# Úřední věstník C 134/2015

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 134 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5824. dubna 2015 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 134

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5824. dubna 2015

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | RADA |
| 2015/C 134/01 | Postoj Rady (EU) č. 4/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ESPřijatý Radou dne 2. března 2015 | 1 |
| 2015/C 134/02 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 4/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ES | 15 |
| 2015/C 134/03 | Postoj Rady (EU) č. 5/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statisticePřijatý Radou dne 5. března 2015 (
  1
  ) | 18 |
| 2015/C 134/04 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 5/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice | 27 |
| 2015/C 134/05 | Postoj Rady (EU) č. 6/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ESPřijatý Radou dne 5. března 2015 (
  2
  ) | 29 |
| 2015/C 134/06 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 6/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES | 52 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

RADA

2015/C 134/01

Postoj Rady (EU) č. 4/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ESPřijatý Radou dne 2. března 2015

1

2015/C 134/02

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 4/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ES

15

2015/C 134/03

Postoj Rady (EU) č. 5/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statisticePřijatý Radou dne 5. března 2015 (
  1
  )

1

18

2015/C 134/04

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 5/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice

27

2015/C 134/05

Postoj Rady (EU) č. 6/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ESPřijatý Radou dne 5. března 2015 (
  2
  )

2

29

2015/C 134/06

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 6/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP a Švýcarsko |
| | (2)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP a Švýcarsko

1

(2)   Text s významem pro EHP

2

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

RADA

| 24.4.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 134/1

---

POSTOJ RADY (EU) č. 4/2015 V PRVNÍM ČTENÍ

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ES

Přijatý Radou dne 2. března 2015

(2015/C 134/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (3) byl zřízen komplexní systém Unie pro schvalování typu motorových vozidel. |
| --- | --- |

(1)

Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (3) byl zřízen komplexní systém Unie pro schvalování typu motorových vozidel.

| (2) | Technické požadavky na schvalování typu motorových vozidel z hlediska řady bezpečnostních a environmentálních prvků byly na úrovni Unie harmonizovány s cílem zajistit v celé Unii vysokou úroveň bezpečnosti silničního provozu. |
| --- | --- |

(2)

Technické požadavky na schvalování typu motorových vozidel z hlediska řady bezpečnostních a environmentálních prvků byly na úrovni Unie harmonizovány s cílem zajistit v celé Unii vysokou úroveň bezpečnosti silničního provozu.

| (3) | Zavedení systému eCall do všech vozidel a ve všech členských státech je jedním z hlavních cílů Unie v oblasti bezpečnosti silničního provozu od roku 2003. Pro dosažení tohoto cíle byla zahájena řada iniciativ v rámci dobrovolného zavedení systému, ale dosud nebylo dosaženo dostatečného pokroku. |
| --- | --- |

(3)

Zavedení systému eCall do všech vozidel a ve všech členských státech je jedním z hlavních cílů Unie v oblasti bezpečnosti silničního provozu od roku 2003. Pro dosažení tohoto cíle byla zahájena řada iniciativ v rámci dobrovolného zavedení systému, ale dosud nebylo dosaženo dostatečného pokroku.

| (4) | Za účelem dalšího zlepšení bezpečnosti silničního provozu navrhla Komise ve sdělení ze dne 21. srpna 2009 nazvaném „Systém eCall: čas jej zavést“ nová opatření pro zavedení palubní služby tísňového volání. Jedním z navrhovaných opatření bylo zavedení povinné montáže palubních systémů eCall využívajících linku tísňového volání 112 do všech nových typů vozidel počínaje vozidly kategorie M1 a N1, jak jsou vymezeny v příloze II směrnice 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(4)

Za účelem dalšího zlepšení bezpečnosti silničního provozu navrhla Komise ve sdělení ze dne 21. srpna 2009 nazvaném „Systém eCall: čas jej zavést“ nová opatření pro zavedení palubní služby tísňového volání. Jedním z navrhovaných opatření bylo zavedení povinné montáže palubních systémů eCall využívajících linku tísňového volání 112 do všech nových typů vozidel počínaje vozidly kategorie M1 a N1, jak jsou vymezeny v příloze II směrnice 2007/46/ES.

| (5) | Dne 3. července 2012 přijal Evropský parlament usnesení o systému eCall: nové službě čísla 112 pro občany, kterým vyzval Komisi, aby předložila návrh v rámci směrnice 2007/46/ES s cílem zajistit povinné zavedení veřejného systému využívajícího linku tísňového volání 112 do roku 2015. |
| --- | --- |

(5)

Dne 3. července 2012 přijal Evropský parlament usnesení o systému eCall: nové službě čísla 112 pro občany, kterým vyzval Komisi, aby předložila návrh v rámci směrnice 2007/46/ES s cílem zajistit povinné zavedení veřejného systému využívajícího linku tísňového volání 112 do roku 2015.

| (6) | Provoz linky 112 v celé Unii je nezbytné dále zlepšovat, aby v tísni poskytovala pomoc okamžitě a účinně. |
| --- | --- |

(6)

Provoz linky 112 v celé Unii je nezbytné dále zlepšovat, aby v tísni poskytovala pomoc okamžitě a účinně.

| (7) | Očekává se, že unijní systém eCall sníží počet smrtelných nehod v Unii a také závažnost zranění způsobených při dopravních nehodách díky včasnému upozornění záchranných služeb. Povinné zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 by spolu s nezbytnou a koordinovanou modernizací infrastruktury veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací, která by umožnila předávání volání systému eCall a jejich přijímání a vyřizování centry tísňového volání (PSAP), zajistilo dostupnost této služby všem občanům, a tím by přispělo ke snížení počtu smrtelných nehod a vážných zranění, omezení dopravy způsobených nehodami, nákladů na zdravotní péči a jiných nákladů. |
| --- | --- |

(7)

Očekává se, že unijní systém eCall sníží počet smrtelných nehod v Unii a také závažnost zranění způsobených při dopravních nehodách díky včasnému upozornění záchranných služeb. Povinné zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 by spolu s nezbytnou a koordinovanou modernizací infrastruktury veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací, která by umožnila předávání volání systému eCall a jejich přijímání a vyřizování centry tísňového volání (PSAP), zajistilo dostupnost této služby všem občanům, a tím by přispělo ke snížení počtu smrtelných nehod a vážných zranění, omezení dopravy způsobených nehodami, nákladů na zdravotní péči a jiných nákladů.

| (8) | V souladu s čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 585/2014/EU (4) mají členské státy na svém území nejméně šest měsíců přede dnem použitelnosti tohoto nařízení a v každém případě nejpozději dne 1. října 2017 zavést nezbytnou infrastrukturu center tísňového volání služby eCall, jež je nutná pro řádný příjem a vyřizování všech volání eCall. V souladu s článkem 3 rozhodnutí č. 585/2014/EU mají členské státy do 24. prosince 2015 předložit Komisi zprávu o stavu provádění tohoto rozhodnutí. Pokud ze zprávy vyplyne, že infrastruktura center tísňového volání služby eCall nebude v provozu do 1. října 2017, měla by Komise přijmout vhodná opatření pro zajištění zavedení této infrastruktury. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 585/2014/EU (4) mají členské státy na svém území nejméně šest měsíců přede dnem použitelnosti tohoto nařízení a v každém případě nejpozději dne 1. října 2017 zavést nezbytnou infrastrukturu center tísňového volání služby eCall, jež je nutná pro řádný příjem a vyřizování všech volání eCall. V souladu s článkem 3 rozhodnutí č. 585/2014/EU mají členské státy do 24. prosince 2015 předložit Komisi zprávu o stavu provádění tohoto rozhodnutí. Pokud ze zprávy vyplyne, že infrastruktura center tísňového volání služby eCall nebude v provozu do 1. října 2017, měla by Komise přijmout vhodná opatření pro zajištění zavedení této infrastruktury.

| (9) | V souladu s odstavcem 4 doporučení Komise 2011/750/EU (5) by členské státy měly zajistit, aby operátoři mobilních sítí zavedli ve svých sítích do 31. prosince 2014 mechanismus pro zpracování „diskriminátoru eCall“. Pokud z přezkumu uvedeného v odstavci 6 zmíněného doporučení vyplyne, že „diskriminátor eCall“ nebude zprovozněn do 31. března 2016, měla by Komise učinit vhodné kroky, aby zajistila, že operátoři mobilních sítí mechanismus pro zpracování „diskriminátoru eCall“ zavedou. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s odstavcem 4 doporučení Komise 2011/750/EU (5) by členské státy měly zajistit, aby operátoři mobilních sítí zavedli ve svých sítích do 31. prosince 2014 mechanismus pro zpracování „diskriminátoru eCall“. Pokud z přezkumu uvedeného v odstavci 6 zmíněného doporučení vyplyne, že „diskriminátor eCall“ nebude zprovozněn do 31. března 2016, měla by Komise učinit vhodné kroky, aby zajistila, že operátoři mobilních sítí mechanismus pro zpracování „diskriminátoru eCall“ zavedou.

| (10) | Zásadním prvkem účinného fungování palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 je poskytování přesných a spolehlivých informací o poloze. Proto je vhodné požadovat jeho kompatibilitu se službami poskytovanými programy Galileo a EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service) stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (6). Systém zavedený v rámci programu Galileo je nezávislý globální družicový navigační systém a systém v rámci programu EGNOS je regionální družicový navigační systém zvyšující kvalitu signálu globálního polohového systému. |
| --- | --- |

(10)

Zásadním prvkem účinného fungování palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 je poskytování přesných a spolehlivých informací o poloze. Proto je vhodné požadovat jeho kompatibilitu se službami poskytovanými programy Galileo a EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service) stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (6). Systém zavedený v rámci programu Galileo je nezávislý globální družicový navigační systém a systém v rámci programu EGNOS je regionální družicový navigační systém zvyšující kvalitu signálu globálního polohového systému.

| (11) | Povinné vybavení vozidel palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 by mělo platit nejprve pouze pro nové typy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel (kategorie M1 a N1), pro které již existuje vhodný spouštěcí mechanismus. Komise by měla dále posoudit možnost rozšíření povinného vybavení palubním systém eCall využívajícím linku tísňového volání 112 v blízké budoucnosti na další kategorie vozidel, jako jsou těžká nákladní vozidla, autobusy a autokary, jednostopá motorová vozidla a zemědělské traktory, a případně předložit příslušný legislativní návrh. |
| --- | --- |

(11)

Povinné vybavení vozidel palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 by mělo platit nejprve pouze pro nové typy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel (kategorie M1 a N1), pro které již existuje vhodný spouštěcí mechanismus. Komise by měla dále posoudit možnost rozšíření povinného vybavení palubním systém eCall využívajícím linku tísňového volání 112 v blízké budoucnosti na další kategorie vozidel, jako jsou těžká nákladní vozidla, autobusy a autokary, jednostopá motorová vozidla a zemědělské traktory, a případně předložit příslušný legislativní návrh.

| (12) | Vybavení stávajících typů vozidel, jež budou vyrobena po 31. březnu 2018, palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 by mělo být podpořeno v zájmu většího rozšíření systému. U typů vozidel, které budou schváleny před 31. březnem 2018, existuje možnost dovybavit je tímto systémem na základě dobrovolnosti. |
| --- | --- |

(12)

Vybavení stávajících typů vozidel, jež budou vyrobena po 31. březnu 2018, palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 by mělo být podpořeno v zájmu většího rozšíření systému. U typů vozidel, které budou schváleny před 31. březnem 2018, existuje možnost dovybavit je tímto systémem na základě dobrovolnosti.

| (13) | Veřejná interoperabilní služba eCall s působností po celé Unii založená na jednotném evropském čísle tísňového volání 112 a služby třetí strany zajišťující systémy eCall (dále jen „služby TPS eCall“) mohou fungovat současně, pokud budou přijata opatření nezbytná k zajištění kontinuity v poskytování služby spotřebiteli. Aby byla zajištěna kontinuita veřejné služby eCall využívající linku tísňového volání 112 ve všech členských státech po dobu životnosti vozidla a aby bylo zaručeno, že veřejná služba eCall využívající linku tísňového volání 112 bude vždy automaticky dostupná, měla by být systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 vybavena všechna vozidla bez ohledu na to, zda se vlastník vozidla rozhodne pro službu TPS eCall či nikoli. |
| --- | --- |

(13)

Veřejná interoperabilní služba eCall s působností po celé Unii založená na jednotném evropském čísle tísňového volání 112 a služby třetí strany zajišťující systémy eCall (dále jen „služby TPS eCall“) mohou fungovat současně, pokud budou přijata opatření nezbytná k zajištění kontinuity v poskytování služby spotřebiteli. Aby byla zajištěna kontinuita veřejné služby eCall využívající linku tísňového volání 112 ve všech členských státech po dobu životnosti vozidla a aby bylo zaručeno, že veřejná služba eCall využívající linku tísňového volání 112 bude vždy automaticky dostupná, měla by být systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 vybavena všechna vozidla bez ohledu na to, zda se vlastník vozidla rozhodne pro službu TPS eCall či nikoli.

| (14) | Spotřebitelům by měl být poskytnut realistický přehled o palubním systému eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a o systémech TPS eCall, pokud je jimi vozidlo vybaveno, a rovněž ucelené a spolehlivé informace o veškerých dodatečných funkcích a službách souvisejících s nabízenými soukromými záchrannými službami, palubními aplikacemi pro nouzové volání a volání o pomoc, ale i informace o kvalitě služeb, již lze očekávat od služeb třetích stran, a informace o nákladech s tím spojených. Služba eCall využívající linku tísňového volání 112 představuje veřejnou službu obecného zájmu, která by proto měla být všem spotřebitelům poskytována bezplatně. |
| --- | --- |

(14)

Spotřebitelům by měl být poskytnut realistický přehled o palubním systému eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a o systémech TPS eCall, pokud je jimi vozidlo vybaveno, a rovněž ucelené a spolehlivé informace o veškerých dodatečných funkcích a službách souvisejících s nabízenými soukromými záchrannými službami, palubními aplikacemi pro nouzové volání a volání o pomoc, ale i informace o kvalitě služeb, již lze očekávat od služeb třetích stran, a informace o nákladech s tím spojených. Služba eCall využívající linku tísňového volání 112 představuje veřejnou službu obecného zájmu, která by proto měla být všem spotřebitelům poskytována bezplatně.

| (15) | Povinným vybavením vozidel palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 by nemělo být dotčeno právo všech zúčastněných stran, jako jsou výrobci automobilů a nezávislé hospodářské subjekty, nabízet dodatečné záchranné služby nebo služby s přidanou hodnotou, souběžně nebo v návaznosti na palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112. Veškeré doplňkové služby by však měly být navrženy tak, aby řidiče více nerozptylovaly či aby neovlivňovaly správné fungování palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a nebránily centrům tísňového volání v efektivní práci. Palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 a systém poskytující soukromé služby či služby s přidanou hodnotou by měly být navrženy tak, aby výměna osobních údajů mezi nimi nebyla možná. Pokud jsou takovéto služby poskytovány, měly by být v souladu s platnými právními předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany údajů a měly by být pro spotřebitele vždy dobrovolné. |
| --- | --- |

(15)

Povinným vybavením vozidel palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 by nemělo být dotčeno právo všech zúčastněných stran, jako jsou výrobci automobilů a nezávislé hospodářské subjekty, nabízet dodatečné záchranné služby nebo služby s přidanou hodnotou, souběžně nebo v návaznosti na palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112. Veškeré doplňkové služby by však měly být navrženy tak, aby řidiče více nerozptylovaly či aby neovlivňovaly správné fungování palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a nebránily centrům tísňového volání v efektivní práci. Palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 a systém poskytující soukromé služby či služby s přidanou hodnotou by měly být navrženy tak, aby výměna osobních údajů mezi nimi nebyla možná. Pokud jsou takovéto služby poskytovány, měly by být v souladu s platnými právními předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany údajů a měly by být pro spotřebitele vždy dobrovolné.

| (16) | S cílem zajistit otevřenou nabídku pro spotřebitele a spravedlivou hospodářskou soutěž, jakož i podnítit inovace a posílit konkurenceschopnost unijního odvětví informačních technologií na světových trzích by palubní systém eCall měl být založen na interoperabilní zabezpečené standardizované bezpečné platformě s otevřeným přístupem pro potenciální budoucí palubní aplikace či služby. Jelikož to vyžaduje technické i právní zázemí, Komise by měla na základě konzultací se všemi zúčastněnými stranami, včetně výrobců vozidel a nezávislých hospodářských subjektů, neprodleně posoudit všechny možnosti, jak podpořit a zajistit takovou platformu s otevřeným přístupem a případně za tímto účelem předložit legislativní podnět. Palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 by kromě toho měl být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 (7) za rozumný poplatek nepřesahující nominální hodnotu přístupný bez diskriminace všem nezávislým provozovatelům za účelem opravy a údržby. |
| --- | --- |

(16)

S cílem zajistit otevřenou nabídku pro spotřebitele a spravedlivou hospodářskou soutěž, jakož i podnítit inovace a posílit konkurenceschopnost unijního odvětví informačních technologií na světových trzích by palubní systém eCall měl být založen na interoperabilní zabezpečené standardizované bezpečné platformě s otevřeným přístupem pro potenciální budoucí palubní aplikace či služby. Jelikož to vyžaduje technické i právní zázemí, Komise by měla na základě konzultací se všemi zúčastněnými stranami, včetně výrobců vozidel a nezávislých hospodářských subjektů, neprodleně posoudit všechny možnosti, jak podpořit a zajistit takovou platformu s otevřeným přístupem a případně za tímto účelem předložit legislativní podnět. Palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 by kromě toho měl být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 (7) za rozumný poplatek nepřesahující nominální hodnotu přístupný bez diskriminace všem nezávislým provozovatelům za účelem opravy a údržby.

| (17) | Za účelem zachování celistvosti systému schvalování typu by pro účely tohoto nařízení měly být přijaty pouze ty palubní systémy eCall využívající linku tísňového volání 112, které mohou být plně vyzkoušeny. |
| --- | --- |

(17)

Za účelem zachování celistvosti systému schvalování typu by pro účely tohoto nařízení měly být přijaty pouze ty palubní systémy eCall využívající linku tísňového volání 112, které mohou být plně vyzkoušeny.

| (18) | Palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 je systém pro nouzové situace a jako takový vyžaduje nejvyšší možnou úroveň spolehlivosti. Je nutné zajistit přesnost i kvalitu minimálního souboru údajů a hlasového přenosu a vyvinout jednotný systém testování s cílem zaručit vysokou životnost a trvanlivost palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112. Proto by měly být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU (8) vykonávány pravidelné technické prohlídky. |
| --- | --- |

(18)

Palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 je systém pro nouzové situace a jako takový vyžaduje nejvyšší možnou úroveň spolehlivosti. Je nutné zajistit přesnost i kvalitu minimálního souboru údajů a hlasového přenosu a vyvinout jednotný systém testování s cílem zaručit vysokou životnost a trvanlivost palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112. Proto by měly být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU (8) vykonávány pravidelné technické prohlídky.

| (19) | Z požadavků na ochranu cestujících v případě čelního nárazu a bočního nárazu jsou podle směrnice 2007/46/ES vyňata malosériová vozidla a vozidla schválená podle článku 24 uvedené směrnice. Proto by tato vozidla měla být zproštěna povinnosti, aby splňovala požadavky týkající se eCall stanovené v tomto nařízení. Některá vozidla kategorií M1 a N1 kromě toho nelze z technických důvodů vybavit vhodným spouštěcím mechanismem eCall. |
| --- | --- |

(19)

Z požadavků na ochranu cestujících v případě čelního nárazu a bočního nárazu jsou podle směrnice 2007/46/ES vyňata malosériová vozidla a vozidla schválená podle článku 24 uvedené směrnice. Proto by tato vozidla měla být zproštěna povinnosti, aby splňovala požadavky týkající se eCall stanovené v tomto nařízení. Některá vozidla kategorií M1 a N1 kromě toho nelze z technických důvodů vybavit vhodným spouštěcím mechanismem eCall.

| (20) | Vozidla zvláštního určení by měla splňovat požadavky týkající se eCall stanovené v tomto nařízení, pokud je nezbytným spouštěcím mechanismem vybaveno základní/nedokončené vozidlo. |
| --- | --- |

(20)

