost za rad broda; |
| --- | --- |

(d)

„društvo” znači brodovlasnik ili bilo koja druga organizacija ili osoba, na primjer upravitelj ili zakupnik praznog broda, koja je od brodovlasnika preuzela odgovornost za rad broda;

| (e) | „bruto tonaža” (BT) znači bruto tonaža izračunata u skladu s propisima o baždarenju brodova iz Priloga 1. Međunarodnoj konvenciji o baždarenju brodova koju je usvojila Međunarodna pomorska organizacija (IMO) u Londonu 23. lipnja 1969. ili bilo koje daljnje konvencije; |
| --- | --- |

(e)

„bruto tonaža” (BT) znači bruto tonaža izračunata u skladu s propisima o baždarenju brodova iz Priloga 1. Međunarodnoj konvenciji o baždarenju brodova koju je usvojila Međunarodna pomorska organizacija (IMO) u Londonu 23. lipnja 1969. ili bilo koje daljnje konvencije;

| (f) | „verifikator” znači pravni subjekt koji provodi aktivnosti verifikacije, a kojem akreditaciju dodjeljuje nacionalno akreditacijsko tijelo u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 i ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(f)

„verifikator” znači pravni subjekt koji provodi aktivnosti verifikacije, a kojem akreditaciju dodjeljuje nacionalno akreditacijsko tijelo u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 i ovom Uredbom;

| (g) | „verifikacija” znači aktivnosti koje provodi verifikator radi ocjene sukladnosti dokumenata koje društvo dostavlja sa zahtjevima ove Uredbe; |
| --- | --- |

(g)

„verifikacija” znači aktivnosti koje provodi verifikator radi ocjene sukladnosti dokumenata koje društvo dostavlja sa zahtjevima ove Uredbe;

| (h) | „dokument o usklađenosti” znači dokument specifičan za pojedini brod koji verifikator izdaje društvu, a kojim se potvrđuje da je taj brod usklađen sa zahtjevima ove Uredbe za određeno razdoblje izvješćivanja; |
| --- | --- |

(h)

„dokument o usklađenosti” znači dokument specifičan za pojedini brod koji verifikator izdaje društvu, a kojim se potvrđuje da je taj brod usklađen sa zahtjevima ove Uredbe za određeno razdoblje izvješćivanja;

| (i) | „druge relevantne informacije” znači informacije povezane s emisijama CO2 uslijed potrošnje goriva te s poslom prijevoza i energetskom učinkovitošću brodova koje omogućuju analizu kretanja emisija i ocjenu karakteristika broda; |
| --- | --- |

(i)

„druge relevantne informacije” znači informacije povezane s emisijama CO2 uslijed potrošnje goriva te s poslom prijevoza i energetskom učinkovitošću brodova koje omogućuju analizu kretanja emisija i ocjenu karakteristika broda;

| (j) | „emisijski faktor” znači prosječni stupanj emisije stakleničkog plina u odnosu na podatke o djelatnosti toka izvora, pod pretpostavkom potpune oksidacije pri izgaranju i potpune konverzije pri svim ostalim kemijskim reakcijama; |
| --- | --- |

(j)

„emisijski faktor” znači prosječni stupanj emisije stakleničkog plina u odnosu na podatke o djelatnosti toka izvora, pod pretpostavkom potpune oksidacije pri izgaranju i potpune konverzije pri svim ostalim kemijskim reakcijama;

| (k) | „nesigurnost” znači parametar povezan s rezultatom utvrđivanja količine koji obilježuje raspršenost vrijednosti koje bi se opravdano mogle pripisati određenoj količini, uključujući učinke sustavnih kao i nasumičnih faktora koji je izražen u postocima i koji opisuje interval pouzdanosti oko srednje vrijednosti koja obuhvaća 95 % zaključenih vrijednosti uzimajući u obzir u obzir moguću asimetričnu raspodjelu vrijednosti; |
| --- | --- |

(k)

„nesigurnost” znači parametar povezan s rezultatom utvrđivanja količine koji obilježuje raspršenost vrijednosti koje bi se opravdano mogle pripisati određenoj količini, uključujući učinke sustavnih kao i nasumičnih faktora koji je izražen u postocima i koji opisuje interval pouzdanosti oko srednje vrijednosti koja obuhvaća 95 % zaključenih vrijednosti uzimajući u obzir u obzir moguću asimetričnu raspodjelu vrijednosti;

| (l) | „konzervativno” znači da je definiran skup pretpostavki kako bi se osiguralo da ne dođe do podcjenjivanja godišnjih emisija ili precjenjivanja udaljenosti ili količina prevezenog tereta; |
| --- | --- |

(l)

„konzervativno” znači da je definiran skup pretpostavki kako bi se osiguralo da ne dođe do podcjenjivanja godišnjih emisija ili precjenjivanja udaljenosti ili količina prevezenog tereta;

| (m) | „razdoblje izvješćivanja” znači jedna kalendarska godina tijekom koje se emisije CO2 moraju pratiti i prijaviti. Za putovanja koja počinju i završavaju u dvije različite kalendarske godine, podaci o praćenju i izvješćivanju ulaze u prvu dotičnu kalendarsku godinu; |
| --- | --- |

(m)

„razdoblje izvješćivanja” znači jedna kalendarska godina tijekom koje se emisije CO2 moraju pratiti i prijaviti. Za putovanja koja počinju i završavaju u dvije različite kalendarske godine, podaci o praćenju i izvješćivanju ulaze u prvu dotičnu kalendarsku godinu;

| (n) | „brod na vezu” znači brod koji je sigurno privezan ili usidren u luci pod nadležnošću neke države članice prilikom utovara, istovara ili mirovanja, uključujući vrijeme tijekom kojega brod ne obavlja aktivnosti prijevoza tereta; |
| --- | --- |

(n)

„brod na vezu” znači brod koji je sigurno privezan ili usidren u luci pod nadležnošću neke države članice prilikom utovara, istovara ili mirovanja, uključujući vrijeme tijekom kojega brod ne obavlja aktivnosti prijevoza tereta;

| (o) | „klasa leda” znači oznaka koju su brodu dodijelila nadležna nacionalna tijela države zastave ili organizacija koju ta država priznaje, koja označava da je brod namijenjen za navigaciju u uvjetima zaleđenog mora. |
| --- | --- |

(o)

„klasa leda” znači oznaka koju su brodu dodijelila nadležna nacionalna tijela države zastave ili organizacija koju ta država priznaje, koja označava da je brod namijenjen za navigaciju u uvjetima zaleđenog mora.

POGLAVLJE II.

PRAĆENJE I IZVJEŠĆIVANJE

Odjeljak 1.

NAČELA I METODE PRAĆENJA I IZVJEŠĆIVANJA

Članak 4.

Zajednička načela praćenja i izvješćivanja

1.   U skladu s člancima od 8. do 12., društva za svaki svoj brod prate i izvješćuju o relevantnim parametrima tijekom razdoblja izvješćivanja. To izvješćivanje i izvješćivanje oni provode u svim lukama u nadležnosti države članice i za sva putovanja u luku ili iz luke u nadležnosti države članice.

2.   Praćenje i izvješćivanje moraju biti potpuni i obuhvaćati emisije CO2 od izgaranja goriva dok su brodovi na moru i na vezu. Društva primjenjuju prikladne mjere za izbjegavanje svih propusta u podacima tijekom razdoblja izvješćivanja.

3.   Praćenje i izvješćivanje dosljedno je i usporedivo kroz vrijeme. U tu svrhu društva primjenjuju iste metodologije praćenja i skupove podataka koji podliježu izmjenama koje ocijeni verifikator.

4.   Društva pribavljaju, bilježe, sastavljaju, analiziraju i dokumentiraju podatke o praćenju, uključujući pretpostavke, poveznice, emisijske faktore i podatke o aktivnosti, na transparentan način koji verifikatoru omogućuje ponavljanje utvrđivanja emisija CO2.

5.   Društva osiguravaju da utvrđivanje emisija CO2 nije sustavno ili svjesno netočno. Društva utvrđuju i ograničavaju svaki izvor netočnosti.

6.   Društva omogućuju razuman dokaz o ispravnosti podataka o emisijama CO2 koji se prate i prijavljuju.

7.   Društva tijekom daljnjih praćenja i izvješćivanja nastoje uzeti u obzir preporuke uključene u izvješća o verifikaciji izdane u skladu s člankom 13. stavcima 3. ili 4.

Članak 5.

Metode praćenja emisija CO2 i druge relevantne informacije

1.   Za potrebe članka 4. stavaka 1., 2. i 3., društva za svaki od svojih brodova određuju emisije CO2 u skladu s bilo kojom od metoda utvrđenih u Prilogu I. te prate druge relevantne informacije u skladu s propisima utvrđenima u Prilogu II. ili donesenima na temelju njega.

2.   Komisiju se ovlašćuje da donese delegirane akte u skladu s člankom 23. radi izmjene metoda iz Priloga I. i propisa iz Priloga II. kako bi uzela u obzir relevantne međunarodne propise te međunarodne i europske norme. Komisiju se također ovlašćuje da donese delegirane akte u skladu s člankom 23. kako bi izmijenila priloge I. i II. radi jasnijeg definiranja elemenata metoda praćenja koje su u njima utvrđene s obzirom na tehnološki i znanstveni razvoj.

Odjeljak 2.

PLAN PRAĆENJA

Članak 6.

Sadržaj i podnošenje plana praćenja

1.   Društva do 31. kolovoza 2017. za svaki od svojih brodova verifikatorima podnose plan praćenja u kojem je navedena metoda odabrana za praćenje emisija CO2 i izvješćivanje o njima te druge relevantne informacije.

2.   Neovisno o stavku 1., za brodove koji su prvi put nakon 31. kolovoza 2017. ušli u područje primjene ove Uredbe, društvo verifikatoru podnosi plan praćenja bez nepotrebne odgode, a najkasnije dva mjeseca nakon prvog pristajanja svakog broda u luku pod nadležnošću države članice.