Vozidla zvláštního určení by měla splňovat požadavky týkající se eCall stanovené v tomto nařízení, pokud je nezbytným spouštěcím mechanismem vybaveno základní/nedokončené vozidlo.

| (21) | Jakékoli zpracování osobních údajů prostřednictvím palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 by mělo být v souladu s pravidly týkajícími se ochrany osobních údajů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (10), zejména s cílem zajistit, aby vozidla vybavená palubními systémy eCall při běžném provozním stavu z hlediska tísňového volání na číslo 112 nebyla vysledovatelná a nepodléhala žádnému stálému zaznamenávání polohy a aby minimální soubor údajů zasílaných palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 zahrnoval minimální informace požadované pro řádné vyřízení tísňových volání. Tento přístup by měl zohledňovat doporučení Pracovní skupiny pro ochranu jednotlivců s ohledem na zpracování osobních údajů zřízené podle článku 29 směrnice 95/46/ES (dále jen „pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29“), která jsou obsažena v jejím „Pracovním dokumentu o důsledcích iniciativy eCall pro ochranu údajů a soukromí“, přijatém dne 26. září 2006. |
| --- | --- |

(21)

Jakékoli zpracování osobních údajů prostřednictvím palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 by mělo být v souladu s pravidly týkajícími se ochrany osobních údajů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (10), zejména s cílem zajistit, aby vozidla vybavená palubními systémy eCall při běžném provozním stavu z hlediska tísňového volání na číslo 112 nebyla vysledovatelná a nepodléhala žádnému stálému zaznamenávání polohy a aby minimální soubor údajů zasílaných palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 zahrnoval minimální informace požadované pro řádné vyřízení tísňových volání. Tento přístup by měl zohledňovat doporučení Pracovní skupiny pro ochranu jednotlivců s ohledem na zpracování osobních údajů zřízené podle článku 29 směrnice 95/46/ES (dále jen „pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29“), která jsou obsažena v jejím „Pracovním dokumentu o důsledcích iniciativy eCall pro ochranu údajů a soukromí“, přijatém dne 26. září 2006.

| (22) | Výrobci by měli zavést všechna potřebná opatření, aby splnili pravidla o soukromí a ochraně údajů uvedená v tomto nařízení v souladu s články 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie (11). |
| --- | --- |

(22)

Výrobci by měli zavést všechna potřebná opatření, aby splnili pravidla o soukromí a ochraně údajů uvedená v tomto nařízení v souladu s články 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie (11).

| (23) | Výrobci vozidel by měli při plnění technických požadavků dbát na to, aby v jejich palubních systémech byla technicky zajištěna ochrana údajů a aby byla splněna zásada zajištění ochrany soukromí již na úrovni návrhu. |
| --- | --- |

(23)

Výrobci vozidel by měli při plnění technických požadavků dbát na to, aby v jejich palubních systémech byla technicky zajištěna ochrana údajů a aby byla splněna zásada zajištění ochrany soukromí již na úrovni návrhu.

| (24) | Výrobci by měli v rámci technické dokumentace předávané s vozidlem poskytnout informace o existenci bezplatného veřejného systému eCall využívajícího jednotné evropské číslo tísňového volání 112, o právu vlastníka vozidla vybrat si uvedený systém a nikoli systém TPS eCall a o zpracovávání údajů palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112. Tyto informace by rovněž měly být k dispozici ke stažení na internetu. |
| --- | --- |

(24)

Výrobci by měli v rámci technické dokumentace předávané s vozidlem poskytnout informace o existenci bezplatného veřejného systému eCall využívajícího jednotné evropské číslo tísňového volání 112, o právu vlastníka vozidla vybrat si uvedený systém a nikoli systém TPS eCall a o zpracovávání údajů palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112. Tyto informace by rovněž měly být k dispozici ke stažení na internetu.

| (25) | Údaje přenášené palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a zpracovávané centry tísňového volání je možné předávat tísňovým službám a partnerům poskytujícím služby uvedeným v rozhodnutí č. 585/2014/EU pouze v případě událostí v souvislosti s voláním eCall a za podmínek uvedených v daném rozhodnutí, přičemž tyto údaje jsou použity výhradně za účelem dosažení cílů daného rozhodnutí. Údaje zpracovávané centry tísňového volání prostřednictvím palubního systému eCall využívajícího linku 112 nejsou bez předchozího výslovného souhlasu subjektů údajů předávány žádné třetí straně. |
| --- | --- |

(25)

Údaje přenášené palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a zpracovávané centry tísňového volání je možné předávat tísňovým službám a partnerům poskytujícím služby uvedeným v rozhodnutí č. 585/2014/EU pouze v případě událostí v souvislosti s voláním eCall a za podmínek uvedených v daném rozhodnutí, přičemž tyto údaje jsou použity výhradně za účelem dosažení cílů daného rozhodnutí. Údaje zpracovávané centry tísňového volání prostřednictvím palubního systému eCall využívajícího linku 112 nejsou bez předchozího výslovného souhlasu subjektů údajů předávány žádné třetí straně.

| (26) | Evropské normalizační organizace, Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) a Evropský výbor pro normalizaci (CEN), vypracovaly společné normy pro zavedení celoevropského systému služby eCall, které by se měly používat pro účely tohoto nařízení, jelikož tak bude usnadněn technologický vývoj palubní služby eCall, zajištěna interoperabilita a kontinuita služby v celé Unii a budou sníženy náklady na zavedení pro Unii jako celek. |
| --- | --- |

(26)

Evropské normalizační organizace, Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) a Evropský výbor pro normalizaci (CEN), vypracovaly společné normy pro zavedení celoevropského systému služby eCall, které by se měly používat pro účely tohoto nařízení, jelikož tak bude usnadněn technologický vývoj palubní služby eCall, zajištěna interoperabilita a kontinuita služby v celé Unii a budou sníženy náklady na zavedení pro Unii jako celek.

| (27) | Za účelem zajištění použití společných technických požadavků týkajících se palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o zproštění některých tříd vozidel kategorií M1 a N1 povinnosti nainstalovat palubní systémy eCall, pokud jde o stanovení podrobných technických požadavků a zkoušek pro ES schválení typu vozidel, pokud jde o jejich palubní systémy eCall a o ES schválení typu systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků zkonstruovaných a vyrobených pro tato vozidla a o stanovení podrobných technických pravidel a zkušebních postupů pro uplatňování určitých pravidel na zpracovávání osobních údajů a za účelem zajištění toho, aby nedocházelo k výměně osobních údajů mezi palubními systémy eCall využívajícími linku tísňového volání 112 a systémy třetích stran. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla podle platných právních předpisů odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni a s příslušnými zúčastněnými stranami, zejména organizacemi na ochranu spotřebitele, jakož i s evropským inspektorem ochrany údajů a pracovní skupinou pro ochranu údajů zřízenou podle článku 29. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(27)

Za účelem zajištění použití společných technických požadavků týkajících se palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o zproštění některých tříd vozidel kategorií M1 a N1 povinnosti nainstalovat palubní systémy eCall, pokud jde o stanovení podrobných technických požadavků a zkoušek pro ES schválení typu vozidel, pokud jde o jejich palubní systémy eCall a o ES schválení typu systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků zkonstruovaných a vyrobených pro tato vozidla a o stanovení podrobných technických pravidel a zkušebních postupů pro uplatňování určitých pravidel na zpracovávání osobních údajů a za účelem zajištění toho, aby nedocházelo k výměně osobních údajů mezi palubními systémy eCall využívajícími linku tísňového volání 112 a systémy třetích stran. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla podle platných právních předpisů odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni a s příslušnými zúčastněnými stranami, zejména organizacemi na ochranu spotřebitele, jakož i s evropským inspektorem ochrany údajů a pracovní skupinou pro ochranu údajů zřízenou podle článku 29. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (28) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se praktických opatření pro posuzování toho, zda je zamezeno vysledovatelnosti a zaznamenávání polohy, vzoru používaného k informování uživatelů a administrativních ustanovení pro ES schválení typu, pokud jde o vzor informačních dokumentů, které mají výrobci dodat za účelem schválení typu, vzoru certifikátu ES schválení typu a vzoru značky ES schválení typu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(28)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se praktických opatření pro posuzování toho, zda je zamezeno vysledovatelnosti a zaznamenávání polohy, vzoru používaného k informování uživatelů a administrativních ustanovení pro ES schválení typu, pokud jde o vzor informačních dokumentů, které mají výrobci dodat za účelem schválení typu, vzoru certifikátu ES schválení typu a vzoru značky ES schválení typu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).

| (29) | Výrobcům vozidel by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba k tomu, aby se přizpůsobili technickým požadavkům tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Výrobcům vozidel by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba k tomu, aby se přizpůsobili technickým požadavkům tohoto nařízení.

| (30) | Toto nařízení je novým zvláštním nařízením v rámci postupu ES schválení typu stanoveného směrnicí 2007/46/ES, a proto by přílohy I, III, IV a XI uvedené směrnice měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(30)

Toto nařízení je novým zvláštním nařízením v rámci postupu ES schválení typu stanoveného směrnicí 2007/46/ES, a proto by přílohy I, III, IV a XI uvedené směrnice měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (31) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž dosažení vnitřního trhu zavedením společných technických požadavků pro nová typově schválená vozidla vybavená palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale může jej být z důvodu rozsahu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(31)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž dosažení vnitřního trhu zavedením společných technických požadavků pro nová typově schválená vozidla vybavená palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale může jej být z důvodu rozsahu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (32) | V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (13) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů a dne 29. října 2013 vydal stanovisko (14), |
| --- | --- |

(32)

V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (13) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů a dne 29. října 2013 vydal stanovisko (14),

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví obecné požadavky na ES schválení typu vozidla, pokud jde o palubní systémy eCall využívající linku tísňového volání 112, a na ES schválení typu palubních systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků eCall využívajících linku tísňového volání 112.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na vozidla kategorií M1 a N1, jak jsou vymezena v bodech 1.1.1 a 1.2.1 části A přílohy II směrnice 2007/46/ES, a na palubní systémy, konstrukční části a samostatné technické celky eCall využívající linku tísňového volání 112 navržené a vyrobené pro tato vozidla.

Nevztahuje se na tato vozidla:

| a) | vozidla vyráběná v malých sériích schválených podle článků 22 a 23 směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

a)

vozidla vyráběná v malých sériích schválených podle článků 22 a 23 směrnice 2007/46/ES;

| b) | vozidla schválená podle článku 24 směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

b)

vozidla schválená podle článku 24 směrnice 2007/46/ES;

| c) | vozidla, která nemohou být z technických důvodů vybavena vhodným spouštěcím mechanismem eCall, jak je stanoveno v souladu s odstavcem 2. |
| --- | --- |

c)

vozidla, která nemohou být z technických důvodů vybavena vhodným spouštěcím mechanismem eCall, jak je stanoveno v souladu s odstavcem 2.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8, kterými se stanoví třídy vozidel kategorií M1 a N1, které nemohou být z technických důvodů vybaveny vhodným spouštěcím mechanismem eCall, a to na základě studie analyzující náklady a výnosy provedené nebo zadané Komisí a při zohlednění všech příslušných bezpečnostních a technických aspektů.

První z těchto aktů v přenesené pravomoci se přijmou do ... (15).

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se kromě definic, jež stanoví článek 3 směrnice 2007/46/ES, použijí tyto definice:

| 1) | „palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112“ se rozumí nouzový systém sestávající z palubního zařízení a prostředků ke spuštění, řízení a uskutečnění přenosu eCall, který je aktivován buď automaticky prostřednictvím palubních senzorů, nebo manuálně, a který prostřednictvím veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací přenáší minimální soubor údajů a prostřednictvím linky 112 vytváří audiokanál mezi cestujícími ve vozidle a příslušným centrem tísňového volání služby eCall; |
| --- | --- |

1)

„palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112“ se rozumí nouzový systém sestávající z palubního zařízení a prostředků ke spuštění, řízení a uskutečnění přenosu eCall, který je aktivován buď automaticky prostřednictvím palubních senzorů, nebo manuálně, a který prostřednictvím veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací přenáší minimální soubor údajů a prostřednictvím linky 112 vytváří audiokanál mezi cestujícími ve vozidle a příslušným centrem tísňového volání služby eCall;

| 2) | „voláním eCall“ se rozumí palubní tísňové volání na linku 112 uskutečněné buď automaticky aktivací palubních senzorů, nebo manuálně, kdy prostřednictvím veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací dojde k přenosu minimálního souboru údajů a vytvoří se audiokanál mezi vozidlem a centrem tísňového volání služby eCall; |
| --- | --- |

2)

„voláním eCall“ se rozumí palubní tísňové volání na linku 112 uskutečněné buď automaticky aktivací palubních senzorů, nebo manuálně, kdy prostřednictvím veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací dojde k přenosu minimálního souboru údajů a vytvoří se audiokanál mezi vozidlem a centrem tísňového volání služby eCall;

| 3) | „centrem tísňového volání“ nebo „PSAP“ se rozumí fyzické místo, které jako první přijímá tísňová volání na odpovědnost veřejného orgánu nebo soukromé organizace uznané členským státem; |
| --- | --- |

3)

„centrem tísňového volání“ nebo „PSAP“ se rozumí fyzické místo, které jako první přijímá tísňová volání na odpovědnost veřejného orgánu nebo soukromé organizace uznané členským státem;

| 4) | „nejvhodnějším PSAP“ se rozumí centrum tísňového volání předem určené příslušnými orgány, které má vyřizovat tísňová volání z určité oblasti nebo tísňová volání určitého typu; |
| --- | --- |

4)

„nejvhodnějším PSAP“ se rozumí centrum tísňového volání předem určené příslušnými orgány, které má vyřizovat tísňová volání z určité oblasti nebo tísňová volání určitého typu;

| 5) | centrem tísňového volání služby eCall“ se rozumí nejvhodnější PSAP předem určené příslušnými orgány, aby jako první přijímalo a vyřizovalo volání eCall; |
| --- | --- |

5)

centrem tísňového volání služby eCall“ se rozumí nejvhodnější PSAP předem určené příslušnými orgány, aby jako první přijímalo a vyřizovalo volání eCall;

| 6) | „minimálním souborem údajů“ se rozumí informace stanovené normou „Inteligentní dopravní systémy – e-Safety – Minimální soubor dat pro eCall“ (EN 15722:2011), které se odesílají do centra tísňového volání služby eCall; |
| --- | --- |

6)

„minimálním souborem údajů“ se rozumí informace stanovené normou „Inteligentní dopravní systémy – e-Safety – Minimální soubor dat pro eCall“ (EN 15722:2011), které se odesílají do centra tísňového volání služby eCall;

| 7) | „palubním zařízením“ se rozumí zařízení natrvalo instalované uvnitř vozidla, které poskytuje nebo má přístup k palubním údajům požadovaným k provedení transakce eCall prostřednictvím veřejné sítě mobilních bezdrátových komunikací; |
| --- | --- |

7)

„palubním zařízením“ se rozumí zařízení natrvalo instalované uvnitř vozidla, které poskytuje nebo má přístup k palubním údajům požadovaným k provedení transakce eCall prostřednictvím veřejné sítě mobilních bezdrátových komunikací;

| 8) | „transakcí eCall“ se rozumí vytvoření relace mobilních bezdrátových komunikací ve veřejné síti bezdrátových komunikací a přenos minimálního souboru údajů z vozidla do centra tísňového volání služby eCall a vytvoření audiokanálu mezi vozidlem a tímtéž centrem tísňového volání služby eCall; |
| --- | --- |

8)

„transakcí eCall“ se rozumí vytvoření relace mobilních bezdrátových komunikací ve veřejné síti bezdrátových komunikací a přenos minimálního souboru údajů z vozidla do centra tísňového volání služby eCall a vytvoření audiokanálu mezi vozidlem a tímtéž centrem tísňového volání služby eCall;

| 9) | „veřejnou sítí mobilních bezdrátových komunikací“ se rozumí veřejně dostupná síť mobilních bezdrátových komunikací v souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES (16) a 2002/22/ES (17); |
| --- | --- |

9)

„veřejnou sítí mobilních bezdrátových komunikací“ se rozumí veřejně dostupná síť mobilních bezdrátových komunikací v souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES (16) a 2002/22/ES (17);

| 10) | „voláním eCall využívajícím služeb třetí strany“ nebo „TPS eCall“ se rozumí palubní tísňové volání poskytovateli služeb třetí strany uskutečněné buď automaticky aktivací palubních senzorů, nebo manuálně, kdy prostřednictvím veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací dojde k přenosu minimálního souboru údajů a vytvoří se audiokanál mezi vozidlem a poskytovatelem služeb třetí strany; |
| --- | --- |

10)

„voláním eCall využívajícím služeb třetí strany“ nebo „TPS eCall“ se rozumí palubní tísňové volání poskytovateli služeb třetí strany uskutečněné buď automaticky aktivací palubních senzorů, nebo manuálně, kdy prostřednictvím veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací dojde k přenosu minimálního souboru údajů a vytvoří se audiokanál mezi vozidlem a poskytovatelem služeb třetí strany;

| 11) | „poskytovatelem služeb třetí strany“ se rozumí organizace uznaná vnitrostátními orgány za oprávněnou přijímat TPS eCall a přeposlat minimální soubor údajů do centra tísňového volání služby eCall; |
| --- | --- |

11)

„poskytovatelem služeb třetí strany“ se rozumí organizace uznaná vnitrostátními orgány za oprávněnou přijímat TPS eCall a přeposlat minimální soubor údajů do centra tísňového volání služby eCall;

| 12) | „palubním systémem eCall využívajícím služeb třetí strany“ nebo „palubním systémem TPS eCall“ se rozumí systém aktivovaný buď automaticky prostřednictvím palubních senzorů, nebo manuálně, který prostřednictvím veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací přenáší minimální soubor údajů a vytváří audiokanál mezi vozidlem a poskytovatelem služeb třetí strany. |
| --- | --- |

12)

„palubním systémem eCall využívajícím služeb třetí strany“ nebo „palubním systémem TPS eCall“ se rozumí systém aktivovaný buď automaticky prostřednictvím palubních senzorů, nebo manuálně, který prostřednictvím veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací přenáší minimální soubor údajů a vytváří audiokanál mezi vozidlem a poskytovatelem služeb třetí strany.

Článek 4

Obecné povinnosti výrobců

Výrobci musí prokázat, že všechny nové typy vozidel podle článku 2 jsou vybaveny trvale instalovaným palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 v souladu s tímto nařízením a akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými podle tohoto nařízení.

Článek 5

Zvláštní povinnosti výrobců

1.   Výrobci zajistí, aby všechny jejich nové typy vozidel a palubní systémy, konstrukční části a samostatné technické celky eCall využívající linku tísňového volání 112 navržené a vyrobené pro tato vozidla byly vyrobeny a schváleny v souladu s tímto nařízením a akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými podle nařízení.

2.   Výrobci prokáží, že všechny nové typy vozidel jsou vyrobeny tak, aby bylo zajištěno, že v případě vážné nehody zaznamenané prostřednictvím aktivace jednoho či více senzorů nebo procesorů ve vozidle, k níž dojde na území Unie, bude automaticky spuštěno volání eCall na jednotné evropské číslo tísňového volání 112.

Výrobci prokáží, že nové typy vozidel jsou vyrobeny tak, aby volání eCall na jednotné evropské číslo tísňového volání 112 bylo možno spustit i ručně.

Výrobci zajistí, aby ovládání ručního spouštění palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 bylo navrženo tak, aby nedošlo k nesprávnému použití.

3.   Odstavcem 2 není dotčeno právo vlastníka vozidla na využití palubního systému TPS eCall poskytujícího podobnou službu, a to společně s palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112, jsou-li splněny tyto podmínky:

| a) | palubní systém TPS eCall splňuje normu EN 16102:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eCall – Provozní požadavky na podporu třetích stran“; |
| --- | --- |

a)

palubní systém TPS eCall splňuje normu EN 16102:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eCall – Provozní požadavky na podporu třetích stran“;

| b) | výrobci zajistí, aby v jednom okamžiku byl aktivní pouze jeden systém a aby palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 byl spuštěn automaticky v případě, že palubní systém TPS eCall nefunguje; |
| --- | --- |

b)

výrobci zajistí, aby v jednom okamžiku byl aktivní pouze jeden systém a aby palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 byl spuštěn automaticky v případě, že palubní systém TPS eCall nefunguje;

| c) | vlastník vozidla má právo kdykoliv zvolit použití palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 namísto palubního systému TPS eCall; |
| --- | --- |

c)

vlastník vozidla má právo kdykoliv zvolit použití palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 namísto palubního systému TPS eCall;

| d) | výrobci uvedou v uživatelské příručce informace o právu zmíněném v písmeni c). |
| --- | --- |

d)

výrobci uvedou v uživatelské příručce informace o právu zmíněném v písmeni c).