3.   Plan praćenja sastoji se od potpune i transparentne dokumentacije o metodi praćenja za dotični brod i sadrži barem sljedeće elemente:

| (a) | identifikaciju i vrstu broda, uključujući njegovo ime, njegov identifikacijski broj pri IMO-u, njegovu luku upisa ili matičnu luku te ime brodovlasnika; |
| --- | --- |

(a)

identifikaciju i vrstu broda, uključujući njegovo ime, njegov identifikacijski broj pri IMO-u, njegovu luku upisa ili matičnu luku te ime brodovlasnika;

| (b) | ime društva i adresu, broj telefona i adresu elektroničke pošte osobe za kontakt; |
| --- | --- |

(b)

ime društva i adresu, broj telefona i adresu elektroničke pošte osobe za kontakt;

| (c) | opis sljedećih izvora emisija CO2 na brodu: glavni motori, pomoćni motori, plinske turbine, kotlovi i generatori inertnih plinova te vrste upotrijebljenog goriva; |
| --- | --- |

(c)

opis sljedećih izvora emisija CO2 na brodu: glavni motori, pomoćni motori, plinske turbine, kotlovi i generatori inertnih plinova te vrste upotrijebljenog goriva;

| (d) | opis postupaka, sustava i odgovornosti upotrijebljenih za ažuriranje popisa izvora emisije CO2 tijekom razdoblja izvješćivanja; |
| --- | --- |

(d)

opis postupaka, sustava i odgovornosti upotrijebljenih za ažuriranje popisa izvora emisije CO2 tijekom razdoblja izvješćivanja;

| (e) | opis postupaka za praćenje cjelovitosti popisa putovanja; |
| --- | --- |

(e)

opis postupaka za praćenje cjelovitosti popisa putovanja;

| (f) | opis postupaka za praćenje potrošnje goriva broda, uključujući:






  i. | metodu odabranu među onima navedenima u Prilogu I. za izračun potrošnje goriva svakog izvora emisije CO2, uključujući, gdje je to primjenjivo, opis upotrijebljene mjerne opreme; |
| --- | --- | --- |

(f)

opis postupaka za praćenje potrošnje goriva broda, uključujući:

i.

metodu odabranu među onima navedenima u Prilogu I. za izračun potrošnje goriva svakog izvora emisije CO2, uključujući, gdje je to primjenjivo, opis upotrijebljene mjerne opreme;

| ii. | postupke mjerenja punjenja goriva i goriva u spremnicima, opis upotrijebljene mjerne opreme i postupaka za bilježenje, učitavanje, prijenos i pohranu podataka o mjerenju, ovisno o tome što je primjenjivo; |
| --- | --- |

ii.

postupke mjerenja punjenja goriva i goriva u spremnicima, opis upotrijebljene mjerne opreme i postupaka za bilježenje, učitavanje, prijenos i pohranu podataka o mjerenju, ovisno o tome što je primjenjivo;

| iii. | metodu odabranu za utvrđivanje gustoće, kada je to primjenjivo; |
| --- | --- |

iii.

metodu odabranu za utvrđivanje gustoće, kada je to primjenjivo;

| iv. | postupak kojim se osigurava dosljednost ukupne nesigurnosti mjerenja goriva s odredbama ove Uredbe, upućujući prema potrebi na nacionalne zakone, odredbe ugovora s korisnicima usluga ili na standarde točnosti dobavljača goriva; |
| --- | --- |

iv.

postupak kojim se osigurava dosljednost ukupne nesigurnosti mjerenja goriva s odredbama ove Uredbe, upućujući prema potrebi na nacionalne zakone, odredbe ugovora s korisnicima usluga ili na standarde točnosti dobavljača goriva;

| (g) | pojedinačne emisijske faktore za svaku vrstu goriva ili, u slučaju alternativnih goriva, metodologije za utvrđivanje emisijskih faktora, uključujući metodologiju uzimanja uzoraka, metode analize i opis upotrijebljenih laboratorija zajedno s akreditacijom ISO 17025 tih laboratorija, ako postoji; |
| --- | --- |

(g)

pojedinačne emisijske faktore za svaku vrstu goriva ili, u slučaju alternativnih goriva, metodologije za utvrđivanje emisijskih faktora, uključujući metodologiju uzimanja uzoraka, metode analize i opis upotrijebljenih laboratorija zajedno s akreditacijom ISO 17025 tih laboratorija, ako postoji;

| (h) | opis postupaka za utvrđivanje podataka o aktivnosti po putovanju, uključujući:






  i. | postupke, odgovornosti i izvore podataka za utvrđivanje i bilježenje udaljenosti; |
| --- | --- | --- |

(h)

opis postupaka za utvrđivanje podataka o aktivnosti po putovanju, uključujući:

i.

postupke, odgovornosti i izvore podataka za utvrđivanje i bilježenje udaljenosti;

| ii. | postupke, odgovornosti, formule i izvore podataka za utvrđivanje i bilježenje prevezenog tereta ili broja putnika ako je to primjenjivo; |
| --- | --- |

ii.

postupke, odgovornosti, formule i izvore podataka za utvrđivanje i bilježenje prevezenog tereta ili broja putnika ako je to primjenjivo;

| iii. | postupke, odgovornosti, formule i izvore podataka za utvrđivanje i bilježenje vremena provedenog na moru između luke polaska i luke dolaska; |
| --- | --- |

iii.

postupke, odgovornosti, formule i izvore podataka za utvrđivanje i bilježenje vremena provedenog na moru između luke polaska i luke dolaska;

| (i) | opis metode koja se upotrebljava za utvrđivanje zamjenskih podataka za ispravljanje propusta u podacima; |
| --- | --- |

(i)

opis metode koja se upotrebljava za utvrđivanje zamjenskih podataka za ispravljanje propusta u podacima;

| (j) | revizija tahografskog listića za bilježenje svih podataka o povijesti revizije. |
| --- | --- |

(j)

revizija tahografskog listića za bilježenje svih podataka o povijesti revizije.

4.   Plan praćenja također može sadržavati informacije o klasi leda broda i/ili postupke, odgovornosti, formule i izvore podataka za određivanje i bilježenje prijeđene udaljenosti i vremena provedenog na moru tijekom plovidbe kroz led.

5.   Društva se koriste standardiziranim planovima praćenja koji se temelje na predlošcima. Te predloške, uključujući tehnička pravila za njihovu ujednačenu primjenu, određuje Komisija provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 24. stavka 2.

Članak 7.

Izmjene planova praćenja

1.   Društva redovito, a najmanje jedanput na godinu, provjeravaju odražava li plan praćenja broda narav i funkcioniranje broda i može li se metodologija praćenja poboljšati.

2.   Društva izmjenjuju plan praćenja u bilo kojoj od sljedećih situacija:

| (a) | u slučaju promjene društva; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju promjene društva;

| (b) | ako se pojave nove emisije CO2 zbog novih izvora emisija ili zbog uporabe novih vrsta goriva koje još nisu uključene u plan praćenja; |
| --- | --- |

(b)

ako se pojave nove emisije CO2 zbog novih izvora emisija ili zbog uporabe novih vrsta goriva koje još nisu uključene u plan praćenja;

| (c) | ako promjena dostupnosti podataka zbog uporabe novih vrsta mjerne opreme, novih metoda uzimanja uzoraka ili metoda analize ili iz bilo kojeg drugog razloga može utjecati na točnost u utvrđivanju emisija CO2; |
| --- | --- |

(c)

ako promjena dostupnosti podataka zbog uporabe novih vrsta mjerne opreme, novih metoda uzimanja uzoraka ili metoda analize ili iz bilo kojeg drugog razloga može utjecati na točnost u utvrđivanju emisija CO2;

| (d) | ako se utvrdi da su podaci iz primijenjene metode praćenja netočni; |
| --- | --- |

(d)

ako se utvrdi da su podaci iz primijenjene metode praćenja netočni;

| (e) | ako se za bilo koji dio plana praćenja utvrdi da nije sukladan sa zahtjevima ove Uredbe te se od društva zahtijeva da ga revidira na temelju članka 13. stavka 1. |
| --- | --- |

(e)

ako se za bilo koji dio plana praćenja utvrdi da nije sukladan sa zahtjevima ove Uredbe te se od društva zahtijeva da ga revidira na temelju članka 13. stavka 1.

3.   Društva će bez odgode obavijestiti verifikatore o svakom prijedlogu izmjene plana praćenja.

4.   Izmjene plana praćenja iz ovog članka stavka 2. točaka (b), (c) i (d) podložne su ocjeni verifikatora u skladu s člankom 13. stavkom 1. Nakon ocjene verifikator obavješćuje društvo o tome jesu li te izmjene sukladne.

Odjeljak 3.

PRAĆENJE EMISIJA CO2 I DRUGIH VAŽNIH INFORMACIJA

Članak 8.

Praćenje aktivnosti u razdoblju izvješćivanja

Društva od 1. siječnja 2018. na temelju plana praćenja koji je ocijenjen u skladu s člankom 13. stavkom 1. prate emisije CO2 za svaki brod po putovanju i na godišnjoj osnovi primjenom prikladne metode za utvrđivanje emisija CO2 među onima utvrđenima u dijelu B Priloga I. i izračunom emisija CO2 u skladu s dijelom A Priloga I.

Članak 9.

Praćenje na osnovi pojedinačnog putovanja

1.   Na temelju plana praćenja ocijenjenoga u skladu s člankom 13. stavkom 1., za svaki brod koji dolazi u luku i polazi iz luke pod nadležnošću države članice te za svako putovanje u takvu luku ili iz nje, društva u skladu s dijelom A Priloga I. i dijelom A Priloga II. prate sljedeće pokazatelje:

| (a) | luku polaska i luku dolaska, uključujući datum i sat polaska i dolaska; |
| --- | --- |

(a)

luku polaska i luku dolaska, uključujući datum i sat polaska i dolaska;

| (b) | količinu i emisijski faktor za svaku vrstu potrošenog goriva u cijelosti; |
| --- | --- |

(b)

količinu i emisijski faktor za svaku vrstu potrošenog goriva u cijelosti;

| (c) | emitiran CO2; |
| --- | --- |

(c)

emitiran CO2;

| (d) | prijeđenu udaljenost; |
| --- | --- |

(d)

prijeđenu udaljenost;

| (e) | vrijeme provedeno na moru; |
| --- | --- |

(e)

vrijeme provedeno na moru;

| (f) | prevezeni teret; |
| --- | --- |

(f)

prevezeni teret;

| (g) | prijevoz. |
| --- | --- |

(g)

prijevoz.

Društva mogu pratiti i pokazatelje u vezi s klasom leda broda i plovidbom kroz led, kada je to primjenjivo.

2.   Odstupajući od stavka 1. ovog članka i ne dovodeći u pitanje članak 10., društvo se izuzima od obveze praćenja informacija iz stavka 1. ovog članka za određeni brod na osnovi pojedinačnog putovanja ako:

| (a) | sva putovanja broda tijekom razdoblja izvješćivanja počinju ili završavaju u luci pod nadležnošću države članice; i |
| --- | --- |

(a)

sva putovanja broda tijekom razdoblja izvješćivanja počinju ili završavaju u luci pod nadležnošću države članice; i

| (b) | brod prema svom rasporedu obavi više od 300 putovanja tijekom razdoblja izvješćivanja. |
| --- | --- |

(b)

brod prema svom rasporedu obavi više od 300 putovanja tijekom razdoblja izvješćivanja.

Članak 10.

Praćenje na godišnjoj osnovi

Na temelju plana praćenja ocijenjenog u skladu s člankom 13. stavkom 1. za svaki brod i svaku kalendarsku godinu društva u skladu s dijelom A Priloga I. i dijelom B Priloga II. prate sljedeće pokazatelje:

| (a) | količinu i emisijski faktor za svaku vrstu potrošenog goriva u cijelosti; |
| --- | --- |

(a)

količinu i emisijski faktor za svaku vrstu potrošenog goriva u cijelosti;

| (b) | ukupan zbroj emitiranog CO2 koji ulazi u područje primjene ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ukupan zbroj emitiranog CO2 koji ulazi u područje primjene ove Uredbe;

| (c) | ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja između luka u nadležnosti države članice; |
| --- | --- |

(c)

ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja između luka u nadležnosti države članice;

| (d) | ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja s polazištem u lukama u nadležnosti države članice; |
| --- | --- |

(d)

ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja s polazištem u lukama u nadležnosti države članice;

| (e) | ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja do luka u nadležnosti države članice; |
| --- | --- |

(e)

ukupan zbroj emisija CO2 za sva putovanja do luka u nadležnosti države članice;

| (f) | emisije CO2 za vrijeme boravka na vezu u lukama u nadležnosti države članice; |
| --- | --- |

(f)

emisije CO2 za vrijeme boravka na vezu u lukama u nadležnosti države članice;

| (g) | ukupnu prijeđenu udaljenost; |
| --- | --- |

(g)

ukupnu prijeđenu udaljenost;

| (h) | ukupno vrijeme provedeno na moru; |
| --- | --- |

(h)

ukupno vrijeme provedeno na moru;

| (i) | prijevoz ukupno; |
| --- | --- |

(i)

prijevoz ukupno;

| (j) | prosječnu energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(j)

prosječnu energetsku učinkovitost.

Društva mogu pratiti pokazatelje u vezi s klasom leda broda i plovidbom kroz led, kada je to primjenjivo.

Društva također mogu pratiti količinu potrošenog goriva i emitiranog CO2 razlikovanjem na temelju drugih kriterija definiranih u planu praćenja.

Odjeljak 4.

IZVJEŠĆIVANJE

Članak 11.

Sadržaj izvješća o emisijama

1.   Od 2019. nadalje društva će do 30. travnja svake godine Komisiji i nadležnim tijelima predmetnih država zastave dostavljati izvješće o emisijama koje sadrži podatke o emisijama CO2 i druge relevantne informacije tijekom cijelog razdoblja izvješćivanja za svaki brod pod svojom odgovornošću koji je verificiran kao zadovoljavajući od strane verifikatora u skladu s člankom 13.

2.   Ako dođe do promjene društva, novo društvo osigurava da svaki brod pod njegovom odgovornošću bude usklađen sa zahtjevima ove Uredbe u vezi s cjelokupnim razdobljem izvješćivanja tijekom kojega preuzima odgovornost za predmetni brod.

3.   Društva u izvješće o emisijama uključuju sljedeće informacije:

| (a) | podatke o identifikaciji broda i društva, uključujući:






  i. | ime broda, |
| --- | --- | --- |

(a)

podatke o identifikaciji broda i društva, uključujući:

i.

ime broda,

| ii. | identifikacijski broj pri IMO-u, |
| --- | --- |

ii.

identifikacijski broj pri IMO-u,

| iii. | luku upisa ili matičnu luku, |
| --- | --- |

iii.

luku upisa ili matičnu luku,

| iv. | klasu leda broda, ako je sadržana u planu praćenja, |
| --- | --- |

iv.

klasu leda broda, ako je sadržana u planu praćenja,

| v. | tehničku učinkovitost broda (indeks energetske učinkovitosti (EEDI) ili procijenjenu vrijednost indeksa (EIV) u skladu s Rezolucijom IMO-a MEPC.215 (63), ako je primjenjivo), |
| --- | --- |

v.

tehničku učinkovitost broda (indeks energetske učinkovitosti (EEDI) ili procijenjenu vrijednost indeksa (EIV) u skladu s Rezolucijom IMO-a MEPC.215 (63), ako je primjenjivo),

| vi. | ime brodovlasnika, |
| --- | --- |

vi.

ime brodovlasnika,

| vii. | adresu brodovlasnika i njegovo glavno mjesto poslovanja, |
| --- | --- |

vii.

adresu brodovlasnika i njegovo glavno mjesto poslovanja,

| viii. | ime društva (ako nije brodovlasnik), |
| --- | --- |

viii.

ime društva (ako nije brodovlasnik),

| ix. | adresu društva (ako nije brodovlasnik) i njegovo glavno mjesto poslovanja, |
| --- | --- |

ix.

adresu društva (ako nije brodovlasnik) i njegovo glavno mjesto poslovanja,

| x. | adresu, broj telefona i adresu elektroničke pošte osobe za kontakt, |
| --- | --- |

x.

adresu, broj telefona i adresu elektroničke pošte osobe za kontakt,

| (b) | identitet verifikatora koji je ocijenio izvješće o emisijama. |
| --- | --- |

(b)

identitet verifikatora koji je ocijenio izvješće o emisijama.

| (c) | podatke o upotrijebljenoj metodi praćenja i povezanoj razini nesigurnosti; |
| --- | --- |

(c)

podatke o upotrijebljenoj metodi praćenja i povezanoj razini nesigurnosti;

| (d) | rezultate godišnjeg praćenja pokazatelja u skladu s člankom 10. |
| --- | --- |

(d)

rezultate godišnjeg praćenja pokazatelja u skladu s člankom 10.

Članak 12.

Format izvješća o emisijama

1.   Izvješće o emisijama dostavlja se uz pomoć automatiziranih sustava i formata za razmjenu podataka, uključujući elektroničke obrasce.

2.   Komisija provedbenim aktima određuje tehnička pravila o određivanju formata za razmjenu podataka, uključujući elektroničke obrasce. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.

POGLAVLJE III.

VERIFIKACIJA I AKREDITACIJA

Članak 13.

Djelokrug aktivnosti verifikacije i izvješće o verifikaciji

1.   Verifikator ocjenjuje sukladnost plana praćenja s odredbama članaka 6. i 7. Ako se ocjenom verifikatora utvrde nesukladnosti s tim zahtjevima, dotično društvo revidira plan praćenja na odgovarajući način i revidirani plan dostavlja verifikatoru na završno ocjenjivanje prije početka razdoblja izvješćivanja. Društvo se s verifikatorom dogovara o vremenskom okviru koji je potreban za provođenje tih revizija. Taj se vremenski okvir ni u kojem slučaju ne smije premašivati početak razdoblja izvješćivanja.

2.   Verifikator ocjenjuje sukladnost izvješća o emisijama s odredbama članaka od 8. do 12. i prilozima I. i II.

Verifikator posebno ocjenjuje jesu li podaci o emisijama CO2 i druge relevantne informacije uključeni u izvješće o emisijama utvrđeni u skladu s člancima 8., 9. i 10. te planom praćenja.

3.   Ako u ocjenjivanju u okviru verifikacije verifikator s razumnom sigurnošću zaključi da u izvješću o emisijama nema značajnih netočnosti, verifikator izdaje izvješće o verifikaciji u kojem stoji da je izvješće o emisijama verificirano kao zadovoljavajuće. U izvješću o verifikaciji navode se sva pitanja važna za rad verifikatora.

4.   Ako se u ocjenjivanju u okviru verifikacije zaključi da izvješće o emisijama sadrži netočnosti ili nesukladnosti sa zahtjevima ove Uredbe, verifikator o tome na pravovremeni način obavješćuje društvo. Društvo tada ispravlja netočnosti ili nesukladnosti kako bi se omogućilo da postupak verifikacije bude dovršen na vrijeme te predaje verifikatoru revidirano izvješće o emisijama i sve druge informacije koje su bile potrebne da se isprave pronađene nesukladnosti. Verifikator u svojem izvješću o verifikaciji navodi je li društvo ispravilo netočnosti ili nesukladnosti koje su utvrđene tijekom ocjenjivanja u okviru verifikacije. Ako prijavljene netočnosti ili nesukladnosti nisu ispravljene te pojedinačno ili u kombinaciji dovode do značajnih netočnosti, verifikator izdaje izvješće o verifikaciji u kojem stoji da izvješće o emisijama nije u skladu s ovom Uredbom.