4.   Výrobci zajistí, aby přijímače v palubních systémech eCall využívajících linku tísňového volání 112 byly kompatibilní se službami určování polohy, které poskytují systémy Galileo a EGNOS. Výrobci mohou rovněž navíc zvolit kompatibilitu s dalšími družicovými navigačními systémy.

5.   Pro účely ES schválení typu se přijmou pouze ty palubní systémy eCall využívající linku tísňového volání 112, natrvalo instalované ve vozidle nebo jejichž typ byl schválen samostatně, které lze vyzkoušet.

6.   Výrobci prokáží, že v případě kritického selhání systému, v jehož důsledku by nebylo možné uskutečnit volání eCall využívající linku 112, je posádka vozidla na tuto skutečnost upozorněna.

7.   Palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 je v souladu s nařízením (ES) č. 715/2007 přístupný za přiměřený poplatek nepřesahující nominální hodnotu bez diskriminace všem nezávislým provozovatelům za účelem opravy a údržby.

8.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8, kterými se stanoví podrobné technické požadavky a zkoušky pro ES schválení typu vozidel, pokud jde o palubní systémy eCall využívající linku tísňového volání 112, a ES schválení typu palubních systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků eCall využívajících linku tísňového volání 112.

Technické požadavky a zkoušky uvedené v prvním pododstavci jsou založeny na požadavcích stanovených v odstavcích 2 až 7 a případně na dostupných normách vztahujících se na volání eCall, včetně:

| a) | EN 16072:2011 „Inteligentní dopravní systém – eSafety – Provozní požadavky na Panevropský eCall“; |
| --- | --- |

a)

EN 16072:2011 „Inteligentní dopravní systém – eSafety – Provozní požadavky na Panevropský eCall“;

| b) | EN 16062:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eSafety – Vysokoúrovňové aplikační požadavky na eCall“; |
| --- | --- |

b)

EN 16062:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eSafety – Vysokoúrovňové aplikační požadavky na eCall“;

| c) | CEN/TS 16454:2013 „Inteligentní dopravní systémy – eSafety – Zkoušení shody kompletní komunikace eCall“, pokud jde o shodu palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 s panevropským systémem eCall; |
| --- | --- |

c)

CEN/TS 16454:2013 „Inteligentní dopravní systémy – eSafety – Zkoušení shody kompletní komunikace eCall“, pokud jde o shodu palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 s panevropským systémem eCall;

| d) | EN 15722:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eSafety – Minimální soubor dat pro eCall“; |
| --- | --- |

d)

EN 15722:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eSafety – Minimální soubor dat pro eCall“;

| e) | EN 16102:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eCall – Provozní požadavky na podporu třetích stran“; |
| --- | --- |

e)

EN 16102:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eCall – Provozní požadavky na podporu třetích stran“;

| f) | jakýchkoli dalších evropských norem týkajících se systému eCall přijatých v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (18) nebo předpisech EHK OSN týkajících se systémů eCall, ke kterým Unie přistoupila. |
| --- | --- |

f)

jakýchkoli dalších evropských norem týkajících se systému eCall přijatých v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (18) nebo předpisech EHK OSN týkajících se systémů eCall, ke kterým Unie přistoupila.

První z těchto aktů v přenesené pravomoci se přijmou do ... (19).

9.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8, kterými se aktualizuje znění norem, jak jsou uvedeny v odstavci 8 tohoto článku, je-li přijato jejich nové znění.

Článek 6

Pravidla týkající se ochrany soukromí a údajů

1.   Tímto nařízením nejsou dotčeny směrnice 95/46/ES a směrnice 2002/58/ES. Veškeré zpracovávání osobních údajů prostřednictvím palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 se provádí v souladu s pravidly pro ochranu osobních údajů stanovenými v těchto směrnicích.

2.   Osobní údaje zpracovávané podle tohoto nařízení jsou využívány pouze k vyřizování situací uvedených v čl. 5 odst. 2 prvním pododstavci.

3.   Osobní údaje zpracovávané podle tohoto nařízení jsou uchovávány pouze po dobu nezbytnou k vyřizování situací uvedených v čl. 5 odst. 2 prvním pododstavci. Tyto údaje jsou zcela vymazány, jakmile přestanou být pro tento účel potřebné.

4.   Výrobci zajistí, aby palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 nebyl vysledovatelný a nepodléhal žádnému stálému zaznamenávání.

5.   Výrobci zajistí, aby údaje interní paměti palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 byly automaticky a systematicky odstraňovány. Je povoleno uchovávání tří posledních poloh vozidla, pokud je to nezbytně nutné ke stanovení stávající polohy a směru jízdy.

6.   Tyto údaje nesmí být dostupné mimo palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 žádnému subjektu dříve, než je volání eCall spuštěno.

7.   V palubním systému eCall využívajícím linku tísňového volání 112 musí být zabudovány technologie zlepšující ochranu soukromí, aby byla uživatelům eCall poskytována odpovídající úroveň ochrany soukromí a také nezbytné záruky zamezující sledování a zneužití.

8.   Minimální soubor údajů odesílaný palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 obsahuje pouze minimální informace uvedené v normě EN 15722:2011 „Inteligentní dopravní systémy – eSafety – Minimální soubor dat pro eCall“. Palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 nepřenáší žádné další údaje. Minimální soubor údajů je uchováván v takovém formátu, aby bylo možné jeho úplné a trvalé vymazání.

9.   Výrobci poskytnou v uživatelské příručce jasné a srozumitelné informace o zpracování údajů prostřednictvím palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112. Informace zahrnují:

| a) | odkaz na právní základ pro zpracování; |
| --- | --- |

a)

odkaz na právní základ pro zpracování;

| b) | skutečnost, že palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 je automaticky aktivován; |
| --- | --- |

b)

skutečnost, že palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 je automaticky aktivován;

| c) | způsoby zpracování údajů, které provádí palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112; |
| --- | --- |

c)

způsoby zpracování údajů, které provádí palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112;

| d) | konkrétní účel zpracování tísňového volání eCall, který se omezuje na situace uvedené v čl. 5 odst. 2 prvním pododstavci; |
| --- | --- |

d)

konkrétní účel zpracování tísňového volání eCall, který se omezuje na situace uvedené v čl. 5 odst. 2 prvním pododstavci;

| e) | typy shromažďovaných a zpracovávaných údajů a příjemce těchto údajů; |
| --- | --- |

e)

typy shromažďovaných a zpracovávaných údajů a příjemce těchto údajů;

| f) | lhůtu pro uchovávání údajů v palubním systému eCall využívajícím linku tísňového volání 112; |
| --- | --- |

f)

lhůtu pro uchovávání údajů v palubním systému eCall využívajícím linku tísňového volání 112;

| g) | skutečnost, že nedochází k žádnému stálému zaznamenávání polohy vozidla; |
| --- | --- |

g)

skutečnost, že nedochází k žádnému stálému zaznamenávání polohy vozidla;

| h) | podmínky uplatňování práv subjektů údajů a kontaktní službu odpovědnou za zpracování žádostí o přístup; |
| --- | --- |

h)

podmínky uplatňování práv subjektů údajů a kontaktní službu odpovědnou za zpracování žádostí o přístup;

| i) | veškeré další nezbytné informace, pokud jde o vysledovatelnost a určování polohy a zpracování osobních údajů v souvislosti s poskytováním služby TPS eCall nebo jiných služeb s přidanou hodnotou, pro které musí vlastník udělit svůj výslovný souhlas a které musí být v souladu se směrnicí 95/46/ES. Zvláštní ohled je přitom brán na skutečnost, že mezi zpracováním údajů prostřednictvím palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a zpracováním prováděným palubními systémy TPS eCall či jinými službami s přidanou hodnotou mohou existovat rozdíly. |
| --- | --- |

i)

veškeré další nezbytné informace, pokud jde o vysledovatelnost a určování polohy a zpracování osobních údajů v souvislosti s poskytováním služby TPS eCall nebo jiných služeb s přidanou hodnotou, pro které musí vlastník udělit svůj výslovný souhlas a které musí být v souladu se směrnicí 95/46/ES. Zvláštní ohled je přitom brán na skutečnost, že mezi zpracováním údajů prostřednictvím palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a zpracováním prováděným palubními systémy TPS eCall či jinými službami s přidanou hodnotou mohou existovat rozdíly.

10.   Aby nevznikaly nejasnosti, pokud jde o účely zpracovávání údajů a jeho přidanou hodnotu, jsou informace uvedené v odstavci 9 poskytnuty v uživatelské příručce samostatně pro palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 a pro systémy TPS eCall ještě před tím, než se daný systém začne využívat.

11.   Výrobci zajistí, aby palubní systém eCall využívající linku tísňového volání 112 a jakékoli další dodatečné systémy umožňující volání TPS eCall nebo poskytující služby s přidanou hodnotou byly koncipovány tak, aby výměna osobních údajů mezi nimi nebyla možná. Pokud subjekt údajů nevyužívá službu TPS eCall nebo službu s přidanou hodnotou či pokud odmítne udělit souhlas se zpracováváním svých osobních údajů v rámci služby TPS eCall nebo služby s přidanou hodnotou, nesmí to nepříznivě ovlivnit používání palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112.

12.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8, kterými se stanoví:

| a) | podrobné technické požadavky a zkušební postupy pro uplatňování pravidel o zpracovávání osobních údajů uvedených v odstavcích 2 a 3; |
| --- | --- |

a)

podrobné technické požadavky a zkušební postupy pro uplatňování pravidel o zpracovávání osobních údajů uvedených v odstavcích 2 a 3;

| b) | podrobné technické požadavky a zkušební postupy pro zajištění toho, aby nedocházelo k výměně osobních údajů mezi palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a systémy třetích stran, jak je uvedeno v odstavci 11. |
| --- | --- |

b)

podrobné technické požadavky a zkušební postupy pro zajištění toho, aby nedocházelo k výměně osobních údajů mezi palubním systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a systémy třetích stran, jak je uvedeno v odstavci 11.

První z těchto aktů v přenesené pravomoci se přijmou do ... (20).

13.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví:

| a) | podrobná pravidla pro posuzování toho, zda je zamezeno vysledovatelnosti a zaznamenávání polohy, jak je uvedeno v odstavcích 4, 5 a 6; |
| --- | --- |

a)

podrobná pravidla pro posuzování toho, zda je zamezeno vysledovatelnosti a zaznamenávání polohy, jak je uvedeno v odstavcích 4, 5 a 6;

| b) | vzor používaný pro informování uživatele podle odstavce 9. |
| --- | --- |

b)

vzor používaný pro informování uživatele podle odstavce 9.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.

První z těchto prováděcích aktů se přijmou do ... (20).

Článek 7

Povinnosti členských států

S účinkem od 31. března 2018 vnitrostátní orgány udělí ES schválení typu ohledně palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 pouze pro nové typy vozidel a pro nové typy palubních systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků eCall využívajících linku tísňového volání 112 navržených a vyrobených pro tato vozidla, které jsou v souladu s tímto nařízením a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými podle tohoto nařízení.

Článek 8

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, čl. 5 odst. 8 a 9 a čl. 6 odst. 12 je svěřena Komisi na dobu pěti let od ... (21). Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, čl. 5 odst. 8 a 9 a čl. 6 odst. 12 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů přijatých v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 2, čl. 5 odst. 8 a 9 a čl. 6 odst. 12 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 9

Prováděcí akty

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví administrativní ustanovení pro ES schválení typu vozidel, pokud jde o palubní systém eCall využívající tísňového volání 112, a ES schválení typu palubních systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků eCall využívajících linku tísňového volání 112 navržených a vyrobených pro tato vozidla, jak stanoví čl. 5 odst. 1, pokud jde o:

| a) | vzory informačních dokumentů, které mají výrobci poskytnout pro účely schválení typu; |
| --- | --- |

a)

vzory informačních dokumentů, které mají výrobci poskytnout pro účely schválení typu;

| b) | vzory certifikátů ES schválení typu; |
| --- | --- |

b)

vzory certifikátů ES schválení typu;

| c) | vzory značky ES schválení typu. |
| --- | --- |

c)

vzory značky ES schválení typu.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.

První z těchto prováděcích aktů se přijmou do ... (22).

Článek 10

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen „Technický výbor – motorová vozidla“ (TCMV) zřízený čl. 40 odst. 1 směrnice 2007/46/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 11

Sankce

1.   Členské státy stanoví sankce za nedodržení ustanovení tohoto nařízení a aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých podle tohoto nařízení výrobci. Přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tato ustanovení Komisi a neprodleně jí oznámí všechny následné změny, které se jich týkají.

2.   K druhům nedodržení, za něž se ukládají sankce, patří alespoň:

| a) | nepravdivé prohlášení v průběhu postupu schvalování nebo postupu vedoucího ke stažení vozidla; |
| --- | --- |

a)

nepravdivé prohlášení v průběhu postupu schvalování nebo postupu vedoucího ke stažení vozidla;

| b) | padělání výsledků zkoušek pro schvalování typu; |
| --- | --- |

b)

padělání výsledků zkoušek pro schvalování typu;

| c) | neposkytnutí údajů nebo technických specifikací, které by mohly vést ke stažení, zamítnutí nebo k odejmutí schválení typu; |
| --- | --- |

c)

neposkytnutí údajů nebo technických specifikací, které by mohly vést ke stažení, zamítnutí nebo k odejmutí schválení typu;

| d) | porušování ustanovení článku 6; |
| --- | --- |

d)

porušování ustanovení článku 6;

| e) | jednání porušující ustanovení čl. 5 odst. 7. |
| --- | --- |

e)

jednání porušující ustanovení čl. 5 odst. 7.

Článek 12

Podávání zpráv a přezkum

1.   Do 31. března 2021 vypracuje Komise hodnotící zprávu o výsledcích palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112, včetně jeho míry rozšíření, a předloží ji Evropskému parlamentu a Radě. Komise se zaměří na to, zda by se měla působnost tohoto nařízení rozšířit na další kategorie vozidel, jako jsou těžká nákladní vozidla, autobusy a autokary, jednostopá motorová vozidla a zemědělské traktory. Za tímto účelem Komise případně předloží legislativní návrh.

2.   V návaznosti na obsáhlou konzultaci všech zúčastněných stran a studii nákladů a přínosů posoudí Komise potřebu požadavků na interoperabilní zabezpečenou standardizovanou platformu s otevřeným přístupem. Bude-li to vhodné, Komise přijme na základě těchto požadavků nejpozději do ... (23) legislativní podnět.

Článek 13

Změny směrnice 2007/46/ES

Přílohy I, III, IV a XI směrnice 2007/46/ES se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 14

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Čl. 2 odst. 2, čl. 5 odst. 8 a 9, čl. 6 odst. 12 a 13, a články 8, 9, 10 a 12 se použijí ode dne ... (24).

Články neuvedené ve druhém pododstavci tohoto článku se použijí ode dne 31. března 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ....

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 341, 21.11.2013, s. 47.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 26. února 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 2. března 2015. Postoj Evropského parlamentu ze dne ....

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 585/2014/EU ze dne 15. května 2014 o zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 6).

4

(5)  Doporučení Komise 2011/750/EU ze dne 8. září 2011 o podpoře služby eCall v sítích elektronických komunikací pro přenos palubních tísňových hovorů na číslo 112 v celé Evropské unii (systém eCall) (Úř. věst. L 303, 22.11.2011, s. 46).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 1).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU ze dne 3. dubna 2014 o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 51).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

10

(11)  Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

13

(14)  Úř. věst. C 38, 8.2.2014, s. 8.

14

(15)  Dvanáct měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33).

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

18

(19)  Dvanáct měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

19

(20)  Dvanáct měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

20

(21)  Den vstupu tohoto nařízení v platnost.

21

(22)  Dvanáct měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

22

(23)  Dva roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

23

(24)  Den vstupu tohoto nařízení v platnost.

24

---

PŘÍLOHA

Změny směrnice 2007/46/ES

Směrnice 2007/46/ES se mění takto:

| 1) | V příloze I se vkládají nové body, které znějí:
  „12.8.   Systém eCall






  12.8.1. | je namontován: ano/ne (1) |
| --- | --- | --- |

1)

V příloze I se vkládají nové body, které znějí:

„12.8.   Systém eCall

12.8.1.

je namontován: ano/ne (1)

| 12.8.2. | technický popis nebo výkresy zařízení: ...“ |
| --- | --- |

12.8.2.

technický popis nebo výkresy zařízení: ...“

| 2) | V příloze III části I oddílu A se vkládají nové body, které znějí:
  „12.8.   Systém eCall






  12.8.1. | je namontován: ano/ne (1)“. |
| --- | --- | --- |

2)

V příloze III části I oddílu A se vkládají nové body, které znějí:

„12.8.   Systém eCall

12.8.1.

je namontován: ano/ne (1)“.

| 3) | V příloze IV se část I mění takto:






  a) | v tabulce se doplňuje nový bod, který zní:

















  Bod | Předmět | Regulační akt | Použitelnost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| „71 | Systém eCall | Nařízení (EU) ... (1) | X | | | X“ | | | | | | |

3)

V příloze IV se část I mění takto:

a)

v tabulce se doplňuje nový bod, který zní:

Bod

Předmět

Regulační akt

Použitelnost

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Systém eCall

Nařízení (EU) ... (1)

X

X“

| b) | dodatek 1 se mění takto:






  i) | v tabulce 1 se doplňuje nový bod, který zní:









  Bod | Předmět | Regulační akt | Specifika | Použitelnost a zvláštní požadavky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Systém eCall | Nařízení (EU) ... (*) | | Nepoužije se“ |

b)

dodatek 1 se mění takto:

i)

v tabulce 1 se doplňuje nový bod, který zní:

Bod

Předmět

Regulační akt

Specifika

Použitelnost a zvláštní požadavky

„71

Systém eCall

Nařízení (EU) ... (*)

Nepoužije se“

| ii) | v tabulce 2 se doplňuje nový bod, který zní:









  Bod | Předmět | Regulační akt | Specifika | Použitelnost a zvláštní požadavky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Systém eCall | Nařízení (EU) ... (*) | | Nepoužije se“ |

ii)

v tabulce 2 se doplňuje nový bod, který zní:

Bod

Předmět

Regulační akt

Specifika

Použitelnost a zvláštní požadavky

„71

Systém eCall

Nařízení (EU) ... (*)

Nepoužije se“

| c) | v dodatku 2 se oddíl „4. Technické požadavky“ mění takto:






  i) | v části I se doplňuje nový bod, který zní: Vozidla patřící do kategorie M1:







  Bod | Odkaz na regulační akt | Alternativní požadavky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Nařízení (EU) ... (2)

  (Systém eCall) | Požadavky uvedeného nařízení se nepoužijí.“ |

c)

v dodatku 2 se oddíl „4. Technické požadavky“ mění takto:

i)

v části I se doplňuje nový bod, který zní: Vozidla patřící do kategorie M1:

Bod

Odkaz na regulační akt

Alternativní požadavky

„71

Nařízení (EU) ... (2)

(Systém eCall)

Požadavky uvedeného nařízení se nepoužijí.“

| ii) | v části II se doplňuje nový bod, který zní: Vozidla patřící do kategorie N1:







  Bod | Odkaz na regulační akt | Alternativní požadavky |
| --- | --- | --- | --- |
| „71 | Nařízení (EU) ... (*)
  (Systém eCall) | Požadavky uvedeného nařízení se nepoužijí.“ |

ii)

v části II se doplňuje nový bod, který zní: Vozidla patřící do kategorie N1:

Bod

Odkaz na regulační akt

Alternativní požadavky

„71

Nařízení (EU) ... (*)

(Systém eCall)

Požadavky uvedeného nařízení se nepoužijí.“

| 4) | Příloha XI se mění takto:






  a) | v dodatku 1 se v tabulce doplňuje nový bod, který zní:











  Bod | Předmět | Odkaz na regulační akt | M1 ≤ 2 500 (*) kg | M1 > 2 500 (*) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Systém eCall | Nařízení (EU) ... (*) | G | G | Nepoužije se | Nepoužije se“ |

4)

Příloha XI se mění takto:

a)

v dodatku 1 se v tabulce doplňuje nový bod, který zní:

Bod

Předmět

Odkaz na regulační akt

M1 ≤ 2 500 (*) kg

M1 > 2 500 (*) kg

M2

M3

„71

Systém eCall

Nařízení (EU) ... (*)

G

G

Nepoužije se

Nepoužije se“

| b) | v dodatku 2 se v tabulce doplňuje nový bod, který zní:

















  Bod | Předmět | Odkaz na regulační akt | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Systém eCall | Nařízení (EU) ... (*) | G | Nepoužije se | Nepoužije se | G | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se“ |

b)

v dodatku 2 se v tabulce doplňuje nový bod, který zní:

Bod

Předmět

Odkaz na regulační akt

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Systém eCall

Nařízení (EU) ... (*)

G

Nepoužije se

Nepoužije se

G

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se“

| c) | v dodatku 3 se v tabulce doplňuje nový bod, který zní:








  Bod | Předmět | Odkaz na regulační akt | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Systém eCall | Nařízení (EU) ... (*) | G“ |

c)

v dodatku 3 se v tabulce doplňuje nový bod, který zní:

Bod

Předmět

Odkaz na regulační akt

M1

„71

Systém eCall

Nařízení (EU) ... (*)

G“

| d) | v dodatku 4 se v tabulce doplňuje nový bod, který zní:
















  Bod | Předmět | Odkaz na regulační akt | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Systém eCall | Nařízení (EU) ... (*) | Nepoužije se | Nepoužije se | G | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se“ |

d)

v dodatku 4 se v tabulce doplňuje nový bod, který zní:

Bod

Předmět

Odkaz na regulační akt

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Systém eCall

Nařízení (EU) ... (*)

Nepoužije se

Nepoužije se

G

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se“

---

(1)  Číslo tohoto nařízení.