Članak 14.

Opće obveze i načela za verifikatore

1.   Verifikator je neovisan o društvu ili brodaru te aktivnosti iz ove Uredbe provodi u javnom interesu. U tu svrhu ni verifikator ni bilo koji dio istog pravnog subjekta ne smije biti društvo ili brodar, vlasnik društva ni biti u vlasništvu društva niti smije biti u vezi s društvom koje bi moglo utjecati na njegovu neovisnost i nepristranost.

2.   U razmatranju verifikacije izvješća o emisijama i postupaka praćenja koje provodi društvo, verifikator ocjenjuje pouzdanost, vjerodostojnost i točnost sustava praćenja te podnesenih informacija i podataka u vezi s emisijama CO2, posebno:

| (a) | raspodjelu potrošnje goriva po putovanjima; |
| --- | --- |

(a)

raspodjelu potrošnje goriva po putovanjima;

| (b) | prijavljene podatke o potrošnji goriva i povezanim mjerenjima i izračunima; |
| --- | --- |

(b)

prijavljene podatke o potrošnji goriva i povezanim mjerenjima i izračunima;

| (c) | odabir i primjenu emisijskih faktora; |
| --- | --- |

(c)

odabir i primjenu emisijskih faktora;

| (d) | izračune kojima se utvrđuju ukupne emisije CO2; |
| --- | --- |

(d)

izračune kojima se utvrđuju ukupne emisije CO2;

| (e) | izračune kojima se utvrđuje energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(e)

izračune kojima se utvrđuje energetska učinkovitost.

3.   Verifikator uzima u obzir samo ona izvješća o emisijama koja su podnesena u skladu s člankom 12. ako se na temelju pouzdanih i vjerodostojnih podataka i informacija mogu utvrditi emisije CO2 s razumnim stupnjem sigurnosti te ako je osigurano sljedeće:

| (a) | prijavljeni podaci skladni su u usporedbi s procijenjenim podacima koji se temelje na podacima o praćenju boda i značajkama kao što je ugrađena snaga motora; |
| --- | --- |

(a)

prijavljeni podaci skladni su u usporedbi s procijenjenim podacima koji se temelje na podacima o praćenju boda i značajkama kao što je ugrađena snaga motora;

| (b) | u prijavljenim podacima nema nedosljednosti, posebno u pogledu usporedbe ukupne količine goriva koje godišnje kupuje svaki pojedini brod i ukupne potrošnje goriva tijekom putovanja; |
| --- | --- |

(b)

u prijavljenim podacima nema nedosljednosti, posebno u pogledu usporedbe ukupne količine goriva koje godišnje kupuje svaki pojedini brod i ukupne potrošnje goriva tijekom putovanja;

| (c) | prikupljanje podataka mora biti obavljeno u skladu s primjenjivim pravilima; i |
| --- | --- |

(c)

prikupljanje podataka mora biti obavljeno u skladu s primjenjivim pravilima; i

| (d) | odgovarajući podaci o brodu moraju biti potpuni i dosljedni. |
| --- | --- |

(d)

odgovarajući podaci o brodu moraju biti potpuni i dosljedni.

Članak 15.

Postupci verifikacije

1.   Verifikator utvrđuje moguće rizike povezane s procesom praćenja i izvješćivanja uspoređivanjem prijavljenih emisija CO2 s podacima procijenjenima na temelju podataka o praćenju broda i značajkama kao što je ugrađena snaga motora. U slučaju otkrivanja znatnih odstupanja verifikator provodi daljnje analize.

2.   Verifikator utvrđuje moguće rizike povezane s različitim koracima u izračunu pregledom svih izvora podataka i upotrijebljenih metoda.

3.   Verifikator uzima u obzir sve učinkovite metode za kontrolu rizika koje primjenjuje društvo radi smanjenja razina nesigurnosti povezanih s preciznošću specifičnom za upotrijebljene metode praćenja.

4.   Društvo verifikatoru ustupa sve dodatne informacije koje mu omogućuju provedbu postupaka verifikacije. Verifikator u postupku verifikacije može posjetiti sama mjesta kako bi utvrdio pouzdanost prijavljenih podataka i informacija.

5.   Komisija je u skladu s člankom 23. ovlaštena donositi delegirane akte s ciljem daljnjeg određivanja pravila za aktivnosti verifikacije iz ove Uredbe. Pri donošenju tih akata Komisija u obzir uzima elemente utvrđene u dijelu A Priloga III. Pravila utvrđena u tim delegiranim aktima temelje se na načelima verifikacije iz članka 14. i odgovarajućim međunarodno prihvaćenim standardima.

Članak 16.

Akreditiranje verifikatora

1.   Verifikatore koji ocjenjuju planove praćenja i izvješća o emisijama i izdaju izvješća o verifikaciji i dokumente o usklađenosti iz ove Uredbe akreditira na temelju Uredbe (EZ) br. 765/2008 nacionalno akreditacijsko tijelo za aktivnosti u području primjene ove Uredbe.

2.   Ako u ovoj Uredbi nisu utvrđene posebne odredbe u vezi s akreditacijom verifikatora, primjenjuju se odgovarajuće odredbe iz Uredbe (EZ) br. 765/2008.

3.   Komisija je u skladu s člankom 23. ovlaštena donositi delegirane akte radi daljnjeg određivanja metoda akreditacije verifikatora. Pri donošenju tih akata Komisija u obzir uzima elemente utvrđene u dijelu B Priloga III. Metode određene u tim delegiranim aktima temelje se na načelima verifikacije iz članka 14. i odgovarajućim međunarodno prihvaćenim standardima.

POGLAVLJE IV.

USKLAĐENOST I OBJAVLJIVANJE INFORMACIJA

Članak 17.

Dokument o usklađenosti

1.   Ako izvješće o emisijama zadovoljava zahtjeve određene u člancima od 11. do 15. i one u prilozima I. i II., verifikator na temelju izvješća o verifikaciji predmetnom brodu izdaje dokument o usklađenosti.

2.   Dokument o usklađenosti sadržava sljedeće informacije:

| (a) | identitet broda (ime, identifikacijski broj prema IMO-u, luka upisa ili matična luka); |
| --- | --- |

(a)

identitet broda (ime, identifikacijski broj prema IMO-u, luka upisa ili matična luka);

| (b) | ime, adresu i glavno mjesto poslovanja brodovlasnika; |
| --- | --- |

(b)

ime, adresu i glavno mjesto poslovanja brodovlasnika;

| (c) | identitet verifikatora; |
| --- | --- |

(c)

identitet verifikatora;

| (d) | datum izdavanja dokumenta o usklađenosti, njegovo razdoblje važenja i razdoblje izvješćivanja na koje se odnosi. |
| --- | --- |

(d)

datum izdavanja dokumenta o usklađenosti, njegovo razdoblje važenja i razdoblje izvješćivanja na koje se odnosi.

3.   Dokumenti o usklađenosti važe 18 mjeseci nakon završetka razdoblja izvješćivanja.

4.   Verifikator bez odgode obavješćuje Komisiju i nadležno tijelo države zastave o izdavanju svakog dokumenta o usklađenosti te prenosi informacije iz stavka 2. koristeći se automatiziranim sustavima, i formatima za razmjenu podataka, što uključuje elektroničke obrasce.

5.   Komisija provedbenim aktima utvrđuje tehnička pravila o formatima razmjene podataka, uključujući elektroničke obrasce. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.

Članak 18.

Obveza držanja valjanog dokumenta o usklađenosti na brodu

Do 30. lipnja godine koja slijedi nakon kraja razdoblja izvješćivanja na brodovima koji pristaju u luku ili isplovljavaju iz luke pod nadležnošću države članice ili se nalaze u njoj te koji su tijekom tog razdoblja izvješćivanja obavili putovanja mora se nalaziti valjani dokument o usklađenosti.

Članak 19.

Usklađenost sa zahtjevima praćenja i izvješćivanja i inspekcije

1.   Na temelju podataka objavljenih u skladu s člankom 21. stavkom 1. svaka država članica poduzima sve potrebne mjere kako bi se osigurala usklađenost s obvezama praćenja i izvješćivanja iz članaka od 8. do 12. za brodove koji plove pod njezinom zastavom. Države članice smatraju činjenicu da je za predmetni brod izdan dokument o usklađenosti u skladu s člankom 17. stavkom 4. dokazom takve usklađenosti.

2.   Svaka država članica osigurava da bilo kakva inspekcija broda u luci u njezinoj nadležnosti izvršena u skladu s Direktivom 2009/16/EZ obuhvaća provjeru da se na brodu nalazi valjani dokument o usklađenosti.

3.   Za svaki brod za koji nisu dostupne informacije iz članka 21. stavka 2. točaka (i) i (j) u trenutku njegova ulaska u luku pod nadležnosti države članice, dotična država članica može provjeriti nalazi li se na brodu valjan dokument o usklađenosti.

Članak 20.

Sankcije, razmjena informacija i nalog o protjerivanju

1.   Države članice uspostavljaju sustav sankcija zbog neusklađenosti s obvezama praćenja i izvješćivanja iz članaka od 8. do 12. te poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale nametanje tih sankcija. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice priopćuju Komisiji te odredbe do 1. srpnja 2017. te bez odgode priopćuju Komisiji sve naknadne izmjene.

2.   Države članice uspostavljaju učinkovitu razmjenu informacija i učinkovitu suradnju između tijela nacionalne vlasti odgovornih za osiguravanje usklađenosti s obvezama praćenja i izvješćivanja ili, prema potrebi, tijela ovlaštenih za sankcijske postupke. O nacionalnim sankcijskim postupcima bilo koje države članice protiv određenog broda obavješćuju se Komisija, Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA), ostale države članice i dotična država zastave.

3.   U slučaju brodova koji nisu bili usklađeni sa zahtjevima praćenja i izvješćivanja tijekom dvaju ili više uzastopnih razdoblja izvješćivanja i ako se drugim izvršnim mjerama nije osigurala usklađenost, nadležno tijelo države članice u kojoj je ulazna luka može izdati nalog o protjerivanju o kojemu se obavješćuje Komisiju, EMSA-u, ostale države članice i dotičnu državu zastave. Nakon izdavanja takvog naloga o protjerivanju svaka država članica brani dotičnom brodu pristup svim svojim lukama sve dok društvo ne ispuni obveze praćenja i izvješćivanja u skladu s člancima od 11. do 18. Ispunjavanje tih obveza potvrđuje se valjanim dokumentom o usklađenosti koji se upućuje nadležnom nacionalnom tijelu koje je izdalo nalog o protjerivanju. Ovim stavkom ne dovode se u pitanje međunarodna pomorska pravila koja se primijenjuju u slučaju brodova u nevolji.

4.   Brodovlasnik ili brodar ili njegov predstavnik u državama članicama protiv naloga o protjerivanju imaju pravo na učinkovit pravi lijek pred sudom te ih o tome propisno obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj je ulazna luka. Države članice u tu svrhu uspostavljaju i održavaju odgovarajuće postupke.

5.   Svaka država članica koja na svojem državnom području nema pomorskih luka i koja je zatvorila svoj nacionalni registar brodova ili nema brodova koji plove pod njezinom zastavom, a koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe, te dok god nema takvih brodova koji plove pod njezinom zastavom, može odstupiti od odredaba ovog članka. Svaka država članica koja namjerava iskoristiti to odstupanje, o tome obavješćuje Komisiju najkasnije 1. srpnja 2015. Komisiji se također priopćuju sve naknadne promjene.

Članak 21.

Objava informacija i izvješće Komisije

1.   Do 30. lipnja svake godine Komisija javno obznanjuje svoje informacije o emisijama CO2 u skladu s člankom 11., kao i informacije iz stavka 2. ovog članka.

2.   Komisija uključuje sljedeće u informacije koje javno obznanjuje:

| (a) | identitet broda (ime, identifikacijski broj prema IMO-u, luka upisa ili matična luka); |
| --- | --- |

(a)

identitet broda (ime, identifikacijski broj prema IMO-u, luka upisa ili matična luka);

| (b) | tehnička učinkovitost broda (EEDI ili EIV, ako je primjenjivo); |
| --- | --- |

(b)

tehnička učinkovitost broda (EEDI ili EIV, ako je primjenjivo);

| (c) | godišnja količina emisija CO2; |
| --- | --- |

(c)

godišnja količina emisija CO2;

| (d) | ukupna godišnja potrošnja goriva za putovanja; |
| --- | --- |

(d)

ukupna godišnja potrošnja goriva za putovanja;

| (e) | prosječna godišnja potrošnja goriva i emisije CO2 po prijeđenoj udaljenosti na putovanjima; |
| --- | --- |

(e)

prosječna godišnja potrošnja goriva i emisije CO2 po prijeđenoj udaljenosti na putovanjima;

| (f) | prosječna godišnja potrošnja goriva i emisije CO2 po prijeđenoj udaljenosti te teret prevezen na putovanjima; |
| --- | --- |

(f)

prosječna godišnja potrošnja goriva i emisije CO2 po prijeđenoj udaljenosti te teret prevezen na putovanjima;

| (g) | ukupno godišnje vrijeme provedeno na moru na putovanjima; |
| --- | --- |

(g)

ukupno godišnje vrijeme provedeno na moru na putovanjima;

| (h) | primijenjena metoda praćenja; |
| --- | --- |

(h)

primijenjena metoda praćenja;

| (i) | datum izdavanja i isteka valjanosti dokumenta o usklađenosti; |
| --- | --- |

(i)

datum izdavanja i isteka valjanosti dokumenta o usklađenosti;

| (j) | identitet verifikatora koji je ocijenio izvješće o emisijama; |
| --- | --- |

(j)

identitet verifikatora koji je ocijenio izvješće o emisijama;

| (k) | sve druge informacije koje se prate i prijavljuju na dobrovoljnoj bazi u skladu s člankom 10. |
| --- | --- |

(k)

sve druge informacije koje se prate i prijavljuju na dobrovoljnoj bazi u skladu s člankom 10.

3.   Kada bi zbog posebnih okolnosti objavljivanje kategorije objedinjenih podataka iz stavka 2., koje se ne odnosi na emisije CO2, iznimno narušilo zaštitu komercijalnih interesa koji zaslužuju zaštitu kao legitimni gospodarski interes koji nadjačava javni interes za objavljivanje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (13), na zahtjev društva primjenjuje se različita razina objedinjavanja tih podataka kako bi se zaštitili takvi interesi. Kada različita razina objedinjavanja nije moguća, Komisija ne objavljuje javno te podatke.

4.   Komisija objavljuje godišnje izvješće o emisijama CO2 i druge relevantne informacije u pogledu pomorskog prometa, što uključuje objedinjene rezultate s objašnjenjima kako bi se informiralo javnost i omogućilo ocjenu emisija CO2 i energetske učinkovitosti pomorskog prometa po veličini, tipu broda, aktivnosti ili po bilo kojoj drugoj kategoriji za koju se smatra da je relevantna.

5.   Komisija svake dvije godine ocjenjuje ukupni učinak sektora pomorskog prometa na globalnu klimu, među ostalim u pogledu emisija koje nisu povezane s emisijama ili učincima CO2.

6.   EMSA u okviru svojeg mandata pomaže Komisiji u postizanju usklađenosti s ovim člankom te člancima 12. i 17. ove Uredbe u skladu s Uredbom (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (14).

POGLAVLJE V.

MEĐUNARODNA SURADNJA

Članak 22.

Međunarodna suradnja

1.   Komisija redovito obavješćuje IMO i ostala relevantna međunarodna tijela o provedbi ove Uredbe ne dovodeći u pitanje raspodjelu nadležnosti ili postupke odlučivanja kako je utvrđeno u Ugovorima.

2.   Komisija i prema potrebi države članice održavaju tehničku razmjenu s trećim zemljama, posebno u vezi s daljnjim razvojem metoda praćenja, organizacijom izvješćivanja i verifikacijom izvješća o emisijama.

3.   Ako se postigne međunarodni sporazum o globalnom sustavu za praćenje emisija stakleničkih plinova, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju ili o općim mjerama za smanjenje emisija stakleničkih plinova u pomorskom prometu, Komisija je dužna revidirati ovu Uredbu i, ako je to potrebno, predložiti izmjene ove Uredbe kako bi se osigurala usklađenost s tim međunarodnim sporazumom.

POGLAVLJE VI.

DELEGIRANE I PROVEDBENE OVLASTI TE ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 23.

Delegiranje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima ovim člankom. Posebno je važno da Komisija prije donošenja tih delegiranih akata postupa u skladu sa svojom uobičajenom praksom i da provede savjetovanja sa stručnjacima, uključujući sa stručnjacima država članica.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2., članka 15. stavka 5. i članka 16. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. srpnja 2015. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 2., članka 15. stavka 5. i članka 16. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 5. stavkom 2., člankom 15. stavkom 5. i člankom 16. stavkom 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 24.

Postupak Odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor osnovan u skladu s člankom 26. Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15). Taj Odbor jest odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne dostavi mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 25.

Izmjene Direktive 2009/16/EZ

Sljedeća točka dodaje se popisu utvrđenome u Prilogu IV. Direktivi 2009/16/EZ:

| „50. | Dokument o usklađenosti izdan u skladu s Uredbom (EU) 2015/... (16) Europskog parlamenta i Vijeća od ... o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (17). |
| --- | --- |

„50.

Dokument o usklađenosti izdan u skladu s Uredbom (EU) 2015/... (16) Europskog parlamenta i Vijeća od ... o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (17).

Članak 26.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu 1. srpnja 2015.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu ...

Za Europski Parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  SL C 67, 6.3.2014., str. 170.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 16. travnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 5. ožujka 2015. Stajalište Europskog parlamenta od ....

2

(3)  Direktiva 2009/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u svrhu poboljšanja i proširenja sustava Zajednice za trgovanje emisijskim jedinicama stakleničkih plinova (SL L 140, 5.6.2009., str. 63.).

3

(4)  Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.).

4

(5)  Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

5

(6)  Odluka Komisije 2012/504/EU od 17. rujna 2012. o Eurostatu (SL L 251, 18.9.2012., str. 49.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).

7

(8)  Direktiva 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (SL L 131, 28.5.2009., str. 57.).

8

(9)  Direktiva 2009/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o ispunjavanju zahtjeva države zastave (SL L 131, 28.5.2009., str. 132.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

10

(11)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

11

(12)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

12

(13)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

13

(14)  Uredba (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2002. o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost (SL L 208, 5.8.2002., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 13.).

15

(16)  SL ...”

16

(17)  Broj i datum ove uredbe u tekstu i u bilješci, koji sadržava puni naslov i upućivanje na SL.

17

---

PRILOG I.

Metode praćenja emisija CO2

A.   IZRAČUN EMISIJA CO2 (ČLANAK 9.)

Radi izračuna emisija CO2, društva primjenjuju sljedeću formulu:

| | potrošnja goriva × emisijski faktor |
| --- | --- |

potrošnja goriva × emisijski faktor

| | Potrošnja goriva obuhvaća gorivo koje troše glavni motori, pomoćni motori, plinske turbine, kotlovi i generatori inertnih plinova. |
| --- | --- |

Potrošnja goriva obuhvaća gorivo koje troše glavni motori, pomoćni motori, plinske turbine, kotlovi i generatori inertnih plinova.

| | Potrošnja goriva u lukama na vezu računa se zasebno. |
| --- | --- |

Potrošnja goriva u lukama na vezu računa se zasebno.