(2)  Číslo tohoto nařízení.

---

| 24.4.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 134/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 134/15

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 4/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ES

(2015/C 134/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 13. června 2013 předložila Komise Radě a Evropskému parlamentu výše uvedený návrh nařízení spolu s návrhem příslušného rozhodnutí. Cílem těchto dvou návrhů bylo zajistit zavedení služby tísňového volání na číslo 112 (systém eCall) v celé Evropské unii.
  Výše uvedené rozhodnutí (1) přijala Rada dne 8. května 2014. |
| --- | --- |

1.

Dne 13. června 2013 předložila Komise Radě a Evropskému parlamentu výše uvedený návrh nařízení spolu s návrhem příslušného rozhodnutí. Cílem těchto dvou návrhů bylo zajistit zavedení služby tísňového volání na číslo 112 (systém eCall) v celé Evropské unii.

Výše uvedené rozhodnutí (1) přijala Rada dne 8. května 2014.

| 2. | Evropský hospodářský a sociální výbor vydal své stanovisko dne 19. září 2013. |
| --- | --- |

2.

Evropský hospodářský a sociální výbor vydal své stanovisko dne 19. září 2013.

| 3. | Evropský inspektor ochrany údajů předložil Radě a Evropskému parlamentu stanovisko dne 29. října 2013. |
| --- | --- |

3.

Evropský inspektor ochrany údajů předložil Radě a Evropskému parlamentu stanovisko dne 29. října 2013.

| 4. | Evropský parlament přijal postoj v prvním čtení dne 26. února 2014 (zpravodajka Olga Sehnalová, Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů). Olga Sehnalová byla po volbách v květnu roku 2014 opět jmenována zpravodajkou. |
| --- | --- |

4.

Evropský parlament přijal postoj v prvním čtení dne 26. února 2014 (zpravodajka Olga Sehnalová, Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů). Olga Sehnalová byla po volbách v květnu roku 2014 opět jmenována zpravodajkou.

| 5. | Rada přijala dne 26. května 2014 obecný přístup (dokument 9879/14). Předsednictví byl udělen mandát k zahájení jednání s Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

5.

Rada přijala dne 26. května 2014 obecný přístup (dokument 9879/14). Předsednictví byl udělen mandát k zahájení jednání s Evropským parlamentem.

| 6. | Ve dnech 8. října, 11. listopadu a 1. prosince 2014 se konaly tři trialogy. V rámci třetího trialogu dosáhli společní normotvůrci dohody ohledně kompromisního znění. Evropský parlament tudíž dopisem ze dne 8. prosince 2014 Radu informoval, že pokud Rada přijme postoj v prvním čtení na základě dohodnutého kompromisního znění, Evropský parlament bude hlasovat ve prospěch Radou přijatého znění bez dalších změn. |
| --- | --- |

6.

Ve dnech 8. října, 11. listopadu a 1. prosince 2014 se konaly tři trialogy. V rámci třetího trialogu dosáhli společní normotvůrci dohody ohledně kompromisního znění. Evropský parlament tudíž dopisem ze dne 8. prosince 2014 Radu informoval, že pokud Rada přijme postoj v prvním čtení na základě dohodnutého kompromisního znění, Evropský parlament bude hlasovat ve prospěch Radou přijatého znění bez dalších změn.

II.   CÍL

| 7. | Toto nařízení obsahuje ustanovení o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall. Nařízení vyžaduje, aby nové typy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel byly konstruovány tak, aby bylo zajištěno, že v případě vážné nehody bude automaticky nebo ručně spuštěno tísňové volání na číslo 112. Vzhledem k povaze informací, které tato služba poskytuje, jsou v návrhu rovněž stanovena pravidla ochrany soukromí a ochrany osobních údajů. |
| --- | --- |

7.

Toto nařízení obsahuje ustanovení o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall. Nařízení vyžaduje, aby nové typy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel byly konstruovány tak, aby bylo zajištěno, že v případě vážné nehody bude automaticky nebo ručně spuštěno tísňové volání na číslo 112. Vzhledem k povaze informací, které tato služba poskytuje, jsou v návrhu rovněž stanovena pravidla ochrany soukromí a ochrany osobních údajů.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

A.   Obecné informace

| 8. | Rada provedla v původním návrhu několik změn. Souběžně s tím Evropský parlament rovněž odhlasoval řadu změn, které byly ve své podstatě dosti blízké změnám projednávaným v Radě. Mezi oběma orgány bylo rychle dosaženo dohody, kterou zpozdily pouze volby do Evropského parlamentu v květnu roku 2014.
  Postoj Rady v prvním čtení tudíž mění původní návrh Komise tím, že jej částečně přepracovává na základě dohody dosažené s Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

8.

Rada provedla v původním návrhu několik změn. Souběžně s tím Evropský parlament rovněž odhlasoval řadu změn, které byly ve své podstatě dosti blízké změnám projednávaným v Radě. Mezi oběma orgány bylo rychle dosaženo dohody, kterou zpozdily pouze volby do Evropského parlamentu v květnu roku 2014.

Postoj Rady v prvním čtení tudíž mění původní návrh Komise tím, že jej částečně přepracovává na základě dohody dosažené s Evropským parlamentem.

B.   Klíčové politické otázky

9.   Systém eCall využívající linku tísňového volání 112

Odkaz na systém eCall byl v celém znění včetně názvu vyjasněn doplněním formulace, podle níž se tento odkaz týká konkrétně systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112.

10.   Rozšíření oblasti působnosti na systémy, konstrukční části a samostatné technické celky

Rada stanovila rozšíření oblasti působnosti nařízení tak, aby zahrnovala rovněž systémy, konstrukční části a samostatné technické celky.

11.   Výjimky

Rada doplnila ustanovení, jež upřesňuje, které kategorie vozidel jsou z oblasti působnosti nařízení vyňaty.

12.   Doplnění nových definic

Byla doplněna řada nových definic objasňujících některé pojmy, jež jsou použity v textu a jež mají být rovněž používány v budoucnu v aktech v přenesené pravomoci.

13.   „Natrvalo instalované“ systémy eCall

Do znění bylo doplněno vysvětlení, že při předání vozidla ke schválení typu by měl být ve vozidle systém eCall natrvalo instalován.

14.   Služby třetích stran (TPS)

Rada do znění doplnila možnost, aby majitelé vozidel kromě systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 používali rovněž služby třetích stran, přičemž se vyvarovala toho, aby ohledně TPS uložila jakékoliv povinnosti.

15.   Kompatibilita s družicovými navigačními systémy

Rada stanovila povinnou kompatibilitu systému eCall s navigačními systémy Galileo a EGNOS, přičemž dala výrobcům možnost zajistit kompatibilitu rovněž s dalšími navigačními systémy.

16.   Přístup nezávislých hospodářských subjektů

Ve znění se stanoví, že systém eCall využívající linku tísňového volání 112 by měl být v souladu s nařízením (ES) č. 715/2007, které obsahuje ustanovení o přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla, za rozumný poplatek přístupný všem nezávislým provozovatelům za účelem opravy a údržby.

17.   Pravidla týkající se ochrany soukromí a údajů

Rada pozměnila původní návrh Komise tím, že v něm uvedla jasný odkaz na platná pravidla v oblasti ochrany osobních údajů a stanovila, že údaje ze systému eCall lze využívat pouze k řešení mimořádných situací, že budou automaticky vymazány, že nemůže docházet k výměně údajů mezi systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a jakýmikoli systémy třetích stran a že v uživatelské příručce se majitelům poskytnou informace o zpracování údajů prostřednictvím kteréhokoliv z uvedených systémů.

18.   Prováděcí akty

Rada rovněž do znění doplnila ustanovení, podle něhož se některá praktická opatření v oblasti ochrany údajů stanoví prostřednictvím prováděcích aktů, a nikoliv prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. Součástí této změny bylo rovněž doplnění odpovídajících ustanovení v tomto smyslu.

19.   Zmocnění Komise

Znění vypracované Radou stanoví, že zmocnění Komise k přijímání aktů v přenesené pravomoci je omezeno na pětileté období, které se automaticky prodlužuje, a že Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období.

20.   Podávání zpráv a přezkum

Bylo doplněno ustanovení, v němž se Komise žádá, aby do roku 2021 předložila hodnotící zprávu o výsledcích systému eCall a o míře jeho rozšíření a dále aby prozkoumala možnost rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na další kategorie vozidel a posoudila potřebnost platformy s otevřeným přístupem.

21.   Datum použitelnosti

Datum použitelnosti bylo určeno ve vztahu k ustanovením rozhodnutí 585/2014/ES týkajícím se zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU. Datum použitelnosti bylo stanoveno na 31. března 2018.

22.   Změna přílohy

Příloha byla Radou změněna tak, aby lépe zohledňovala ustanovení v článcích.

23.   Body odůvodnění

Body odůvodnění byly Radou změněny tak, aby byly v souladu s pozměněnými normativními částmi nařízení a zohledňovaly některé připomínky vyjádřené Evropským parlamentem.

IV.   ZÁVĚR

Při zaujímání postoje Rada plně zohlednila návrh Komise a postoj Evropského parlamentu v prvním čtení.

Pokud jde o změny navržené Evropským parlamentem, Rada poukazuje na to, že velký počet změn je již v zásadě zčásti nebo zcela obsažen v tomto postoji.

---

(1)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 585/2014/EU ze dne 15. května 2014 o zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 6).

---

| 24.4.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 134/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 134/18

---

POSTOJ RADY (EU) č. 5/2015 V PRVNÍM ČTENÍ

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice

Přijatý Radou dne 5. března 2015

(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)

(2015/C 134/03)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský statistický systém (dále jen „ESS“) jako partnerství celkově úspěšně zkonsolidoval své činnosti, aby zajistil vývoj, vypracovávání a šíření vysoce kvalitní evropské statistiky, mimo jiné zlepšením správy a řízení ESS. |
| --- | --- |

(1)

Evropský statistický systém (dále jen „ESS“) jako partnerství celkově úspěšně zkonsolidoval své činnosti, aby zajistil vývoj, vypracovávání a šíření vysoce kvalitní evropské statistiky, mimo jiné zlepšením správy a řízení ESS.

| (2) | Nedávno však byly zjištěny určité nedostatky, zejména pokud jde o rámec řízení kvality statistiky. |
| --- | --- |

(2)

Nedávno však byly zjištěny určité nedostatky, zejména pokud jde o rámec řízení kvality statistiky.

| (3) | Komise navrhla opatření k řešení těchto nedostatků a posílení správy a řízení ESS ve svém sdělení ze dne 15. dubna 2011 nazvaném „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“. Zejména navrhla konkrétní změny nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

Komise navrhla opatření k řešení těchto nedostatků a posílení správy a řízení ESS ve svém sdělení ze dne 15. dubna 2011 nazvaném „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“. Zejména navrhla konkrétní změny nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3).

| (4) | Rada ve svých závěrech ze dne 20. června 2011 tuto iniciativu Komise přivítala a vyzdvihla, jak je důležité neustále zlepšovat správu a efektivitu ESS. |
| --- | --- |

(4)

Rada ve svých závěrech ze dne 20. června 2011 tuto iniciativu Komise přivítala a vyzdvihla, jak je důležité neustále zlepšovat správu a efektivitu ESS.

| (5) | Měl by být zohledněn dopad posledního vývoje na oblast statistiky v souvislosti s rámcem pro správu ekonomických záležitostí v Unii, zejména aspekty týkající se profesionální nezávislosti, jako jsou například transparentní postup přijímání a propouštění pracovníků, přidělování prostředků z rozpočtu a oznamování termínů zveřejnění statistických údajů, které jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 (4), jakož i aspekty týkající se požadavku na funkční autonomii subjektů odpovědných za sledování provádění vnitrostátních fiskálních pravidel stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5). |
| --- | --- |

(5)

Měl by být zohledněn dopad posledního vývoje na oblast statistiky v souvislosti s rámcem pro správu ekonomických záležitostí v Unii, zejména aspekty týkající se profesionální nezávislosti, jako jsou například transparentní postup přijímání a propouštění pracovníků, přidělování prostředků z rozpočtu a oznamování termínů zveřejnění statistických údajů, které jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 (4), jakož i aspekty týkající se požadavku na funkční autonomii subjektů odpovědných za sledování provádění vnitrostátních fiskálních pravidel stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5).

| (6) | Tyto aspekty, které se týkají profesionální nezávislosti, jako jsou například transparentní přijímání a propouštění pracovníků, přidělování prostředků z rozpočtu a oznamování termínů zveřejnění statistických údajů, by se neměly vztahovat pouze na statistiky vypracovávané pro účely systému fiskálního dohledu a postupu při nadměrném schodku, ale měly by se týkat všech evropských statistik, které vyvíjí, vypracovává a šíří ESS. |
| --- | --- |

(6)

Tyto aspekty, které se týkají profesionální nezávislosti, jako jsou například transparentní přijímání a propouštění pracovníků, přidělování prostředků z rozpočtu a oznamování termínů zveřejnění statistických údajů, by se neměly vztahovat pouze na statistiky vypracovávané pro účely systému fiskálního dohledu a postupu při nadměrném schodku, ale měly by se týkat všech evropských statistik, které vyvíjí, vypracovává a šíří ESS.

| (7) | Nezbytnou podmínkou pro zajištění profesionální nezávislosti statistických úřadů a vysoké kvality statistických údajů je navíc přiměřenost zdrojů, které jsou přidělovány na ročním nebo víceletém základě a které jsou k dispozici na pokrytí statistických potřeb. |
| --- | --- |

(7)

Nezbytnou podmínkou pro zajištění profesionální nezávislosti statistických úřadů a vysoké kvality statistických údajů je navíc přiměřenost zdrojů, které jsou přidělovány na ročním nebo víceletém základě a které jsou k dispozici na pokrytí statistických potřeb.

| (8) | Za tímto účelem by měla být posílena profesionální nezávislost statistických úřadů a měly by být zajištěny minimální standardy platné v celé Unii. Měly by být poskytnuty určité záruky předsedům národních statistických úřadů (dále jen „NSÚ“), pokud jde o plnění statistických úkolů, organizační řízení a přidělování zdrojů. Postupy pro přijímání předsedů NSÚ by měly být transparentní a založené výhradně na odborných kritériích. Tato kritéria by měla zajistit respektování zásady rovných příležitostí, zejména pokud jde o pohlaví. |
| --- | --- |

(8)

Za tímto účelem by měla být posílena profesionální nezávislost statistických úřadů a měly by být zajištěny minimální standardy platné v celé Unii. Měly by být poskytnuty určité záruky předsedům národních statistických úřadů (dále jen „NSÚ“), pokud jde o plnění statistických úkolů, organizační řízení a přidělování zdrojů. Postupy pro přijímání předsedů NSÚ by měly být transparentní a založené výhradně na odborných kritériích. Tato kritéria by měla zajistit respektování zásady rovných příležitostí, zejména pokud jde o pohlaví.

| (9) | Důvěryhodná evropská statistika sice vyžaduje pevnou profesionální nezávislost statistiků, avšak měla by rovněž reagovat na potřeby politik a poskytovat statistickou podporu novým politickým iniciativám na vnitrostátní a unijní úrovni. |
| --- | --- |

(9)

Důvěryhodná evropská statistika sice vyžaduje pevnou profesionální nezávislost statistiků, avšak měla by rovněž reagovat na potřeby politik a poskytovat statistickou podporu novým politickým iniciativám na vnitrostátní a unijní úrovni.

| (10) | Je nutné, aby nezávislost statistického úřadu Unie (Eurostatu) byla upevněna a zaručena účinným parlamentním dohledem, a aby nezávislost NSÚ byla upevněna a zaručena prostředky demokratické odpovědnosti. |
| --- | --- |

(10)

Je nutné, aby nezávislost statistického úřadu Unie (Eurostatu) byla upevněna a zaručena účinným parlamentním dohledem, a aby nezávislost NSÚ byla upevněna a zaručena prostředky demokratické odpovědnosti.

| (11) | Kromě toho by měl být vyjasněn rozsah koordinační role národních statistických úřadů tak, aby byla zajištěna efektivnější koordinace statistických činností na úrovni členských států, včetně řízení kvality, přičemž je nutno náležitě zohlednit statistické úkoly, které plní Evropský systém centrálních bank (dále jen „ESCB“). V míře, v jaké mohou být evropské statistiky sestavovány národními centrálními bankami jakožto členy ESCB, by NSÚ a národní centrální banky měly úzce spolupracovat podle vnitrostátních ujednání s cílem zajistit vypracovávání úplných a soudržných evropských statistik, a zároveň by měly zajišťovat nutnou spolupráci mezi ESS a ESCB. |
| --- | --- |

(11)

Kromě toho by měl být vyjasněn rozsah koordinační role národních statistických úřadů tak, aby byla zajištěna efektivnější koordinace statistických činností na úrovni členských států, včetně řízení kvality, přičemž je nutno náležitě zohlednit statistické úkoly, které plní Evropský systém centrálních bank (dále jen „ESCB“). V míře, v jaké mohou být evropské statistiky sestavovány národními centrálními bankami jakožto členy ESCB, by NSÚ a národní centrální banky měly úzce spolupracovat podle vnitrostátních ujednání s cílem zajistit vypracovávání úplných a soudržných evropských statistik, a zároveň by měly zajišťovat nutnou spolupráci mezi ESS a ESCB.

| (12) | Za účelem snížení zátěže statistických úřadů a respondentů by NSÚ a jiné vnitrostátní orgány měly mít možnost rychlého a bezplatného přístupu k administrativním záznamům, včetně záznamů ukládaných elektronicky, a měly by mít možnost tyto záznamy využívat a integrovat je do statistik. |
| --- | --- |

(12)

Za účelem snížení zátěže statistických úřadů a respondentů by NSÚ a jiné vnitrostátní orgány měly mít možnost rychlého a bezplatného přístupu k administrativním záznamům, včetně záznamů ukládaných elektronicky, a měly by mít možnost tyto záznamy využívat a integrovat je do statistik.

| (13) | Evropská statistika by měla být snadno srovnatelná a přístupná a měla by být rychle a pravidelně aktualizována, aby bylo zajištěno, že unijní politiky a iniciativy v oblasti financování budou plně zohledňovat vývoj situace v Unii. |
| --- | --- |