U načelu se upotrebljavaju zadane vrijednosti za emisijske faktore goriva osim ako društvo odluči upotrebljavati podatke o kvaliteti goriva iz otpremnica spremišta za gorivo (BDN) koje se upotrebljavaju za pokazivanje usklađenosti s odgovarajućim uredbama o emisijama sumpora.

Te zadane vrijednosti za emisijske faktore temelje se na posljednjim dostupnim vrijednostima Međuvladina tijela za klimatske promjene (IPCC). Te se vrijednosti mogu izvesti iz Priloga VI. Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012 (1).

U vezi s biogorivima i alternativnim nefosilnim gorivima primjenjuju se odgovarajući emisijski faktori.

B.   METODE ZA UTVRĐIVANJE EMISIJA CO2

Društvo u planu praćenja utvrđuje koja se metoda praćenja upotrebljava u izračunu potrošnje goriva za svaki brod za koje je odgovorno i nakon odabira metode osigurava njezinu dosljednu primjenu.

Upotrebljava se stvarna potrošnja za svako putovanje, a računa se koristeći se jednom od sljedećih metoda:

| (a) | otpremnica spremišta za gorivo (BDN) i periodična inventura spremnika za gorivo; |
| --- | --- |

(a)

otpremnica spremišta za gorivo (BDN) i periodična inventura spremnika za gorivo;

| (b) | praćenje spremnika za gorivo spremišta na brodu; |
| --- | --- |

(b)

praćenje spremnika za gorivo spremišta na brodu;

| (c) | mjerači protoka za primjenjive procese izgaranja; |
| --- | --- |

(c)

mjerači protoka za primjenjive procese izgaranja;

| (d) | mjerenja izravnih emisija CO2. |
| --- | --- |

(d)

mjerenja izravnih emisija CO2.

Ako se time povećava ukupna točnost mjerenja, može se koristiti bilo koja kombinacija metoda, nakon što ih ocijeni verifikator.

1.   Metoda A: BDN i periodična inventura spremnika za gorivo

Ova se metoda temelji na količini i vrsti goriva kako je definirano na BDN-u u kombinaciji, s povremenim punjenjem zaliha spremnika goriva na temelju očitavanja spremnika. Količina goriva na početku razdoblja, uz dostavljeno gorivo, umanjena za količinu goriva na kraju razdoblja i količinu goriva ispuštenog između početka i kraja razdoblja čini potrošnju goriva tijekom razdoblja.

Razdoblje znači vrijeme između dvaju pristajanja u luci ili vrijeme u luci. Za gorivo iskorišteno tijekom određenog razdoblja potrebno je naznačiti vrstu goriva i udjel sumpora.

Ova se metoda ne upotrebljava kada BDN-i nisu dostupni na brodovima, posebno ako se teret upotrebljava kao gorivo, na primjer pare ukapljenog prirodnog plina (LNG).

U skladu s postojećim pravilima Priloga VI. Konvenciji MARPOL, BDN se obvezno treba čuvati na brodu i biti dostupan tri godine nakon isporuke spremišta za gorivo. Povremena inventura spremnika za gorivo temelji se na očitavanju spremnika. Tablice za pojedini spremnik za gorivo upotrebljavaju se radi utvrđivanja zapremnine u trenutku očitavanja spremnika za gorivo. Nesigurnost povezana s BDN-om utvrđuje se u planu praćenja. Očitavanja spremnika za gorivo provode se odgovarajućim metodama poput automatskih sustava, sondiranja i traka za umakanje. Metoda sondiranja spremnika i nesigurnost povezana s njom utvrđene su u planu praćenja.

Kada se količina napunjenog goriva ili količina goriva preostalog u spremnicima utvrđuje u jedinicama zapremnine, izraženo u litrama, društvo tu količinu pretvara iz zapremnine u masu uporabom vrijednosti stvarne gustoće. Društvo utvrđuje stvarnu gustoću uporabom jednog od sljedećega:

| (a) | sustava za mjerenje na brodu; |
| --- | --- |

(a)

sustava za mjerenje na brodu;

| (b) | gustoće koju mjeri opskrbljivač gorivom pri punjenju goriva i upisuje na račun goriva ili BDN. |
| --- | --- |

(b)

gustoće koju mjeri opskrbljivač gorivom pri punjenju goriva i upisuje na račun goriva ili BDN.

Stvarna gustoća izražava se u kg/l i određuje se za temperaturu pri određenom mjerenju. U slučajevima kada vrijednosti stvarne gustoće nisu dostupne, primjenjuje se standardni faktor gustoće za odgovarajuću vrstu goriva nakon što ga je ocijenio verifikator.

2.   Metoda B: Praćenje spremnika za gorivo spremišta na brodu

Ova se metoda temelji na očitavanjima svih spremnika goriva na brodu. Očitavanja spremnika obavljaju se svakodnevno kada je brod na moru i svaki put kada brod puni ili ispušta gorivo.

Kumulativne varijacije razine goriva u spremniku između dvaju očitavanja čine potrošnju goriva tijekom razdoblja.

Razdoblje označava vrijeme između dvaju pristajanja u luci ili vrijeme u luci. Za gorivo iskorišteno tijekom određenog razdoblja potrebno je naznačiti vrstu goriva i udio sumpora.

Očitavanja spremnika za gorivo provode se odgovarajućim metodama poput automatskih sustava, sondiranja i traka za umakanje. Metoda sondiranja spremnika i nesigurnost povezana s njom utvrđene su u planu praćenja.

Kada se količina napunjenog goriva ili količina goriva preostalog u spremnicima utvrđuje u jedinicama zapremnine, izraženo u litrama, društvo tu količinu pretvara iz zapremnine u masu uporabom vrijednosti stvarne gustoće. Društvo utvrđuje stvarnu gustoću uporabom jednog od sljedećega:

| (a) | sustava za mjerenje na brodu; |
| --- | --- |

(a)

sustava za mjerenje na brodu;

| (b) | gustoće koju mjeri opskrbljivač gorivom pri punjenju goriva i upisuje na račun goriva ili BDN; |
| --- | --- |

(b)

gustoće koju mjeri opskrbljivač gorivom pri punjenju goriva i upisuje na račun goriva ili BDN;

| (c) | gustoća izmjerena tijekom testne analize provedene u laboratoriju akreditiranom za goriva, prema potrebi. |
| --- | --- |

(c)

gustoća izmjerena tijekom testne analize provedene u laboratoriju akreditiranom za goriva, prema potrebi.

Stvarna gustoća izražava se u kg/l i određuje se za temperaturu pri određenom mjerenju. U slučajevima kada vrijednosti stvarne gustoće nisu dostupne, primjenjuje se standardni faktor gustoće za odgovarajuću vrstu goriva nakon što ga je ocijenio verifikator.

3.   Metoda C: Mjerači protoka za predmetne procese izgaranja

Ova se metoda temelji na mjerenju protoka goriva na brodu. Podaci iz svih mjerača protoka spojenih na odgovarajuće izvore emisija CO2 objedinjuju se radi utvrđivanja cjelokupne potrošnje goriva u određenom razdoblju.

Razdoblje označava vrijeme između dvaju pristajanja u luci ili vrijeme u luci. Za gorivo iskorišteno tijekom određenog razdoblja potrebno je pratiti vrstu goriva i udio sumpora.

Primijenjene metode kalibracije i nesigurnost povezana s upotrijebljenim mjeračima protoka utvrđene su u planu praćenja.

Kada se količina napunjenog goriva ili količina goriva preostalog u spremnicima utvrđuje u jedinicama zapremnine, izraženo u litrama, društvo tu količinu pretvara iz zapremnine u masu korištenjem vrijednosti stvarne gustoće. Društvo utvrđuje stvarnu gustoću uporabom jednog od sljedećega:

| (a) | sustava za mjerenje na brodu; |
| --- | --- |

(a)

sustava za mjerenje na brodu;

| (b) | gustoće koju mjeri opskrbljivač gorivom pri punjenju goriva i upisuje na račun goriva ili BDN. |
| --- | --- |

(b)

gustoće koju mjeri opskrbljivač gorivom pri punjenju goriva i upisuje na račun goriva ili BDN.

Stvarna gustoća izražava se u kg/l i određuje se za temperaturu pri određenom mjerenju. U slučajevima kada vrijednosti stvarne gustoće nisu dostupne, primjenjuje se standardni faktor gustoće za odgovarajuću vrstu goriva nakon što ga je ocijenio verifikator.

4.   Metoda D: Mjerenje izravnih emisija CO2

Mjerenja izravnih emisija CO2 mogu se upotrebljavati za putovanja i za emisije CO2 u lukama u nadležnosti država članica. Emisije CO2 uključuju CO2 koji ispuštaju glavni motori, pomoćni motori, plinske turbine, kotlovi i generatori inertnih plinova. Potrošnja goriva za brodove čije se izvješće temelji na ovoj metodi računa se uporabom izmjerenih emisija CO2 i primjenjivog emisijskog faktora odgovarajućih goriva.

Ova se metoda temelji na određivanju protoka emisija CO2 u dimnjacima ispušnih plinova množenjem koncentracije CO2 u ispušnim plinovima s protokom ispušnih plinova.

Primijenjene metode kalibracije i nesigurnost povezana s njima utvrđene su u planu praćenja.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) br. 601/2012 od 21. lipnja 2012. o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 181, 12.7.2012., str. 30.).

---

PRILOG II.