(13)

Evropská statistika by měla být snadno srovnatelná a přístupná a měla by být rychle a pravidelně aktualizována, aby bylo zajištěno, že unijní politiky a iniciativy v oblasti financování budou plně zohledňovat vývoj situace v Unii.

| (14) | NSÚ by dále měly být v rané fázi konzultovány ohledně návrhu podoby nových administrativních záznamů, které by mohly poskytovat údaje pro statistické účely, a ohledně plánovaných změn stávajících zdrojů administrativních údajů nebo jejich zrušení. Měly by rovněž získávat příslušná metadata od vlastníků administrativních údajů a koordinovat standardizační činnosti týkající se administrativních záznamů, které jsou důležité pro vypracovávání statistických údajů. |
| --- | --- |

(14)

NSÚ by dále měly být v rané fázi konzultovány ohledně návrhu podoby nových administrativních záznamů, které by mohly poskytovat údaje pro statistické účely, a ohledně plánovaných změn stávajících zdrojů administrativních údajů nebo jejich zrušení. Měly by rovněž získávat příslušná metadata od vlastníků administrativních údajů a koordinovat standardizační činnosti týkající se administrativních záznamů, které jsou důležité pro vypracovávání statistických údajů.

| (15) | Důvěrnost údajů získaných z administrativních záznamů by měla být chráněna podle společných zásad a pokynů, jež se uplatňují pro všechny důvěrné údaje, které jsou využívány pro vypracovávání evropské statistiky. Měly by se rovněž vypracovat a zveřejnit rámce pro posuzování kvality těchto údajů a zásady týkající se transparentnosti. |
| --- | --- |

(15)

Důvěrnost údajů získaných z administrativních záznamů by měla být chráněna podle společných zásad a pokynů, jež se uplatňují pro všechny důvěrné údaje, které jsou využívány pro vypracovávání evropské statistiky. Měly by se rovněž vypracovat a zveřejnit rámce pro posuzování kvality těchto údajů a zásady týkající se transparentnosti.

| (16) | Všichni uživatelé by měli mít přístup ke stejným údajům ve stejnou dobu. NSÚ by měly stanovit termíny zveřejňování pravidelně zjišťovaných údajů. |
| --- | --- |

(16)

Všichni uživatelé by měli mít přístup ke stejným údajům ve stejnou dobu. NSÚ by měly stanovit termíny zveřejňování pravidelně zjišťovaných údajů.

| (17) | Kvalita evropské statistiky a důvěra uživatelů by mohla být posílena tím, že vlády členských států budou spoluodpovědné za uplatňování Kodexu evropské statistiky (dále jen „kodex“). Za tímto účelem by „Závazek o důvěryhodnosti statistiky“ (dále jen „závazek“), přijatý v členském státě s přihlédnutím k jeho vnitrostátním specifikům měl zahrnovat konkrétní činnosti vlády daného členského státu zaměřené na zlepšení nebo zachování podmínek pro uplatňování kodexu. Tento závazek, který by měl být podle potřeby aktualizován, by mohl zahrnovat národní rámce zabezpečování vysoké kvality, včetně hodnocení vlastní činnosti, opatření ke zlepšení a monitorovacích mechanismů. |
| --- | --- |

(17)

Kvalita evropské statistiky a důvěra uživatelů by mohla být posílena tím, že vlády členských států budou spoluodpovědné za uplatňování Kodexu evropské statistiky (dále jen „kodex“). Za tímto účelem by „Závazek o důvěryhodnosti statistiky“ (dále jen „závazek“), přijatý v členském státě s přihlédnutím k jeho vnitrostátním specifikům měl zahrnovat konkrétní činnosti vlády daného členského státu zaměřené na zlepšení nebo zachování podmínek pro uplatňování kodexu. Tento závazek, který by měl být podle potřeby aktualizován, by mohl zahrnovat národní rámce zabezpečování vysoké kvality, včetně hodnocení vlastní činnosti, opatření ke zlepšení a monitorovacích mechanismů.

| (18) | Komise (Eurostat) by měla přijmout všechna nezbytná opatření k umožnění snadného přístupu online k úplným a uživatelsky srozumitelným souborům údajů. Tyto údaje by měly být, pokud to bude možné, pravidelně aktualizovány, aby poskytovaly informace o každém členském státě v ročních a měsíčních srovnáních. |
| --- | --- |

(18)

Komise (Eurostat) by měla přijmout všechna nezbytná opatření k umožnění snadného přístupu online k úplným a uživatelsky srozumitelným souborům údajů. Tyto údaje by měly být, pokud to bude možné, pravidelně aktualizovány, aby poskytovaly informace o každém členském státě v ročních a měsíčních srovnáních.

| (19) | Aby byla zajištěna vysoká úroveň nezávislosti, musí vypracovávání evropské statistiky vycházet z dlouhodobého provozního a finančního plánování, a proto by měl evropský statistický program pokrývat stejné období jako víceletý finanční rámec. |
| --- | --- |

(19)

Aby byla zajištěna vysoká úroveň nezávislosti, musí vypracovávání evropské statistiky vycházet z dlouhodobého provozního a finančního plánování, a proto by měl evropský statistický program pokrývat stejné období jako víceletý finanční rámec.

| (20) | Nařízení (ES) č. 223/2009 svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES (6). V důsledku vstupu v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7), kterým se ruší rozhodnutí 1999/468/ES, by měly být pravomoci svěřené Komisi harmonizovány s tímto novým právním rámcem. Uvedené pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Komise by měla zajistit, aby tyto prováděcí akty nepředstavovaly další podstatnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty. |
| --- | --- |

(20)

Nařízení (ES) č. 223/2009 svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES (6). V důsledku vstupu v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7), kterým se ruší rozhodnutí 1999/468/ES, by měly být pravomoci svěřené Komisi harmonizovány s tímto novým právním rámcem. Uvedené pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Komise by měla zajistit, aby tyto prováděcí akty nepředstavovaly další podstatnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty.

| (21) | Komise by měla mít pravomoc přijímat prováděcí akty v souladu s čl. 291 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), aby bylo zajištěno jednotné provádění požadavků na kvalitu stanovením forem, struktury a periodicity zpráv o kvalitě stanovených odvětvovými právními předpisy, pokud je nestanoví odvětvové právní předpisy v oblasti statistiky. Komise by měla zajistit, aby tyto prováděcí akty nepředstavovaly další podstatnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty. |
| --- | --- |

(21)

Komise by měla mít pravomoc přijímat prováděcí akty v souladu s čl. 291 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), aby bylo zajištěno jednotné provádění požadavků na kvalitu stanovením forem, struktury a periodicity zpráv o kvalitě stanovených odvětvovými právními předpisy, pokud je nestanoví odvětvové právní předpisy v oblasti statistiky. Komise by měla zajistit, aby tyto prováděcí akty nepředstavovaly další podstatnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty.

| (22) | Pro zajištění přístupu k důvěrným údajům pro vědecké účely jsou potřeba jednotné podmínky. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení opatření, pravidel a podmínek týkajících se tohoto přístupu na úrovni Unie. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(22)

Pro zajištění přístupu k důvěrným údajům pro vědecké účely jsou potřeba jednotné podmínky. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení opatření, pravidel a podmínek týkajících se tohoto přístupu na úrovni Unie. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011.

| (23) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení řízení ESS, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jej lze, vzhledem k požadavku mít k dispozici důvěryhodné údaje na úrovni Unie, dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. |
| --- | --- |

(23)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení řízení ESS, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jej lze, vzhledem k požadavku mít k dispozici důvěryhodné údaje na úrovni Unie, dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.

| (24) | Při provádění tohoto nařízení by v souladu s články 130 a 338 Smlouvy o fungování EU měla být plně respektována nezávislost ESCB při plnění svých úkolů, jak je uvedeno v Protokolu (č. 4) o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky. |
| --- | --- |

(24)

Při provádění tohoto nařízení by v souladu s články 130 a 338 Smlouvy o fungování EU měla být plně respektována nezávislost ESCB při plnění svých úkolů, jak je uvedeno v Protokolu (č. 4) o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

| (25) | Byl konzultován Výbor pro Evropský statistický systém. |
| --- | --- |

(25)

Byl konzultován Výbor pro Evropský statistický systém.

| (26) | Nařízení (ES) č. 223/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(26)

Nařízení (ES) č. 223/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (ES) č. 223/2009

Nařízení (ES) č. 223/2009 se mění takto:

| 1) | V čl. 2 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | „profesionální nezávislostí“, kterou se rozumí, že se statistika musí vyvíjet, vypracovávat a šířit nezávisle, zejména pokud jde o výběr používaných technik, definic, metodik a zdrojů a o načasování a obsah všech forem šíření, a že plnění těchto úkolů musí probíhat bez jakýchkoliv tlaků politických či zájmových skupin nebo orgánů Unie či vnitrostátních orgánů;“. |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 2 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

„profesionální nezávislostí“, kterou se rozumí, že se statistika musí vyvíjet, vypracovávat a šířit nezávisle, zejména pokud jde o výběr používaných technik, definic, metodik a zdrojů a o načasování a obsah všech forem šíření, a že plnění těchto úkolů musí probíhat bez jakýchkoliv tlaků politických či zájmových skupin nebo orgánů Unie či vnitrostátních orgánů;“.

| 2) | V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Národní statistický úřad určený členským státem jako subjekt, který odpovídá za koordinaci všech činností na vnitrostátní úrovni pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky určené v evropském statistickém programu v souladu s článkem 1 (dále jen „NSÚ“) působí v tomto ohledu jako výlučné kontaktní místo pro Komisi (Eurostat) v otázkách statistiky.
  Koordinační odpovědnost NSÚ zahrnuje všechny ostatní vnitrostátní orgány odpovědné za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky stanovené v evropském statistickém programu v souladu s článkem 1. NSÚ je na vnitrostátní úrovni odpovědný zejména za koordinaci plánování statistických programů a předkládání zpráv, sledování kvality, metodiky, předávání údajů a komunikace týkající se statistické činnosti ESS. V míře, v jaké mohou být některé z uvedených evropských statistik sestavovány národními centrálními bankami jakožto členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), NSÚ a národní centrální banky úzce spolupracují podle vnitrostátních ujednání s cílem zajistit vypracovávání úplných a soudržných evropských statistik, a zároveň zajišťují nezbytnou spolupráci mezi ESS a ESCB, jak je stanoveno v článku 9.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Národní statistický úřad určený členským státem jako subjekt, který odpovídá za koordinaci všech činností na vnitrostátní úrovni pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky určené v evropském statistickém programu v souladu s článkem 1 (dále jen „NSÚ“) působí v tomto ohledu jako výlučné kontaktní místo pro Komisi (Eurostat) v otázkách statistiky.

Koordinační odpovědnost NSÚ zahrnuje všechny ostatní vnitrostátní orgány odpovědné za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky stanovené v evropském statistickém programu v souladu s článkem 1. NSÚ je na vnitrostátní úrovni odpovědný zejména za koordinaci plánování statistických programů a předkládání zpráv, sledování kvality, metodiky, předávání údajů a komunikace týkající se statistické činnosti ESS. V míře, v jaké mohou být některé z uvedených evropských statistik sestavovány národními centrálními bankami jakožto členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), NSÚ a národní centrální banky úzce spolupracují podle vnitrostátních ujednání s cílem zajistit vypracovávání úplných a soudržných evropských statistik, a zároveň zajišťují nezbytnou spolupráci mezi ESS a ESCB, jak je stanoveno v článku 9.“

| 3) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 5a
  Předsedové NSÚ a vedoucí statistických útvarů jiných vnitrostátních orgánů
  1.   V rámci svých vnitrostátních statistických systémů členské státy zajistí profesionální nezávislost úředníků odpovědných za plnění úkolů stanovených v tomto nařízení.
  2.   Za tímto účelem předsedové NSÚ:






  a) | mají výlučnou odpovědnost za rozhodování o procesech, statistických metodách, standardech a postupech a o obsahu a načasování zveřejňování statistických výstupů a publikací pro evropskou statistiku vyvíjenou, vypracovávanou a šířenou NSÚ; |
| --- | --- | --- |

3)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 5a

Předsedové NSÚ a vedoucí statistických útvarů jiných vnitrostátních orgánů

1.   V rámci svých vnitrostátních statistických systémů členské státy zajistí profesionální nezávislost úředníků odpovědných za plnění úkolů stanovených v tomto nařízení.

2.   Za tímto účelem předsedové NSÚ:

a)

mají výlučnou odpovědnost za rozhodování o procesech, statistických metodách, standardech a postupech a o obsahu a načasování zveřejňování statistických výstupů a publikací pro evropskou statistiku vyvíjenou, vypracovávanou a šířenou NSÚ;

| b) | mají pravomoc rozhodovat o všech záležitostech týkajících se vnitřního řízení NSÚ; |
| --- | --- |

b)

mají pravomoc rozhodovat o všech záležitostech týkajících se vnitřního řízení NSÚ;

| c) | při plnění statistických úkolů jednají nezávisle a nežádají vládu ani jiné instituce, orgány, úřady nebo subjekty o pokyny ani je od nich nepřijímají; |
| --- | --- |

c)

při plnění statistických úkolů jednají nezávisle a nežádají vládu ani jiné instituce, orgány, úřady nebo subjekty o pokyny ani je od nich nepřijímají;

| d) | odpovídají za statistickou činnost a plnění rozpočtu NSÚ; |
| --- | --- |

d)

odpovídají za statistickou činnost a plnění rozpočtu NSÚ;

| e) | zveřejňují výroční zprávy a mohou vyjádřit své připomínky k záležitostem týkajícím se prostředků, které jsou z rozpočtu přidělovány na statistickou činnost; |
| --- | --- |

e)

zveřejňují výroční zprávy a mohou vyjádřit své připomínky k záležitostem týkajícím se prostředků, které jsou z rozpočtu přidělovány na statistickou činnost;

| f) | koordinují statistické činnosti všech vnitrostátních orgánů, které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1; |
| --- | --- |

f)

koordinují statistické činnosti všech vnitrostátních orgánů, které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1;

| g) | v případě potřeby vypracovávají národní pokyny pro zajištění kvality při vývoji, vypracovávání a šíření veškeré evropské statistiky v rámci svých vnitrostátních statistických systémů a sledují a přezkoumávají jejich provádění, avšak odpovídají za zajištění souladu s těmito pokyny výhradně v rámci NSÚ; a |
| --- | --- |

g)

v případě potřeby vypracovávají národní pokyny pro zajištění kvality při vývoji, vypracovávání a šíření veškeré evropské statistiky v rámci svých vnitrostátních statistických systémů a sledují a přezkoumávají jejich provádění, avšak odpovídají za zajištění souladu s těmito pokyny výhradně v rámci NSÚ; a

| h) | zastupují svůj vnitrostátní statistický systém v rámci ESS. |
| --- | --- |

h)

zastupují svůj vnitrostátní statistický systém v rámci ESS.

3.   Každý členský stát zajistí, aby jiné vnitrostátní orgány odpovědné za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky plnily takové úkoly v souladu s národními pokyny vypracovanými předsedou NSÚ.

4.   Členské státy zajistí, aby postupy přijímání a jmenování předsedů NSÚ a ve vhodných případech také vedoucích statistických útvarů jiných vnitrostátních orgánů, které vypracovávají evropské statistiky, byly transparentní a založeny výhradně na odborných kritériích. Těmito postupy by mělo být zajištěno respektování zásady rovných příležitostí, zejména pokud jde o pohlaví. Důvody pro odvolání předsedů NSÚ nebo jejich převedení na jinou pozici nesmějí ohrozit profesionální nezávislost.

5.   Každý členský stát může zřídit vnitrostátní subjekt, který bude zajišťovat profesionální nezávislost tvůrců evropské statistiky. Předsedové NSÚ a popřípadě vedoucí statistických útvarů jiných vnitrostátních orgánů, které vypracovávají evropské statistiky, mohou využívat rad od těchto subjektů. Postupy pro přijímání, převádění a odvolávání členů takových subjektů musí být transparentní a založené výhradně na odborných kritériích. Těmito postupy by mělo být zajištěno respektování zásady rovných příležitostí, zejména pokud jde o pohlaví.“

| 4) | V článku 6 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
  „2.   Na úrovni Unie jedná Komise (Eurostat) nezávisle při zajišťování vypracovávání evropské statistiky podle zavedených pravidel a statistických zásad.
  3.   Aniž je dotčen článek 5 Protokolu č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, Komise (Eurostat) koordinuje statistické činnosti orgánů a institucí Unie, zejména za účelem zajištění soudržnosti a kvality údajů a minimalizace zátěže výkaznictví. V tomto smyslu může Komise (Eurostat) vyzvat jakýkoli orgán nebo instituci Unie ke konzultaci nebo spolupráci za účelem vývoje metod a systémů pro statistické účely v rámci jejich příslušné působnosti. Každý z těchto orgánů nebo institucí, který navrhuje vypracování statistiky, konzultuje s Komisí (Eurostatem) a vezme v úvahu jakékoliv její doporučení, které může k tomuto účelu vydat.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 6 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:

„2.   Na úrovni Unie jedná Komise (Eurostat) nezávisle při zajišťování vypracovávání evropské statistiky podle zavedených pravidel a statistických zásad.

3.   Aniž je dotčen článek 5 Protokolu č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, Komise (Eurostat) koordinuje statistické činnosti orgánů a institucí Unie, zejména za účelem zajištění soudržnosti a kvality údajů a minimalizace zátěže výkaznictví. V tomto smyslu může Komise (Eurostat) vyzvat jakýkoli orgán nebo instituci Unie ke konzultaci nebo spolupráci za účelem vývoje metod a systémů pro statistické účely v rámci jejich příslušné působnosti. Každý z těchto orgánů nebo institucí, který navrhuje vypracování statistiky, konzultuje s Komisí (Eurostatem) a vezme v úvahu jakékoliv její doporučení, které může k tomuto účelu vydat.“

| 5) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 6a
  Generální ředitel Komise (Eurostatu)
  1.   Eurostat je statistickým orgánem Unie a generálním ředitelstvím Komise. Vede jej generální ředitel.
  2.   Komise zajistí, aby postup přijímání generálního ředitele Eurostatu byl transparentní a založený na odborných kritériích. Tímto postupem by mělo být zajištěno respektování zásady rovných příležitostí, zejména pokud jde o pohlaví.
  3.   Generální ředitel nese výlučnou odpovědnost za rozhodování o procesech, statistických metodách standardech a postupech a o obsahu a načasování zveřejňování všech statistik vypracovaných Eurostatem. Při plnění těchto statistických úkolů jedná generální ředitel nezávisle, přičemž nežádá orgány nebo instituce Unie, vlády ani jiné instituce, orgány, úřady nebo agentury o pokyny ani je od nich nepřijímá.
  4.   Generální ředitel Eurostatu odpovídá za statistickou činnost Eurostatu. Generální ředitel Eurostatu vystoupí v rámci dialogu o otázkách statistiky okamžitě po svém jmenování Komisí a poté každý rok před příslušným výborem Evropského parlamentu k projednání otázek týkajících se statistické správy, metodiky a inovací v oblasti statistiky. Generální ředitel Eurostatu zveřejňuje výroční zprávu.“ |
| --- | --- |

5)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 6a

Generální ředitel Komise (Eurostatu)

1.   Eurostat je statistickým orgánem Unie a generálním ředitelstvím Komise. Vede jej generální ředitel.

2.   Komise zajistí, aby postup přijímání generálního ředitele Eurostatu byl transparentní a založený na odborných kritériích. Tímto postupem by mělo být zajištěno respektování zásady rovných příležitostí, zejména pokud jde o pohlaví.

3.   Generální ředitel nese výlučnou odpovědnost za rozhodování o procesech, statistických metodách standardech a postupech a o obsahu a načasování zveřejňování všech statistik vypracovaných Eurostatem. Při plnění těchto statistických úkolů jedná generální ředitel nezávisle, přičemž nežádá orgány nebo instituce Unie, vlády ani jiné instituce, orgány, úřady nebo agentury o pokyny ani je od nich nepřijímá.