Praćenje drugih relevantnih informacija

A.   PRAĆENJE PO PUTOVANJU (ČLANAK 9.)

| 1. | U svrhu praćenja drugih relevantnih informacija po putovanju (članak 9. stavak 1.), društva se pridržavaju sljedećih pravila:






  (a) | datum i sat polaska i dolaska određuje se prema srednjem vremenu po Greenwichu (GMT). Vrijeme provedeno na moru računa se na temelju podataka o dolasku i odlasku iz luke te ne uključuje sidrenje; |
| --- | --- | --- |

1.

U svrhu praćenja drugih relevantnih informacija po putovanju (članak 9. stavak 1.), društva se pridržavaju sljedećih pravila:

(a)

datum i sat polaska i dolaska određuje se prema srednjem vremenu po Greenwichu (GMT). Vrijeme provedeno na moru računa se na temelju podataka o dolasku i odlasku iz luke te ne uključuje sidrenje;

| (b) | prijeđena udaljenost može biti udaljenost najizravnijeg puta između luke dolaska i luke odlaska ili stvarna prijeđena udaljenost. U slučaju uporabe najizravnijeg puta između luke dolaska i luke odlaska u obzir se uzima konzervativni faktor korekcije kako bi se osiguralo da prijeđena udaljenost nije znatno umanjena. Plan praćenja utvrđuje koji se izračun udaljenosti upotrebljava te, prema potrebi, i faktor korekcije. Prijeđena udaljenost izražava se u nautičkim miljama; |
| --- | --- |

(b)

prijeđena udaljenost može biti udaljenost najizravnijeg puta između luke dolaska i luke odlaska ili stvarna prijeđena udaljenost. U slučaju uporabe najizravnijeg puta između luke dolaska i luke odlaska u obzir se uzima konzervativni faktor korekcije kako bi se osiguralo da prijeđena udaljenost nije znatno umanjena. Plan praćenja utvrđuje koji se izračun udaljenosti upotrebljava te, prema potrebi, i faktor korekcije. Prijeđena udaljenost izražava se u nautičkim miljama;

| (c) | prijevoz se utvrđuje umnoškom prijeđene udaljenosti i količine prevezenog tereta; |
| --- | --- |

(c)

prijevoz se utvrđuje umnoškom prijeđene udaljenosti i količine prevezenog tereta;

| (d) | za određivanje prevezenog tereta u putničkim brodovima upotrebljava se broj putnika. Za sve druge kategorije brodova količina prevezenog tereta izražava se ili metričkim tonama ili standardnim kubičnim metrima tereta, kako je primjereno; |
| --- | --- |

(d)

za određivanje prevezenog tereta u putničkim brodovima upotrebljava se broj putnika. Za sve druge kategorije brodova količina prevezenog tereta izražava se ili metričkim tonama ili standardnim kubičnim metrima tereta, kako je primjereno;

| (e) | za ro-ro brodove prevezeni teret definira se kao broj jedinica tereta (kamiona, automobila itd.) ili linearnih metara pomnoženo sa zadanim vrijednostima za njihovu težinu. Ako se teret koji prevoze ro-ro brodovi definira na temelju Priloga B CEN-ove norme EN 16258 (2012) koja obuhvaća „Metodologiju za izračun i prijavu potrošnje energije i emisije stakleničkih plinova u prometnim uslugama (za prijevoz tereta i putnika)”, za tu se definiciju smatra da je u skladu s ovom Uredbom.
  Za svrhe ove Uredbe „ro-ro brod” znači brod koji je dizajniran za prijevoz kotrljajućih jedinica tereta ili koji ima prostore za kotrljajući teret; |
| --- | --- |

(e)

za ro-ro brodove prevezeni teret definira se kao broj jedinica tereta (kamiona, automobila itd.) ili linearnih metara pomnoženo sa zadanim vrijednostima za njihovu težinu. Ako se teret koji prevoze ro-ro brodovi definira na temelju Priloga B CEN-ove norme EN 16258 (2012) koja obuhvaća „Metodologiju za izračun i prijavu potrošnje energije i emisije stakleničkih plinova u prometnim uslugama (za prijevoz tereta i putnika)”, za tu se definiciju smatra da je u skladu s ovom Uredbom.

Za svrhe ove Uredbe „ro-ro brod” znači brod koji je dizajniran za prijevoz kotrljajućih jedinica tereta ili koji ima prostore za kotrljajući teret;

| (f) | za kontejnerske brodove teret koji se prevozi definira se kao ukupna težina tereta u metričkim tonama ili, u suprotnom, iznos u Twenty feet Equivalent Units (TEU) pomnožen sa zadanim vrijednostima za njihovu težinu. Ako se teret koji prenose kontejnerski brodovi definira u skladu s primjenjivim smjernicama IMO-a ili instrumentima u skladu s Konvencijom o zaštiti ljudskog života na moru (SOLAS), za tu se definiciju smatra da je u skladu s ovom Uredbom.
  Za potrebe ove Uredbe „kontejnerski brod” znači brod koji je dizajniran isključivo za prijevoz kontejnera u teretnom prostoru ili na palubi; |
| --- | --- |

(f)

za kontejnerske brodove teret koji se prevozi definira se kao ukupna težina tereta u metričkim tonama ili, u suprotnom, iznos u Twenty feet Equivalent Units (TEU) pomnožen sa zadanim vrijednostima za njihovu težinu. Ako se teret koji prenose kontejnerski brodovi definira u skladu s primjenjivim smjernicama IMO-a ili instrumentima u skladu s Konvencijom o zaštiti ljudskog života na moru (SOLAS), za tu se definiciju smatra da je u skladu s ovom Uredbom.

Za potrebe ove Uredbe „kontejnerski brod” znači brod koji je dizajniran isključivo za prijevoz kontejnera u teretnom prostoru ili na palubi;

| (g) | Pri utvrđivanju tereta koji se prevozi na kategorijama brodova koje nisu putnički brodovi, ro-ro brodovi ni kontejnerski brodovi omogućeno je prema potrebi uzeti u obzir težinu i obujam tereta koji se prevozi i broj prevezenih putnika. U te se kategorije između ostalog ubrajaju tankeri, brodovi za rasuti teret, brodovi za opći teret, brodovi hladnjače, brodovi za prijevoz vozila i kombinirani brodovi. |
| --- | --- |

(g)

Pri utvrđivanju tereta koji se prevozi na kategorijama brodova koje nisu putnički brodovi, ro-ro brodovi ni kontejnerski brodovi omogućeno je prema potrebi uzeti u obzir težinu i obujam tereta koji se prevozi i broj prevezenih putnika. U te se kategorije između ostalog ubrajaju tankeri, brodovi za rasuti teret, brodovi za opći teret, brodovi hladnjače, brodovi za prijevoz vozila i kombinirani brodovi.

| 2. | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti primjene za stavak 1. točku (g), Komisija provedbenim aktima donosi tehnička pravila kojima se za svaku od ostalih kategoriju brodova iz te točke utvrđuju parametri koji se na nju primjenjuju.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. najkasnije 31. prosinca 2016.
  Komisija provedbenim aktima može prema potrebi revidirati primjenjive parametre iz stavka 1. točke (g). Komisija prema potrebi te parametre revidira kako bi se u obzir uzele izmjene ovog Priloga u skladu s člankom 5. stavkom 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. |
| --- | --- |

2.

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti primjene za stavak 1. točku (g), Komisija provedbenim aktima donosi tehnička pravila kojima se za svaku od ostalih kategoriju brodova iz te točke utvrđuju parametri koji se na nju primjenjuju.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. najkasnije 31. prosinca 2016.

Komisija provedbenim aktima može prema potrebi revidirati primjenjive parametre iz stavka 1. točke (g). Komisija prema potrebi te parametre revidira kako bi se u obzir uzele izmjene ovog Priloga u skladu s člankom 5. stavkom 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.

| 3. | U skladu s ovim pravilima iz stavaka 1. i 2. društva mogu odlučiti uključiti posebne informacije povezane s klasom leda broda i s plovidbom kroz led. |
| --- | --- |

3.

U skladu s ovim pravilima iz stavaka 1. i 2. društva mogu odlučiti uključiti posebne informacije povezane s klasom leda broda i s plovidbom kroz led.

B.   PRAĆENJE NA GODIŠNJOJ OSNOVI (ČLANAK 10.)

Radi praćenja drugih relevantnih informacija na godišnjoj osnovi, društva se pridržavaju sljedećih pravila:

Vrijednosti koje se prate prema članku 10. ustvrđuju se zbrojem podataka o pojedinačnim putovanjima.

Prosječna energetska učinkovitost prati se uporabom najmanje četiriju pokazatelja: potrošnjom goriva po udaljenosti, potrošnjom goriva po obavljenom prijevozu, emisijama CO2 po udaljenosti i emisijama CO2 po obavljenom prijevozu, što se računa na sljedeći način:

Formula

Formula

Formula

Formula.

U skladu s ovim pravilima, društva mogu odlučiti da uključe posebne informacije povezane s klasom leda broda i s plovidbom kroz led, kao i informacije povezane s količinom potrošenog goriva i emisijama CO2 razlikujući ih na temelju drugih kriterija definiranih u planu praćenja.

---

PRILOG III.

Elementi koje treba uzeti u obzir za delegirane akte predviđene člancima 15. i 16.

A.   POSTUPCI VERIFIKACIJE

| — | ovlasti verifikatora, |
| --- | --- |

—

ovlasti verifikatora,

| — | dokumenti koje društva moraju pružiti verifikatorima, |
| --- | --- |

—

dokumenti koje društva moraju pružiti verifikatorima,

| — | ocjena rizika koju provodi verifikator, |
| --- | --- |

—

ocjena rizika koju provodi verifikator,

| — | ocjena sukladnosti plana praćenja, |
| --- | --- |

—

ocjena sukladnosti plana praćenja,

| — | verifikacija izvješća o emisijama, |
| --- | --- |

—

verifikacija izvješća o emisijama,

| — | razina materijalnosti, |
| --- | --- |

—

razina materijalnosti,

| — | razumna sigurnost verifikatora, |
| --- | --- |

—

razumna sigurnost verifikatora,

| — | netočnosti i nesukladnosti, |
| --- | --- |

—

netočnosti i nesukladnosti,

| — | sadržaj izvješća o verifikaciji, |
| --- | --- |

—

sadržaj izvješća o verifikaciji,

| — | preporuke za poboljšanja, |
| --- | --- |

—

preporuke za poboljšanja,

| — | komunikacija između društava, verifikatora i Komisije. |
| --- | --- |

—

komunikacija između društava, verifikatora i Komisije.

B.   AKREDITIRANJE VERIFIKATORA

| — | kako se može zatražiti akreditacija za djelatnosti pomorskog prijevoza, |
| --- | --- |

—

kako se može zatražiti akreditacija za djelatnosti pomorskog prijevoza,

| — | kako će nacionalna akreditacijska tijela ocjenjivati verifikatore za potrebe izdavanja potvrde o akreditaciji, |
| --- | --- |

—

kako će nacionalna akreditacijska tijela ocjenjivati verifikatore za potrebe izdavanja potvrde o akreditaciji,

| — | kako će nacionalna akreditacijska tijela obavljati praćenje potrebno da bi potvrdila produljenje akreditacije, |
| --- | --- |

—

kako će nacionalna akreditacijska tijela obavljati praćenje potrebno da bi potvrdila produljenje akreditacije,

| — | zahtjevi koje nacionalna akreditacijska tijela trebaju ispunjavati kako bi bila nadležna za akreditiranje verifikatorâ za djelatnosti pomorskog prijevoza, uz upućivanje na usklađene standarde. |
| --- | --- |

—

zahtjevi koje nacionalna akreditacijska tijela trebaju ispunjavati kako bi bila nadležna za akreditiranje verifikatorâ za djelatnosti pomorskog prijevoza, uz upućivanje na usklađene standarde.

---

| 24.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 134/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 134/52

---

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 6/2015 u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju i provjeravanju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa i izvješćivanju o njima te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ

(2015/C 134/06)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 1. srpnja 2013. dostavila gore navedeni prijedlog (1) i s njime povezanu procjenu učinka Vijeću i Europskom parlamentu. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 1. srpnja 2013. dostavila gore navedeni prijedlog (1) i s njime povezanu procjenu učinka Vijeću i Europskom parlamentu.

| 2. | Gospodarski i socijalni odbor svoje je mišljenje donio 16. listopada 2013. (2)

  Europski parlament donio je svoje mišljenje u prvom čitanju 16. travnja 2014. (3), pri čemu je usvojeno 85 amandmana. |
| --- | --- |

2.

Gospodarski i socijalni odbor svoje je mišljenje donio 16. listopada 2013. (2)

Europski parlament donio je svoje mišljenje u prvom čitanju 16. travnja 2014. (3), pri čemu je usvojeno 85 amandmana.

| 3. | Vijeće i Europski parlament proveli su neformalne pregovore radi postizanja dogovora u fazi stajališta Vijeća u prvom čitanju („rani dogovor u drugom čitanju”). Ti su pregovori zaključeni 18. studenoga 2014. privremenim dogovorom. |
| --- | --- |

3.

Vijeće i Europski parlament proveli su neformalne pregovore radi postizanja dogovora u fazi stajališta Vijeća u prvom čitanju („rani dogovor u drugom čitanju”). Ti su pregovori zaključeni 18. studenoga 2014. privremenim dogovorom.

| 4. | Odbor Europskog parlamenta za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (ENVI) odobrio je 3. prosinca 2014. ishod neformalnih pregovora u okviru trijaloga. Predsjednik Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane poslao je istoga dana dopis predsjedniku Corepera I u kojem navodi da će, zajedno s izvjestiteljem, predložiti plenarnom zasjedanju Parlamenta da u svojem drugom čitanju usvoji stajalište Vijeća bez ulaganja amandmana ako Vijeće Europskom parlamentu službeno proslijedi svoje dogovoreno stajalište nakon njegove pravno-jezične provjere. |
| --- | --- |

4.

Odbor Europskog parlamenta za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (ENVI) odobrio je 3. prosinca 2014. ishod neformalnih pregovora u okviru trijaloga. Predsjednik Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane poslao je istoga dana dopis predsjedniku Corepera I u kojem navodi da će, zajedno s izvjestiteljem, predložiti plenarnom zasjedanju Parlamenta da u svojem drugom čitanju usvoji stajalište Vijeća bez ulaganja amandmana ako Vijeće Europskom parlamentu službeno proslijedi svoje dogovoreno stajalište nakon njegove pravno-jezične provjere.

| 5. | Vijeće je na temelju toga 17. prosinca 2014. potvrdilo svoj politički dogovor u vezi s tekstom ove Uredbe (4), kako su te dvije institucije dogovorile. |
| --- | --- |

5.

Vijeće je na temelju toga 17. prosinca 2014. potvrdilo svoj politički dogovor u vezi s tekstom ove Uredbe (4), kako su te dvije institucije dogovorile.

II.   CILJ

Glavni je cilj predložene Uredbe uspostaviti sustav za praćenje i provjeravanje emisija ugljikova dioksida u pomorskom prometu i izvješćivanje o njima (MRV) kao prvi korak prema globalnom sustavu MRV-a.

III.   ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

A   Općenito

Nakon glasovanja na plenarnoj sjednici, Europski parlament i Vijeće vodili su pregovore s ciljem postizanja dogovora u drugom čitanju na osnovi stajališta Vijeća u prvom čitanju koje bi Parlament kao takvo mogao prihvatiti. Tekst stajališta Vijeća u prvom čitanju u potpunosti odražava kompromis postignut između suzakonodavaca.

B   Glavna pitanja

Amandmani na prijedlog Komisije načelno odražavaju potrebu za pronalaskom prave ravnoteže pri utvrđivanju sustava za praćenje, izvješćivanje i provjeru (MRV) koji bi ostao fleksibilan, istodobno osiguravajući minimum jednakih uvjeta i smanjenje administrativnog opterećenja.

Konkretnije, glavna pitanja u kojima su bile potrebne izmjene u usporedbi s izvornim prijedlogom Komisije bila su:

| (a) | popis definicija koji je proširen novim definicijama, pri čemu su neke definicije dodatno određene; |
| --- | --- |

(a)

popis definicija koji je proširen novim definicijama, pri čemu su neke definicije dodatno određene;

| (b) | sadržaj izmjena plana praćenja i postupak za njih; |
| --- | --- |

(b)

sadržaj izmjena plana praćenja i postupak za njih;

| (c) | vrste praćenja emisija CO2, gdje je uvedeno posebno izuzeće za praćenje na osnovi pojedinačnog putovanja; također je uključena mogućnost praćenja dodatnih vrsta podataka, poput onih povezanih s klasom ledolomca i plovidbom kroz led, i izvješćivanja o njima na dobrovoljnoj osnovi, godišnje i po pojedinačnom putovanju; |
| --- | --- |

(c)

vrste praćenja emisija CO2, gdje je uvedeno posebno izuzeće za praćenje na osnovi pojedinačnog putovanja; također je uključena mogućnost praćenja dodatnih vrsta podataka, poput onih povezanih s klasom ledolomca i plovidbom kroz led, i izvješćivanja o njima na dobrovoljnoj osnovi, godišnje i po pojedinačnom putovanju;

| (d) | organizacija aktivnosti provjeravanja, s ciljem razjašnjavanja slijeda mjera i pojednostavljivanjem postupka; |
| --- | --- |

(d)

organizacija aktivnosti provjeravanja, s ciljem razjašnjavanja slijeda mjera i pojednostavljivanjem postupka;

| (e) | struktura i sadržaj sukladnosti te mehanizam kažnjavanja, zajedno s mogućim poveznicama na Direktivu 2009/16/EZ o nadzoru države luke; |
| --- | --- |

(e)

struktura i sadržaj sukladnosti te mehanizam kažnjavanja, zajedno s mogućim poveznicama na Direktivu 2009/16/EZ o nadzoru države luke;

| (f) | brisanje poveznice na Uredbu (EU) br. 525/2013 o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije; |
| --- | --- |

(f)

brisanje poveznice na Uredbu (EU) br. 525/2013 o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije;

| (g) | informacije koje će Komisija staviti na raspolaganje, priznavanje (ograničenog) oslobođenja od tih objava, kao i različite vrste izvješća koje Komisija treba utvrditi na temelju Uredbe; |
| --- | --- |

(g)

informacije koje će Komisija staviti na raspolaganje, priznavanje (ograničenog) oslobođenja od tih objava, kao i različite vrste izvješća koje Komisija treba utvrditi na temelju Uredbe;

| (h) | područje primjene Priloga II., gdje je provedbenim aktom uvedeno moguće razlikovanje između različitih vrsta brodova i daljnja specifikacija primjenjivih parametara za izračun prevezenog tereta; te |
| --- | --- |

(h)

područje primjene Priloga II., gdje je provedbenim aktom uvedeno moguće razlikovanje između različitih vrsta brodova i daljnja specifikacija primjenjivih parametara za izračun prevezenog tereta; te

| (i) | područje primjene delegiranih akata predviđenih Uredbom. |
| --- | --- |

(i)

područje primjene delegiranih akata predviđenih Uredbom.

IV.   ZAKLJUČAK

Stajalište Vijeća u cijelosti odražava kompromis postignut tijekom neformalnih pregovora između Vijeća i Europskog parlamenta uz potporu Komisije.

Taj kompromis potvrđen je pismom predsjednika Odbora Europskog parlamenta za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (ENVI) upućenom predsjedništvu i datiranom 3. prosinca 2014. Naknadno ga je potvrdilo Vijeće (ENV) 17. prosinca 2014. donošenjem političkog dogovora.

---

(1)  11851/13.

(2)  CESE 5340/2013.

(3)  8671/14.

(4)  16238/14.

---