4.   Generální ředitel Eurostatu odpovídá za statistickou činnost Eurostatu. Generální ředitel Eurostatu vystoupí v rámci dialogu o otázkách statistiky okamžitě po svém jmenování Komisí a poté každý rok před příslušným výborem Evropského parlamentu k projednání otázek týkajících se statistické správy, metodiky a inovací v oblasti statistiky. Generální ředitel Eurostatu zveřejňuje výroční zprávu.“

| 6) | V článku 11 se doplňují nové odstavce, které zní:
  „3.   Členské státy a Komise přijmou veškerá nutná opatření pro zachování důvěry v evropskou statistiku. Za tímto účelem členské státy a Komise nadále usilují v rámci „Závazků o důvěryhodnosti statistiky“ (dále jen „závazky“) o zajištění důvěry veřejnosti v evropskou statistiku a o pokrok při naplňování statistických zásad obsažených v kodexu. Závazky zahrnou dle potřeby specifické politické závazky ke zlepšení nebo zachování podmínek pro provádění kodexu a zveřejní se společně se shrnutím pro občany.
  4.   Komise pravidelně sleduje plnění závazků členských států na základě výročních zpráv zasílaných členskými státy, které je podle potřeby budou aktualizovat.
  Pokud nebude do ... (8) závazek zveřejněn, příslušný členský stát předloží Komisí a zveřejní zprávu o pokroku při provádění kodexu a případně o úsilí vyvinutém pro stanovení závazku. Tyto zprávy o pokroku se pravidelně aktualizují nejméně jednou za dva roky po jejich prvním zveřejnění.
  Do ... (9) a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zveřejněných závazcích a případně o zprávách o pokroku.
  5.   Tento závazek Komise pravidelně monitoruje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (dále jen „poradní komise“). Poradní komise zahrne hodnocení týkající se provádění tohoto závazku do své výroční zprávy předkládané Evropskému parlamentu a Radě v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 235/2008/ES (10). Poradní komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto závazku do ... (9). |
| --- | --- |

6)

V článku 11 se doplňují nové odstavce, které zní:

„3.   Členské státy a Komise přijmou veškerá nutná opatření pro zachování důvěry v evropskou statistiku. Za tímto účelem členské státy a Komise nadále usilují v rámci „Závazků o důvěryhodnosti statistiky“ (dále jen „závazky“) o zajištění důvěry veřejnosti v evropskou statistiku a o pokrok při naplňování statistických zásad obsažených v kodexu. Závazky zahrnou dle potřeby specifické politické závazky ke zlepšení nebo zachování podmínek pro provádění kodexu a zveřejní se společně se shrnutím pro občany.

4.   Komise pravidelně sleduje plnění závazků členských států na základě výročních zpráv zasílaných členskými státy, které je podle potřeby budou aktualizovat.

Pokud nebude do ... (8) závazek zveřejněn, příslušný členský stát předloží Komisí a zveřejní zprávu o pokroku při provádění kodexu a případně o úsilí vyvinutém pro stanovení závazku. Tyto zprávy o pokroku se pravidelně aktualizují nejméně jednou za dva roky po jejich prvním zveřejnění.

Do ... (9) a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zveřejněných závazcích a případně o zprávách o pokroku.

5.   Tento závazek Komise pravidelně monitoruje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (dále jen „poradní komise“). Poradní komise zahrne hodnocení týkající se provádění tohoto závazku do své výroční zprávy předkládané Evropskému parlamentu a Radě v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 235/2008/ES (10). Poradní komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto závazku do ... (9).

| 7) | Článek 12 se mění takto:






  a) | odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto:
  „2.   Konkrétní požadavky na kvalitu, např. cílové hodnoty a minimální standardy pro vypracovávání statistik, mohou být stanoveny také odvětvovými právními předpisy.
  Za účelem zajištění jednotného uplatňování kritérií kvality stanovených v odstavci 1 na údaje spadající do odvětvových právních předpisů v konkrétních statistických oblastech přijme Komise prováděcí akty, kterými stanoví formu, strukturu a periodicitu zpráv o kvalitě, na které se vztahují odvětvové právní předpisy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.
  3.   Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předávaných údajů a vyjádří v nich veškeré případné pochybnosti o přesnosti těchto údajů. Komise (Eurostat) kvalitu předávaných údajů posoudí na základě odpovídající analýzy a připraví a zveřejní zprávy a sdělení o kvalitě evropské statistiky.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 12 se mění takto:

a)

odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto:

„2.   Konkrétní požadavky na kvalitu, např. cílové hodnoty a minimální standardy pro vypracovávání statistik, mohou být stanoveny také odvětvovými právními předpisy.

Za účelem zajištění jednotného uplatňování kritérií kvality stanovených v odstavci 1 na údaje spadající do odvětvových právních předpisů v konkrétních statistických oblastech přijme Komise prováděcí akty, kterými stanoví formu, strukturu a periodicitu zpráv o kvalitě, na které se vztahují odvětvové právní předpisy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.

3.   Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předávaných údajů a vyjádří v nich veškeré případné pochybnosti o přesnosti těchto údajů. Komise (Eurostat) kvalitu předávaných údajů posoudí na základě odpovídající analýzy a připraví a zveřejní zprávy a sdělení o kvalitě evropské statistiky.“;

| b) | doplňují se nové odstavce, které znějí:
  „4.   V zájmu transparentnosti Komise (Eurostat) v případě potřeby zveřejní své posouzení kvality příspěvků členských států k evropské statistice.
  5.   Pokud odvětvové právní předpisy stanoví možnost uložit pokuty v případech, kdy členské státy zkreslí statistické údaje, může Komise v souladu se Smlouvami a těmito odvětvovými právními předpisy zahájit a vést nezbytná šetření, pokud je to nutné včetně inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda zkreslení statistických údajů bylo závažné a úmyslné nebo k němu došlo z hrubé nedbalosti.“ |
| --- | --- |

b)

doplňují se nové odstavce, které znějí:

„4.   V zájmu transparentnosti Komise (Eurostat) v případě potřeby zveřejní své posouzení kvality příspěvků členských států k evropské statistice.

5.   Pokud odvětvové právní předpisy stanoví možnost uložit pokuty v případech, kdy členské státy zkreslí statistické údaje, může Komise v souladu se Smlouvami a těmito odvětvovými právními předpisy zahájit a vést nezbytná šetření, pokud je to nutné včetně inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda zkreslení statistických údajů bylo závažné a úmyslné nebo k němu došlo z hrubé nedbalosti.“

| 8) | V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Evropský statistický program poskytuje rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky a stanoví hlavní oblasti a cíle plánovaných akcí na dobu odpovídající období víceletého finančního rámce. Tento program přijímá Evropský parlament a Rada. Dopad a efektivita nákladů programu se posuzuje za přispění nezávislých odborníků.“ |
| --- | --- |

8)

V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Evropský statistický program poskytuje rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky a stanoví hlavní oblasti a cíle plánovaných akcí na dobu odpovídající období víceletého finančního rámce. Tento program přijímá Evropský parlament a Rada. Dopad a efektivita nákladů programu se posuzuje za přispění nezávislých odborníků.“

| 9) | V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Komise může prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout o přechodné přímé statistické akci, pokud:






  a) | akce nestanovuje sběr údajů za více než tři referenční roky; |
| --- | --- | --- |

9)

V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Komise může prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout o přechodné přímé statistické akci, pokud:

a)

akce nestanovuje sběr údajů za více než tři referenční roky;

| b) | údaje jsou již dostupné nebo přístupné v rámci příslušných NSÚ či jiných vnitrostátních orgánů nebo je lze získat přímo pomocí vhodných vzorků populace pro statistická zjišťování na unijní úrovni, přičemž je prováděna přiměřená koordinace s NSÚ a jinými vnitrostátními orgány; a |
| --- | --- |

b)

údaje jsou již dostupné nebo přístupné v rámci příslušných NSÚ či jiných vnitrostátních orgánů nebo je lze získat přímo pomocí vhodných vzorků populace pro statistická zjišťování na unijní úrovni, přičemž je prováděna přiměřená koordinace s NSÚ a jinými vnitrostátními orgány; a

| c) | v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) poskytuje Unie NSÚ a jiným vnitrostátním orgánům finanční příspěvky na pokrytí jejich dodatečných nákladů. |
| --- | --- |

c)

v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) poskytuje Unie NSÚ a jiným vnitrostátním orgánům finanční příspěvky na pokrytí jejich dodatečných nákladů.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.

| 10) | Článek 17 se nahrazuje tímto:
  „Článek 17
  Roční pracovní program
  Komise každoročně do 30. dubna předkládá svůj pracovní program na následující rok výboru pro ESS.
  Při přípravě každého ročního pracovního programu Komise zajistí účinné stanovování priorit včetně jejich přezkoumávání, podávání zpráv o statistických prioritách a přidělování finančních zdrojů. Komise co nejvíce zohlední připomínky výboru pro ESS. Každý roční pracovní program vychází z evropského statistického programu a určuje zejména:






  a) | akce, které Komise považuje za prioritní, přičemž se bere ohled na potřeby politiky Unie a finanční omezení jak na úrovni členských států, tak na úrovni Unie, jakož i na zátěž respondentů; |
| --- | --- | --- |

10)

Článek 17 se nahrazuje tímto:

„Článek 17

Roční pracovní program

Komise každoročně do 30. dubna předkládá svůj pracovní program na následující rok výboru pro ESS.

Při přípravě každého ročního pracovního programu Komise zajistí účinné stanovování priorit včetně jejich přezkoumávání, podávání zpráv o statistických prioritách a přidělování finančních zdrojů. Komise co nejvíce zohlední připomínky výboru pro ESS. Každý roční pracovní program vychází z evropského statistického programu a určuje zejména:

a)

akce, které Komise považuje za prioritní, přičemž se bere ohled na potřeby politiky Unie a finanční omezení jak na úrovni členských států, tak na úrovni Unie, jakož i na zátěž respondentů;

| b) | iniciativy související s přezkumem priorit, včetně negativních priorit, a snížením zátěže jak pro poskytovatele údajů, tak pro tvůrce statistiky; a |
| --- | --- |

b)

iniciativy související s přezkumem priorit, včetně negativních priorit, a snížením zátěže jak pro poskytovatele údajů, tak pro tvůrce statistiky; a

| c) | postupy a případné právní nástroje, které Komise navrhuje pro provádění ročního pracovního programu.“ |
| --- | --- |

c)

postupy a případné právní nástroje, které Komise navrhuje pro provádění ročního pracovního programu.“

| 11) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 17a
  Přístup k administrativním záznamům, jejich využívání a integrace
  1.   Aby se snížila zátěž respondentů, mají NSÚ, jiné vnitrostátní orgány podle článku 4 a Komise (Eurostat) právo na rychlý a bezplatný přístup a využívání všech administrativních záznamů a právo tyto záznamy integrovat do statistik, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky určené v evropském statistickém programu v souladu s článkem 1.
  2.   NSÚ a Komise (Eurostat) jsou konzultovány a zapojeny ve fázi prvotního návrhu podoby, dalšího vývoje a zrušení administrativních záznamů sestavených a udržovaných jinými subjekty, což usnadní další použití těchto záznamů pro účely vypracovávání evropské statistiky. Zapojují se do standardizačních činností týkajících se administrativních záznamů, které jsou důležité pro vypracovávání evropské statistiky.
  3.   Přístup NSÚ, jiných vnitrostátních orgánů a Komise (Eurostatu) a jejich zapojení podle odstavců 1 a 2 se omezuje na administrativní záznamy v rámci jejich příslušného systému veřejné správy.
  4.   K administrativním záznamům, které dávají jejich vlastníci k dispozici NSÚ, jiným vnitrostátním orgánům a Komisi (Eurostatu) k využití pro vypracovávání evropské statistiky, musí být připojena příslušná metadata.
  5.   NSÚ a vlastníci administrativních záznamů zavedou potřebné mechanismy spolupráce.“ |
| --- | --- |

11)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 17a

Přístup k administrativním záznamům, jejich využívání a integrace

1.   Aby se snížila zátěž respondentů, mají NSÚ, jiné vnitrostátní orgány podle článku 4 a Komise (Eurostat) právo na rychlý a bezplatný přístup a využívání všech administrativních záznamů a právo tyto záznamy integrovat do statistik, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky určené v evropském statistickém programu v souladu s článkem 1.

2.   NSÚ a Komise (Eurostat) jsou konzultovány a zapojeny ve fázi prvotního návrhu podoby, dalšího vývoje a zrušení administrativních záznamů sestavených a udržovaných jinými subjekty, což usnadní další použití těchto záznamů pro účely vypracovávání evropské statistiky. Zapojují se do standardizačních činností týkajících se administrativních záznamů, které jsou důležité pro vypracovávání evropské statistiky.

3.   Přístup NSÚ, jiných vnitrostátních orgánů a Komise (Eurostatu) a jejich zapojení podle odstavců 1 a 2 se omezuje na administrativní záznamy v rámci jejich příslušného systému veřejné správy.

4.   K administrativním záznamům, které dávají jejich vlastníci k dispozici NSÚ, jiným vnitrostátním orgánům a Komisi (Eurostatu) k využití pro vypracovávání evropské statistiky, musí být připojena příslušná metadata.

5.   NSÚ a vlastníci administrativních záznamů zavedou potřebné mechanismy spolupráce.“

| 12) | V čl. 20 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „NSÚ, jiné vnitrostátní orgány a Komise (Eurostat) přijmou všechna nezbytná opatření, aby zajistily sjednocení zásad a pokynů týkajících se fyzické a logické ochrany důvěrných údajů. Komise zajistí takové sjednocení prováděcími akty, aniž by se doplňovalo toto nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.“ |
| --- | --- |

12)

V čl. 20 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„NSÚ, jiné vnitrostátní orgány a Komise (Eurostat) přijmou všechna nezbytná opatření, aby zajistily sjednocení zásad a pokynů týkajících se fyzické a logické ochrany důvěrných údajů. Komise zajistí takové sjednocení prováděcími akty, aniž by se doplňovalo toto nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.“

| 13) | V článku 23 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Komise stanoví prostřednictvím prováděcích aktů opatření, pravidla a podmínky pro přístup na úrovni Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.“ |
| --- | --- |

13)

V článku 23 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Komise stanoví prostřednictvím prováděcích aktů opatření, pravidla a podmínky pro přístup na úrovni Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.“

| 14) | Článek 24 se zrušuje. |
| --- | --- |

14)

Článek 24 se zrušuje.

| 15) | Článek 26 se nahrazuje tímto:
  „Článek 26
  Porušení statistické důvěrnosti
  Členské státy a Komise přijmou vhodná opatření k zabránění jakémukoliv porušení statistické důvěrnosti a stanoví sankce za její porušení. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.“ |
| --- | --- |

15)

Článek 26 se nahrazuje tímto:

„Článek 26

Porušení statistické důvěrnosti

Členské státy a Komise přijmou vhodná opatření k zabránění jakémukoliv porušení statistické důvěrnosti a stanoví sankce za její porušení. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.“

| 16) | Článek 27 se nahrazuje tímto:
  „Článek 27
  Postup projednávání ve výboru
  1.   Komisi je nápomocen výbor pro ESS. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
  2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

16)

Článek 27 se nahrazuje tímto:

„Článek 27

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor pro ESS. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 374, 4.12.2012, s. 2.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne ... a postoj Rady v prvním čtení ze dne 5. března 2015. Postoj Evropského parlamentu ze dne ... [a rozhodnutí Rady ze dne ...].

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 12).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  Rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

(8)  Dva roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

8

(9)  Tři roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

9

(10)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 235/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou.(Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 17).“

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).“

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“

12

---

| 24.4.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 134/27

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 5/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice

(2015/C 134/04)

I.   ÚVOD

Komise předložila návrh dne 12. července 2010 (1).

Evropský parlament přijal svůj postoj v prvním čtení na plenárním zasedání dne 21. listopadu 2013 (2). Evropská centrální banka vydala své stanovisko dne 6. listopadu 2012 (3).

Pracovní skupina pro statistiku posuzovala návrh nařízení déle než dva roky.

Na trialogu, který se konal dne 3. prosince 2014, dosáhli oba normotvůrci shody za účelem rychlé dohody na začátku druhého čtení.

Dne 9. ledna 2015 předseda Hospodářského a měnového výboru Evropského parlamentu zaslal předsednictví dopis, v němž uvedl, že pokud Rada formálně předloží Parlamentu svůj postoj ve znění obsaženém v příloze daného dopisu, výbor plenárnímu zasedání doporučí, aby postoj Rady přijalo beze změn.

Dne 27. ledna 2015 přijala Rada politickou dohodu ohledně znění dohodnutého v průběhu trialogu konaného dne 3. prosince 2014 (4). Rada s ohledem na výše uvedenou dohodu a po revizi právníky-lingvisty přijala dne 5. března 2015 řádným legislativním postupem stanoveným v článku 294 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) svůj postoj v prvním čtení.

II.   CÍL

Vývoj v oblasti správy ekonomických záležitostí EU vyžaduje spolehlivou statistiku, která hraje zásadní úlohu z hlediska plánování, rozhodování a sledování všech politických iniciativ EU. Změna nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice je základním krokem v rámci procesu, jehož cílem je zvýšit spolehlivost evropských statistik.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

Kompromis dosažený během trialogu dne 3. prosince 2014 obsahuje tyto prvky:

| — | Generální ředitel Eurostatu vystoupí před Evropským parlamentem ihned po svém jmenování. |
| --- | --- |

—

Generální ředitel Eurostatu vystoupí před Evropským parlamentem ihned po svém jmenování.

| — | Vedoucí každého národního statistického úřadu, který je profesionálně nezávislý, je jmenován pouze na základě své odborné způsobilosti. Při náboru bude přihlíženo k rovným příležitostem žen a mužů. |
| --- | --- |

—

Vedoucí každého národního statistického úřadu, který je profesionálně nezávislý, je jmenován pouze na základě své odborné způsobilosti. Při náboru bude přihlíženo k rovným příležitostem žen a mužů.

| — | Vztah mezi Evropským statistickým systémem (ESS) a Evropským systémem centrálních bank (ESCB) byl vyjasněn. V kompromisu se předpokládá, že ESS a ESCB budou úzce spolupracovat na rovnocenném základě. Vnitrostátní úřady rozhodnou na úrovni členských států o jednotlivých úlohách národního statistického úřadu a národní centrální banky. Avšak vzhledem k tomu, že národní centrální banka tvoří statistiky v rámci pravomocí národního statistického úřadu, je třeba zdůraznit, že tyto statistiky budou muset vyhovovat zásadám stanoveným v nařízení (ES) č. 223/2009. |
| --- | --- |

—

Vztah mezi Evropským statistickým systémem (ESS) a Evropským systémem centrálních bank (ESCB) byl vyjasněn. V kompromisu se předpokládá, že ESS a ESCB budou úzce spolupracovat na rovnocenném základě. Vnitrostátní úřady rozhodnou na úrovni členských států o jednotlivých úlohách národního statistického úřadu a národní centrální banky. Avšak vzhledem k tomu, že národní centrální banka tvoří statistiky v rámci pravomocí národního statistického úřadu, je třeba zdůraznit, že tyto statistiky budou muset vyhovovat zásadám stanoveným v nařízení (ES) č. 223/2009.

| — | Provádění kontrol v členských státech bude možné v souladu s pravidly stanovenými ve Smlouvě, a to pouze pokud takové iniciativy mají právní základ v odvětvových právních předpisech. |
| --- | --- |

—

Provádění kontrol v členských státech bude možné v souladu s pravidly stanovenými ve Smlouvě, a to pouze pokud takové iniciativy mají právní základ v odvětvových právních předpisech.

| — | „Závazek o důvěryhodnosti statistiky“ byl vyjasněn. |
| --- | --- |

—

„Závazek o důvěryhodnosti statistiky“ byl vyjasněn.

IV.   ZÁVĚR

Dohodnutý kompromis byl vypracován s cílem vyřešit hlavní problematické body, jimiž se Rada, Evropský parlament a Komise zabývají. Všechny tři orgány tak dospěly ke spravedlivé a životaschopné dohodě, která bude významným příspěvkem k posílení spolehlivosti evropských statistik, přičemž zdůraznily, že v uvedeném kompromisu bylo dosaženo náležité rovnováhy mezi odlišnými postoji.

---

(1)  9122/12 STATIS 29 ECOFIN 354 CODEC 1071

(2)  16317/13 CODEC 2608 STATIS 120 ECOFIN 1025 PE 540

(3)  Úř. věst. C 374, 4.12.2012, s. 2.

(4)  17113/14 STATIS 143 ECOFIN 1218 CODEC 2556 + COR 1 + COR 2.

---

| 24.4.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 134/29

---

POSTOJ RADY (EU) č. 6/2015 V PRVNÍM ČTENÍ

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES

Přijatý Radou dne 5. března 2015

(Text s významem pro EHP)

(2015/C 134/05)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES (3) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (4), které vyzývají všechna hospodářská odvětví včetně odvětví mezinárodní námořní dopravy, aby přispěla k dosažení snížení emisí, stanoví, že pokud členské státy do 31. prosince 2011 neschválí mezinárodní dohodu Mezinárodní námořní organizace (IMO), která by do svých cílů v oblasti snižování emisí zahrnula rovněž emise z mezinárodní námořní dopravy, nebo pokud Společenství do stejného dne neschválí žádnou takovou dohodu uzavřenou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, měla by Komise předložit návrh na zahrnutí emisí z mezinárodní námořní dopravy do závazku Společenství v oblasti snížení emisí s cílem, aby navrhovaný akt vstoupil v platnost do roku 2013. Tento návrh by měl minimalizovat veškeré nepříznivé dopady na konkurenceschopnost Společenství a přihlížet rovněž k potenciálním přínosům pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES (3) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (4), které vyzývají všechna hospodářská odvětví včetně odvětví mezinárodní námořní dopravy, aby přispěla k dosažení snížení emisí, stanoví, že pokud členské státy do 31. prosince 2011 neschválí mezinárodní dohodu Mezinárodní námořní organizace (IMO), která by do svých cílů v oblasti snižování emisí zahrnula rovněž emise z mezinárodní námořní dopravy, nebo pokud Společenství do stejného dne neschválí žádnou takovou dohodu uzavřenou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, měla by Komise předložit návrh na zahrnutí emisí z mezinárodní námořní dopravy do závazku Společenství v oblasti snížení emisí s cílem, aby navrhovaný akt vstoupil v platnost do roku 2013. Tento návrh by měl minimalizovat veškeré nepříznivé dopady na konkurenceschopnost Společenství a přihlížet rovněž k potenciálním přínosům pro životní prostředí.

| (2) | Námořní doprava má dopad na světové klima a kvalitu ovzduší v důsledku emisí oxidu uhličitého (CO2) a dalších emisí, které produkuje, jako jsou emise oxidů dusíku (NOx), oxidů síry (SOx), metanu (CH4), částic a černého uhlíku. |
| --- | --- |

(2)

Námořní doprava má dopad na světové klima a kvalitu ovzduší v důsledku emisí oxidu uhličitého (CO2) a dalších emisí, které produkuje, jako jsou emise oxidů dusíku (NOx), oxidů síry (SOx), metanu (CH4), částic a černého uhlíku.

| (3) | Mezinárodní námořní doprava zůstává jediným dopravním odvětvím, které není zahrnuto do unijních závazků ke snižování emisí skleníkových plynů. Podle posouzení dopadů, které bylo připojeno k návrhu tohoto nařízení, emise CO2 z mezinárodní námořní dopravy v rámci Unie vzrostly mezi lety 1990 a 2007 o 48 %. |
| --- | --- |

(3)

Mezinárodní námořní doprava zůstává jediným dopravním odvětvím, které není zahrnuto do unijních závazků ke snižování emisí skleníkových plynů. Podle posouzení dopadů, které bylo připojeno k návrhu tohoto nařízení, emise CO2 z mezinárodní námořní dopravy v rámci Unie vzrostly mezi lety 1990 a 2007 o 48 %.

| (4) | Vzhledem k rychlému rozvoji vědeckých poznatků o dopadu emisí jiných než emisí souvisejících s CO2 z námořní dopravy na světové klima by mělo být v souvislosti s tímto nařízením pravidelně prováděno aktualizované posuzování tohoto dopadu. Na základě tohoto posouzení by Komise měla analyzovat důsledky pro politiky a opatření s cílem tyto emise snížit. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k rychlému rozvoji vědeckých poznatků o dopadu emisí jiných než emisí souvisejících s CO2 z námořní dopravy na světové klima by mělo být v souvislosti s tímto nařízením pravidelně prováděno aktualizované posuzování tohoto dopadu. Na základě tohoto posouzení by Komise měla analyzovat důsledky pro politiky a opatření s cílem tyto emise snížit.

| (5) | V usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. února 2014 o rámci politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 byly Komise a členské státy vyzvány k tomu, aby stanovily závazný cíl EU do roku 2030 pro snížení domácích emisí skleníkových plynů nejméně o 40 % v porovnání s úrovní v roce 1990. Evropský parlament rovněž poukázal na to, že pokud má Unie spravedlivým podílem přispět k celosvětovému úsilí, budou ke snižování emisí skleníkových plynů muset přispět všechna hospodářská odvětví. |
| --- | --- |

(5)

V usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. února 2014 o rámci politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 byly Komise a členské státy vyzvány k tomu, aby stanovily závazný cíl EU do roku 2030 pro snížení domácích emisí skleníkových plynů nejméně o 40 % v porovnání s úrovní v roce 1990. Evropský parlament rovněž poukázal na to, že pokud má Unie spravedlivým podílem přispět k celosvětovému úsilí, budou ke snižování emisí skleníkových plynů muset přispět všechna hospodářská odvětví.

| (6) | Ve svých závěrech ze dnů 23. a 24. října 2014 Evropská rada potvrdila závazný cíl Unie, jímž je snížit do roku 2030 domácí emise skleníkových plynů alespoň o 40 % oproti roku 1990. Evropská rada také zmínila důležitost snižování emisí skleníkových plynů a rizik souvisejících se závislostí na fosilních palivech v odvětví dopravy a vyzvala Komisi, aby dále zkoumala nástroje a opatření pro účely komplexního a technologicky neutrálního přístupu, mimo jiné v zájmu podpory snížení emisí a zvýšení energetické účinnosti v dopravě. |
| --- | --- |

(6)

Ve svých závěrech ze dnů 23. a 24. října 2014 Evropská rada potvrdila závazný cíl Unie, jímž je snížit do roku 2030 domácí emise skleníkových plynů alespoň o 40 % oproti roku 1990. Evropská rada také zmínila důležitost snižování emisí skleníkových plynů a rizik souvisejících se závislostí na fosilních palivech v odvětví dopravy a vyzvala Komisi, aby dále zkoumala nástroje a opatření pro účely komplexního a technologicky neutrálního přístupu, mimo jiné v zájmu podpory snížení emisí a zvýšení energetické účinnosti v dopravě.

| (7) | 7. akční program pro životní prostředí (5) zdůrazňuje, že pokud má Unie přispět spravedlivým podílem k celosvětovému úsilí, budou ke snižování emisí skleníkových plynů muset přispět všechna hospodářská odvětví. V této souvislosti 7. akční program pro životní prostředí zdůrazňuje, že je třeba, aby bílá kniha o dopravě z roku 2011 byla podpořena silným politickým rámcem. |
| --- | --- |

(7)

7. akční program pro životní prostředí (5) zdůrazňuje, že pokud má Unie přispět spravedlivým podílem k celosvětovému úsilí, budou ke snižování emisí skleníkových plynů muset přispět všechna hospodářská odvětví. V této souvislosti 7. akční program pro životní prostředí zdůrazňuje, že je třeba, aby bílá kniha o dopravě z roku 2011 byla podpořena silným politickým rámcem.

| (8) | V červenci 2011 přijala IMO technická a provozní opatření, zejména index energeticky účinného designu (EEDI) pro nové lodě a plán řízení energetické účinnosti lodí (SEEMP), která přinesou zlepšení v podobě snížení očekávaného nárůstu emisí skleníkových plynů, nemohou však sama o sobě vést k nezbytnému absolutnímu snížení emisí skleníkových plynů z mezinárodní námořní dopravy, a udržet tak krok s úsilím o dosažení globálního cíle, kterým je omezení nárůstu globální teploty na 2 °C. |
| --- | --- |

(8)

V červenci 2011 přijala IMO technická a provozní opatření, zejména index energeticky účinného designu (EEDI) pro nové lodě a plán řízení energetické účinnosti lodí (SEEMP), která přinesou zlepšení v podobě snížení očekávaného nárůstu emisí skleníkových plynů, nemohou však sama o sobě vést k nezbytnému absolutnímu snížení emisí skleníkových plynů z mezinárodní námořní dopravy, a udržet tak krok s úsilím o dosažení globálního cíle, kterým je omezení nárůstu globální teploty na 2 °C.

| (9) | Podle údajů poskytnutých IMO by uplatněním provozních opatření a využitím stávajících technologií bylo možné snížit specifickou spotřebu energie a emise CO2 z lodí až o 75 %, přičemž značnou část uvedených opatření lze považovat za nákladově efektivní a jako taková by mohla přinést odvětví čistý zisk, jelikož snížené náklady na palivo zaručují návratnost veškerých provozních či investičních nákladů. |
| --- | --- |

(9)

Podle údajů poskytnutých IMO by uplatněním provozních opatření a využitím stávajících technologií bylo možné snížit specifickou spotřebu energie a emise CO2 z lodí až o 75 %, přičemž značnou část uvedených opatření lze považovat za nákladově efektivní a jako taková by mohla přinést odvětví čistý zisk, jelikož snížené náklady na palivo zaručují návratnost veškerých provozních či investičních nákladů.

| (10) | Nejlepší možností, jak na úrovni Unie snížit emise CO2 z námořní dopravy, zůstává zavedení systému pro monitorování, vykazování a ověřování emisí CO2 na základě spotřeby paliva u lodí jakožto prvního kroku odstupňovaného přístupu vedoucího k začlenění emisí z námořní dopravy do závazku Unie ohledně snižování emisí skleníkových plynů vedle začlenění emisí z jiných odvětví, které k danému závazku již přispívají. Přístup veřejnosti k údajům o emisích přispěje k odstranění mnoha překážek na trhu, které brání přijetí řady nákladově nepříznivých opatření, jež by omezila emise z námořní dopravy. |
| --- | --- |

(10)

Nejlepší možností, jak na úrovni Unie snížit emise CO2 z námořní dopravy, zůstává zavedení systému pro monitorování, vykazování a ověřování emisí CO2 na základě spotřeby paliva u lodí jakožto prvního kroku odstupňovaného přístupu vedoucího k začlenění emisí z námořní dopravy do závazku Unie ohledně snižování emisí skleníkových plynů vedle začlenění emisí z jiných odvětví, které k danému závazku již přispívají. Přístup veřejnosti k údajům o emisích přispěje k odstranění mnoha překážek na trhu, které brání přijetí řady nákladově nepříznivých opatření, jež by omezila emise z námořní dopravy.

| (11) | Přijetí opatření za účelem snižování emisí skleníkových plynů a spotřeby paliva brání překážky na trhu, jako je například nedostatek spolehlivých informací o tom, jaká je palivová účinnost u lodí, nebo technologií dostupných pro dovybavování lodí, nedostatečný přístup k finančním prostředkům pro investice ke zvýšení účinnosti lodí a roztříštěné pobídky, neboť vlastníci lodí by ze svých investic ke zvýšení účinnosti lodí neměli žádný prospěch, pokud by účty za palivo hradili provozovatelé. |
| --- | --- |

(11)

Přijetí opatření za účelem snižování emisí skleníkových plynů a spotřeby paliva brání překážky na trhu, jako je například nedostatek spolehlivých informací o tom, jaká je palivová účinnost u lodí, nebo technologií dostupných pro dovybavování lodí, nedostatečný přístup k finančním prostředkům pro investice ke zvýšení účinnosti lodí a roztříštěné pobídky, neboť vlastníci lodí by ze svých investic ke zvýšení účinnosti lodí neměli žádný prospěch, pokud by účty za palivo hradili provozovatelé.

| (12) | Výsledky konzultací zúčastněných stran a diskuse s mezinárodními partnery naznačují, že v zájmu začlenění emisí z námořní dopravy do závazku Unie ke snižování emisí skleníkových plynů by měl být aplikován odstupňovaný přístup, jehož prvním krokem by mělo být zavedení spolehlivého systému pro monitorování, vykazování a ověřování emisí CO2 z námořní dopravy, přičemž nástroje ke zpoplatnění těchto emisí budou stanoveny později. Díky tomuto přístupu je snadnější dosáhnout na mezinárodní úrovni podstatného pokroku v jednáních o dohodě o cílech snižování emisí skleníkových plynů a o dalších opatřeních k dosažení tohoto snižování při minimálních nákladech. |
| --- | --- |

(12)

Výsledky konzultací zúčastněných stran a diskuse s mezinárodními partnery naznačují, že v zájmu začlenění emisí z námořní dopravy do závazku Unie ke snižování emisí skleníkových plynů by měl být aplikován odstupňovaný přístup, jehož prvním krokem by mělo být zavedení spolehlivého systému pro monitorování, vykazování a ověřování emisí CO2 z námořní dopravy, přičemž nástroje ke zpoplatnění těchto emisí budou stanoveny později. Díky tomuto přístupu je snadnější dosáhnout na mezinárodní úrovni podstatného pokroku v jednáních o dohodě o cílech snižování emisí skleníkových plynů a o dalších opatřeních k dosažení tohoto snižování při minimálních nákladech.

| (13) | Zavedením systému Unie pro monitorování, vykazování a ověřování bude podle předpokladů do roku 2030 dosaženo snížení emisí až o 2 % ve srovnání se scénářem, podle nějž by žádná opatření přijata nebyla, a úhrnných čistých úspor nákladů ve výši až 1,2 miliardy EUR, neboť tento systém by mohl přispět k odstranění překážek na trhu, zejména těch, které souvisejí s nedostatkem informací o účinnosti lodí, a to poskytnutím srovnatelných a spolehlivých informací o spotřebě paliva a energetické účinnosti příslušným trhům. Toto snížení nákladů na přepravu by mělo usnadnit mezinárodní obchod. Spolehlivý systém pro monitorování, vykazování a ověřování je navíc základním předpokladem pro každé tržní opatření, normu účinnosti či jiné opatření, ať jsou uplatňovány na úrovni Unie, či celosvětově. Rovněž poskytuje spolehlivé údaje pro stanovení přesných cílů snižování emisí a posouzení pokroku v úsilí námořní dopravy přispět k dosažení nízkouhlíkového hospodářství. Vzhledem k mezinárodní povaze lodní dopravy by byla upřednostňovanou a nejúčinnější metodou snižování emisí skleníkových plynů v oblasti mezinárodní námořní dopravy celosvětová dohoda. |
| --- | --- |

(13)

Zavedením systému Unie pro monitorování, vykazování a ověřování bude podle předpokladů do roku 2030 dosaženo snížení emisí až o 2 % ve srovnání se scénářem, podle nějž by žádná opatření přijata nebyla, a úhrnných čistých úspor nákladů ve výši až 1,2 miliardy EUR, neboť tento systém by mohl přispět k odstranění překážek na trhu, zejména těch, které souvisejí s nedostatkem informací o účinnosti lodí, a to poskytnutím srovnatelných a spolehlivých informací o spotřebě paliva a energetické účinnosti příslušným trhům. Toto snížení nákladů na přepravu by mělo usnadnit mezinárodní obchod. Spolehlivý systém pro monitorování, vykazování a ověřování je navíc základním předpokladem pro každé tržní opatření, normu účinnosti či jiné opatření, ať jsou uplatňovány na úrovni Unie, či celosvětově. Rovněž poskytuje spolehlivé údaje pro stanovení přesných cílů snižování emisí a posouzení pokroku v úsilí námořní dopravy přispět k dosažení nízkouhlíkového hospodářství. Vzhledem k mezinárodní povaze lodní dopravy by byla upřednostňovanou a nejúčinnější metodou snižování emisí skleníkových plynů v oblasti mezinárodní námořní dopravy celosvětová dohoda.

| (14) | Pro účely monitorování by měly být za relevantní považovány všechny plavby uvnitř Unie, všechny plavby z posledního přístavu mimo Unii do prvního přístavu určení v Unii a všechny plavby z přístavu v Unii do příštího přístavu určení mimo Unii, včetně balastních přejezdů. Monitorování by se mělo vztahovat také na emise CO2 v přístavech Unie, a to i na emise z lodí vyvázaných u nábřeží nebo přemisťujících se uvnitř přístavu, zejména proto, že jsou k dispozici zvláštní opatření ke snížení těchto emisí či zabránění těmto emisím. Tato pravidla by měla být uplatňována nediskriminačně na všechny lodě bez ohledu na jejich vlajku. Nicméně vzhledem k tomu, že se toto nařízení zaměřuje na námořní dopravu, nemělo by stanovit požadavky na monitorování, vykazování a ověřování pro pohyby a činnosti lodí, které nemají za cíl přepravu nákladu či cestujících pro obchodní účely, například bagrování, rozbíjení ledu, pokládání potrubí nebo činnosti související se zařízeními na moři. |
| --- | --- |

(14)

Pro účely monitorování by měly být za relevantní považovány všechny plavby uvnitř Unie, všechny plavby z posledního přístavu mimo Unii do prvního přístavu určení v Unii a všechny plavby z přístavu v Unii do příštího přístavu určení mimo Unii, včetně balastních přejezdů. Monitorování by se mělo vztahovat také na emise CO2 v přístavech Unie, a to i na emise z lodí vyvázaných u nábřeží nebo přemisťujících se uvnitř přístavu, zejména proto, že jsou k dispozici zvláštní opatření ke snížení těchto emisí či zabránění těmto emisím. Tato pravidla by měla být uplatňována nediskriminačně na všechny lodě bez ohledu na jejich vlajku. Nicméně vzhledem k tomu, že se toto nařízení zaměřuje na námořní dopravu, nemělo by stanovit požadavky na monitorování, vykazování a ověřování pro pohyby a činnosti lodí, které nemají za cíl přepravu nákladu či cestujících pro obchodní účely, například bagrování, rozbíjení ledu, pokládání potrubí nebo činnosti související se zařízeními na moři.

| (15) | Aby bylo možno zajistit rovné podmínky pro lodě provozované v méně příznivých klimatických podmínkách, mělo by být možné zařadit mezi údaje monitorované na základě tohoto nařízení specifické informace týkající se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem. |
| --- | --- |

(15)

Aby bylo možno zajistit rovné podmínky pro lodě provozované v méně příznivých klimatických podmínkách, mělo by být možné zařadit mezi údaje monitorované na základě tohoto nařízení specifické informace týkající se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem.

| (16) | Navrhovaný systém pro monitorování, vykazování a ověřování by měl mít formu nařízení, a to vzhledem ke složité a vysoce technické povaze zaváděných ustanovení, potřebě vytvořit jednotná pravidla použitelná v celé Unii, která budou odrážet mezinárodní povahu námořní dopravy, v jejímž rámci podle předpokladů vysoký počet lodí vpluje do přístavů v různých členských státech, a s cílem usnadnit provádění v celé Unii. |
| --- | --- |

(16)

Navrhovaný systém pro monitorování, vykazování a ověřování by měl mít formu nařízení, a to vzhledem ke složité a vysoce technické povaze zaváděných ustanovení, potřebě vytvořit jednotná pravidla použitelná v celé Unii, která budou odrážet mezinárodní povahu námořní dopravy, v jejímž rámci podle předpokladů vysoký počet lodí vpluje do přístavů v různých členských státech, a s cílem usnadnit provádění v celé Unii.

| (17) | Spolehlivý systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování emisí z lodí by měl vycházet z výpočtu emisí z paliva spotřebovaného při plavbách do přístavů v Unii a z nich, jelikož údaje o prodeji paliva nemohou kvůli velkým kapacitám lodních nádrží poskytnout dostatečně přesné odhady spotřeby paliva v rámci této specifické působnosti. |
| --- | --- |

(17)

Spolehlivý systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování emisí z lodí by měl vycházet z výpočtu emisí z paliva spotřebovaného při plavbách do přístavů v Unii a z nich, jelikož údaje o prodeji paliva nemohou kvůli velkým kapacitám lodních nádrží poskytnout dostatečně přesné odhady spotřeby paliva v rámci této specifické působnosti.

| (18) | Systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by se měl také vztahovat na jiné relevantní informace, které umožní stanovit účinnost lodí nebo důkladněji analyzovat příčiny ovlivňující produkci emisí při zachování důvěrnosti obchodních a průmyslových informací. Tato oblast působnosti rovněž uvádí systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování do souladu s mezinárodními iniciativami k zavedení norem účinnosti pro stávající lodě, přičemž se vztahuje také na provozní opatření, a přispívá k odstranění překážek na trhu souvisejících s nedostatkem informací. |
| --- | --- |

(18)

Systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by se měl také vztahovat na jiné relevantní informace, které umožní stanovit účinnost lodí nebo důkladněji analyzovat příčiny ovlivňující produkci emisí při zachování důvěrnosti obchodních a průmyslových informací. Tato oblast působnosti rovněž uvádí systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování do souladu s mezinárodními iniciativami k zavedení norem účinnosti pro stávající lodě, přičemž se vztahuje také na provozní opatření, a přispívá k odstranění překážek na trhu souvisejících s nedostatkem informací.

| (19) | Aby se minimalizovala administrativní zátěž vlastníků a provozovatelů lodí, zejména malých a středních podniků, a optimalizoval poměr nákladů a přínosů spojených se systémem pro monitorování, vykazování a ověřování bez oslabení cíle, který spočívá v pokrytí hlavní části emisí skleníkových plynů z námořní dopravy, měla by se pravidla monitorování, vykazování a ověřování vztahovat pouze na velké producenty emisí. Po podrobné objektivní analýze lodí připlouvajících do přístavů Unie a odplouvajících z přístavů Unie z hlediska jejich velikosti a produkce emisí byla zvolena mezní hodnota hrubé prostornosti 5 000 rejstříkových tun. Lodě o hrubé prostornosti nad 5 000 rejstříkových tun představují přibližně 55 % počtu lodí, jež se zastavují v přístavech Unie, a vypouštějí přibližně 90 % souvisejících emisí. Tato nediskriminační mezní hodnota by zaručila, aby byli pokryti nejdůležitější producenti emisí. Nižší mezní hodnota by měla za následek vyšší administrativní zátěž, zatímco vyšší mezní hodnota by omezila pokrytí emisí, a tím i environmentální účinnost tohoto systému. |
| --- | --- |

(19)

Aby se minimalizovala administrativní zátěž vlastníků a provozovatelů lodí, zejména malých a středních podniků, a optimalizoval poměr nákladů a přínosů spojených se systémem pro monitorování, vykazování a ověřování bez oslabení cíle, který spočívá v pokrytí hlavní části emisí skleníkových plynů z námořní dopravy, měla by se pravidla monitorování, vykazování a ověřování vztahovat pouze na velké producenty emisí. Po podrobné objektivní analýze lodí připlouvajících do přístavů Unie a odplouvajících z přístavů Unie z hlediska jejich velikosti a produkce emisí byla zvolena mezní hodnota hrubé prostornosti 5 000 rejstříkových tun. Lodě o hrubé prostornosti nad 5 000 rejstříkových tun představují přibližně 55 % počtu lodí, jež se zastavují v přístavech Unie, a vypouštějí přibližně 90 % souvisejících emisí. Tato nediskriminační mezní hodnota by zaručila, aby byli pokryti nejdůležitější producenti emisí. Nižší mezní hodnota by měla za následek vyšší administrativní zátěž, zatímco vyšší mezní hodnota by omezila pokrytí emisí, a tím i environmentální účinnost tohoto systému.

| (20) | Aby se dále snížila administrativní zátěž vlastníků a provozovatelů lodí, měla by se pravidla monitorování zaměřit na CO2 jakožto na nejvýznamnější skleníkový plyn produkovaný námořní dopravou. |
| --- | --- |

(20)

Aby se dále snížila administrativní zátěž vlastníků a provozovatelů lodí, měla by se pravidla monitorování zaměřit na CO2 jakožto na nejvýznamnější skleníkový plyn produkovaný námořní dopravou.

| (21) | Pravidla by měla zohlednit stávající požadavky a údaje, které jsou již k dispozici na palubách plavidel; proto by mělo být společnostem umožněno, aby si zvolili jednu z těchto čtyř metod monitorování: využívání dodacích listů paliva, monitorování palivové nádrže na lodi, průtokoměry pro příslušné spalovací procesy nebo přímé měření emisí. Výběr metody by měl být zaznamenán v plánu monitorování emisí pro každou konkrétní loď a měly by v něm být uvedeny další informace o uplatňování vybrané metody. |
| --- | --- |

(21)

Pravidla by měla zohlednit stávající požadavky a údaje, které jsou již k dispozici na palubách plavidel; proto by mělo být společnostem umožněno, aby si zvolili jednu z těchto čtyř metod monitorování: využívání dodacích listů paliva, monitorování palivové nádrže na lodi, průtokoměry pro příslušné spalovací procesy nebo přímé měření emisí. Výběr metody by měl být zaznamenán v plánu monitorování emisí pro každou konkrétní loď a měly by v něm být uvedeny další informace o uplatňování vybrané metody.

| (22) | Každá společnost, která nese odpovědnost za loď provozující činnosti námořní dopravy po celé vykazované období, by měla být považována za odpovědnou za plnění veškerých povinností spojených s monitorováním a vykazováním, které se týkají uvedeného vykazovaného období, a to včetně předkládání uspokojivě ověřeného výkazu emisí. V případě změny společnosti by měla nová společnost nést odpovědnost pouze za povinnosti spojené s monitorováním a vykazováním, které se týkají vykazovaného období, v němž došlo ke změně společnosti. Aby se plnění těchto povinností usnadnilo, měla by nová společnost obdržet kopii posledního plánu monitorování a případného dokumentu o souladu. |
| --- | --- |

(22)

Každá společnost, která nese odpovědnost za loď provozující činnosti námořní dopravy po celé vykazované období, by měla být považována za odpovědnou za plnění veškerých povinností spojených s monitorováním a vykazováním, které se týkají uvedeného vykazovaného období, a to včetně předkládání uspokojivě ověřeného výkazu emisí. V případě změny společnosti by měla nová společnost nést odpovědnost pouze za povinnosti spojené s monitorováním a vykazováním, které se týkají vykazovaného období, v němž došlo ke změně společnosti. Aby se plnění těchto povinností usnadnilo, měla by nová společnost obdržet kopii posledního plánu monitorování a případného dokumentu o souladu.

| (23) | Systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by se v této fázi neměl vztahovat na jiné skleníkové plyny, látky s dopadem na klima ani látky znečišťující ovzduší, aby se zabránilo požadavku instalovat měřicí zařízení, které není dostatečně spolehlivé nebo komerčně dostupné, což by mohlo provádění systému Unie pro monitorování, vykazování a ověřování narušovat. |
| --- | --- |

(23)

Systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by se v této fázi neměl vztahovat na jiné skleníkové plyny, látky s dopadem na klima ani látky znečišťující ovzduší, aby se zabránilo požadavku instalovat měřicí zařízení, které není dostatečně spolehlivé nebo komerčně dostupné, což by mohlo provádění systému Unie pro monitorování, vykazování a ověřování narušovat.

| (24) | Mezinárodní úmluva IMO o zabránění znečištění z lodí (dále jen „úmluva MARPOL“) stanoví povinné uplatňování EEDI u nových lodí a používání SEEMP u lodí na celém světě. |
| --- | --- |

(24)

Mezinárodní úmluva IMO o zabránění znečištění z lodí (dále jen „úmluva MARPOL“) stanoví povinné uplatňování EEDI u nových lodí a používání SEEMP u lodí na celém světě.

| (25) | Aby se minimalizovala administrativní zátěž vlastníků a provozovatelů lodí, mělo by být vykazování a zveřejňování vykazovaných informací prováděno ročně. Tím, že bude zveřejňování informací o emisích, spotřebě paliva a účinnosti omezeno na roční průměry a souhrnné údaje, by se měla vyřešit otázka důvěrnosti. S cílem zajistit, aby nebyla ohrožena ochrana oprávněných obchodních zájmů nadřazených veřejnému zájmu na zpřístupnění, měla by být ve výjimečných případech na žádost společnosti zvolena jiná úroveň agregace údajů. Údaje vykazované Komisi by měly být ve statistikách využity v míře, v jaké jsou relevantní pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky v souladu s rozhodnutím Komise 2012/504/EU (6). |
| --- | --- |

(25)

Aby se minimalizovala administrativní zátěž vlastníků a provozovatelů lodí, mělo by být vykazování a zveřejňování vykazovaných informací prováděno ročně. Tím, že bude zveřejňování informací o emisích, spotřebě paliva a účinnosti omezeno na roční průměry a souhrnné údaje, by se měla vyřešit otázka důvěrnosti. S cílem zajistit, aby nebyla ohrožena ochrana oprávněných obchodních zájmů nadřazených veřejnému zájmu na zpřístupnění, měla by být ve výjimečných případech na žádost společnosti zvolena jiná úroveň agregace údajů. Údaje vykazované Komisi by měly být ve statistikách využity v míře, v jaké jsou relevantní pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky v souladu s rozhodnutím Komise 2012/504/EU (6).

| (26) | Ověřování prováděné akreditovanými ověřovateli by mělo zaručit, že plány monitorování a výkazy emisí jsou správné a v souladu s požadavky stanovenými tímto nařízením. Důležitým prvkem pro zjednodušení ověřování by mělo být, aby ověřovatelé kontrolovali důvěryhodnost vykazovaných údajů jejich porovnáním s odhady vycházejícími z údajů o sledování lodí a z vlastností lodí. Tyto odhady by mohla poskytnout Komise. V zájmu zajištění nestrannosti by ověřovatelé měli být nezávislé a kvalifikované právní subjekty akreditované vnitrostátními akreditačními orgány zřízenými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (7). |
| --- | --- |

(26)

Ověřování prováděné akreditovanými ověřovateli by mělo zaručit, že plány monitorování a výkazy emisí jsou správné a v souladu s požadavky stanovenými tímto nařízením. Důležitým prvkem pro zjednodušení ověřování by mělo být, aby ověřovatelé kontrolovali důvěryhodnost vykazovaných údajů jejich porovnáním s odhady vycházejícími z údajů o sledování lodí a z vlastností lodí. Tyto odhady by mohla poskytnout Komise. V zájmu zajištění nestrannosti by ověřovatelé měli být nezávislé a kvalifikované právní subjekty akreditované vnitrostátními akreditačními orgány zřízenými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (7).

| (27) | Aby bylo možné prokázat splnění povinností týkajících se monitorování, vykazování a ověřování, měl by být dokument o souladu vydaný ověřovatelem uložen na palubě. Ověřovatelé by měli o vydání těchto dokumentů informovat Komisi. |
| --- | --- |

(27)

Aby bylo možné prokázat splnění povinností týkajících se monitorování, vykazování a ověřování, měl by být dokument o souladu vydaný ověřovatelem uložen na palubě. Ověřovatelé by měli o vydání těchto dokumentů informovat Komisi.

| (28) | Vzhledem ke zkušenostem s obdobnými úkony týkajícími se námořní bezpečnosti by Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) měla v rámci svého mandátu Komisi podporovat tím, že bude vykonávat určité úkoly. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem ke zkušenostem s obdobnými úkony týkajícími se námořní bezpečnosti by Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) měla v rámci svého mandátu Komisi podporovat tím, že bude vykonávat určité úkoly.

| (29) | Plnění povinností spojených se systémem pro monitorování, vykazování a ověřování by mělo být prosazováno pomocí stávajících nástrojů, totiž těch, které byly zavedeny podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (8) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/21/ES (9), a na základě informací o vydání dokumentů o souladu. Dokumenty, které potvrzují, že loď plní požadavky na monitorování a vykazování, by měly být doplněny na seznam osvědčení a dokumentů obsažený v příloze IV směrnice 2009/16/ES. |
| --- | --- |

(29)

Plnění povinností spojených se systémem pro monitorování, vykazování a ověřování by mělo být prosazováno pomocí stávajících nástrojů, totiž těch, které byly zavedeny podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (8) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/21/ES (9), a na základě informací o vydání dokumentů o souladu. Dokumenty, které potvrzují, že loď plní požadavky na monitorování a vykazování, by měly být doplněny na seznam osvědčení a dokumentů obsažený v příloze IV směrnice 2009/16/ES.

| (30) | Členské státy by měly usilovat o inspekci lodí, které vplouvají do přístavů spadajících do jejich jurisdikce a u nichž nejsou k dispozici některé vyžadované informace o dokumentu o souladu. |
| --- | --- |

(30)

Členské státy by měly usilovat o inspekci lodí, které vplouvají do přístavů spadajících do jejich jurisdikce a u nichž nejsou k dispozici některé vyžadované informace o dokumentu o souladu.

| (31) | Za porušení tohoto nařízení by měly být ukládány sankce. Členské státy by pro ně měly stanovit pravidla. Stanovené sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(31)

Za porušení tohoto nařízení by měly být ukládány sankce. Členské státy by pro ně měly stanovit pravidla. Stanovené sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.

| (32) | Pro případy, kdy určitá loď neplní požadavky na monitorování a vykazování po dvě či více po sobě jdoucích vykazovaných období a kdy selhala jiná donucovací opatření, jež měla zajistit plnění těchto povinností, je vhodné stanovit možnost vyhoštění lodě. Takové opatření by mělo být uplatňováno tak, aby bylo možné situaci neplnění povinností v přiměřené době napravit. |
| --- | --- |

(32)

Pro případy, kdy určitá loď neplní požadavky na monitorování a vykazování po dvě či více po sobě jdoucích vykazovaných období a kdy selhala jiná donucovací opatření, jež měla zajistit plnění těchto povinností, je vhodné stanovit možnost vyhoštění lodě. Takové opatření by mělo být uplatňováno tak, aby bylo možné situaci neplnění povinností v přiměřené době napravit.

| (33) | Členské státy bez námořních přístavů na svém území, které nemají lodě plující pod jejich vlajkou a spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení nebo které uzavřely svůj rejstřík plavidel, by měly mít možnost odchýlit se od ustanovení tohoto nařízení týkajících se sankcí, dokud pod jejich vlajkou nepluje žádná taková loď. |
| --- | --- |

(33)

Členské státy bez námořních přístavů na svém území, které nemají lodě plující pod jejich vlajkou a spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení nebo které uzavřely svůj rejstřík plavidel, by měly mít možnost odchýlit se od ustanovení tohoto nařízení týkajících se sankcí, dokud pod jejich vlajkou nepluje žádná taková loď.

| (34) | Systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by měl sloužit jako vzor pro zavedení takového systému na celosvětové úrovni. Globální systém pro monitorování, vykazování a ověřování je vhodnější, jelikož jej lze vzhledem k jeho širší oblasti působnosti považovat za účinnější. V této souvislosti a s cílem usnadnit vytváření mezinárodních pravidel v rámci IMO pro monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy by Komise měla pravidelně sdílet příslušné informace o provádění tohoto nařízení s IMO a dalšími příslušnými mezinárodními subjekty a měla by IMO předkládat náležité návrhy. Bude-li dosaženo dohody o uvedeném globálním systému, měla by Komise systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování přezkoumat s cílem uvést jej do souladu s tímto globálním systémem. |
| --- | --- |

(34)

Systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by měl sloužit jako vzor pro zavedení takového systému na celosvětové úrovni. Globální systém pro monitorování, vykazování a ověřování je vhodnější, jelikož jej lze vzhledem k jeho širší oblasti působnosti považovat za účinnější. V této souvislosti a s cílem usnadnit vytváření mezinárodních pravidel v rámci IMO pro monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy by Komise měla pravidelně sdílet příslušné informace o provádění tohoto nařízení s IMO a dalšími příslušnými mezinárodními subjekty a měla by IMO předkládat náležité návrhy. Bude-li dosaženo dohody o uvedeném globálním systému, měla by Komise systém Unie pro monitorování, vykazování a ověřování přezkoumat s cílem uvést jej do souladu s tímto globálním systémem.

| (35) | Za účelem zohlednění příslušných mezinárodních pravidel a mezinárodních a evropských norem, jakož i technologického a vědeckého vývoje, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přezkum některých technických aspektů monitorování a vykazování emisí CO2 z lodí a o další upřesnění pravidel pro ověřovací činnosti a metody akreditace ověřovatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(35)

Za účelem zohlednění příslušných mezinárodních pravidel a mezinárodních a evropských norem, jakož i technologického a vědeckého vývoje, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přezkum některých technických aspektů monitorování a vykazování emisí CO2 z lodí a o další upřesnění pravidel pro ověřovací činnosti a metody akreditace ověřovatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (36) | Za účelem zajištění jednotných podmínek pro využívání standardních šablon pro monitorování emisí CO2 a dalších příslušných informací, pro využívání automatizovaných systémů a standardních elektronických šablon pro jednotné vykazování emisí CO2 a dalších příslušných informací Komisi a orgánům dotčených států vlajky a pro bližší určení technických pravidel stanovících parametry použitelné na jiné kategorie lodí, než jsou osobní lodě, lodě typu ro-ro a kontejnerové lodě, a pro revizi těchto parametrů by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(36)

Za účelem zajištění jednotných podmínek pro využívání standardních šablon pro monitorování emisí CO2 a dalších příslušných informací, pro využívání automatizovaných systémů a standardních elektronických šablon pro jednotné vykazování emisí CO2 a dalších příslušných informací Komisi a orgánům dotčených států vlajky a pro bližší určení technických pravidel stanovících parametry použitelné na jiné kategorie lodí, než jsou osobní lodě, lodě typu ro-ro a kontejnerové lodě, a pro revizi těchto parametrů by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10).

| (37) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž monitorování, vykazování a ověřování emisí CO2 z lodí jakožto prvního kroku odstupňovaného přístupu za účelem snížení emisí skleníkových plynů, nemůže být vzhledem k mezinárodní povaze námořní dopravy dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(37)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž monitorování, vykazování a ověřování emisí CO2 z lodí jakožto prvního kroku odstupňovaného přístupu za účelem snížení emisí skleníkových plynů, nemůže být vzhledem k mezinárodní povaze námořní dopravy dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (38) | Pravidla, jimiž se stanoví systém pro monitorování, vykazování a ověřování, by měla být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12). |
| --- | --- |

(38)

Pravidla, jimiž se stanoví systém pro monitorování, vykazování a ověřování, by měla být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).

| (39) | Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost dne 1. července 2015, aby se zaručilo, že členské státy a příslušné zúčastněné strany budou mít dostatek času na to, aby přijaly nezbytná opatření k účinnému uplatňování tohoto nařízení dříve, než dne 1. ledna 2018 začne první vykazované období, |
| --- | --- |

(39)

Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost dne 1. července 2015, aby se zaručilo, že členské státy a příslušné zúčastněné strany budou mít dostatek času na to, aby přijaly nezbytná opatření k účinnému uplatňování tohoto nařízení dříve, než dne 1. ledna 2018 začne první vykazované období,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla pro přesné monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého (CO2) a dalších příslušných informací pocházejících z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají, aby se podpořilo nákladově efektivní snižování emisí CO2 z námořní dopravy.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na lodě o hrubé prostornosti přesahující 5 000 rejstříkových tun a emise CO2, které vypouštějí při plavbách ze svého posledního přístavu určení do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu a z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu do svého příštího přístavu určení, jakož i uvnitř přístavů určení spadajících do jurisdikce některého členského státu.

2.   Toto nařízení se nevztahuje na válečné lodě, pomocná námořní válečná plavidla, lodě, které loví či zpracovávají ryby, dřevěné lodě jednoduché konstrukce, lodě bez mechanického pohonu nebo státní plavidla, jež nejsou používána k obchodním účelům.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „emisemi CO2“ CO2 uvolněný do atmosféry loděmi; |
| --- | --- |

a)

„emisemi CO2“ CO2 uvolněný do atmosféry loděmi;

| b) | „přístavem určení“ přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila náklad nebo aby se mohli nalodit či vylodit cestující; vyloučeny jsou tedy zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností; |
| --- | --- |

b)

„přístavem určení“ přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila náklad nebo aby se mohli nalodit či vylodit cestující; vyloučeny jsou tedy zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností;

| c) | „plavbou“ jakýkoli pohyb lodě počínající v přístavu určení nebo v něm končící, jenž slouží k přepravě osob nebo nákladu pro obchodní účely; |
| --- | --- |

c)

„plavbou“ jakýkoli pohyb lodě počínající v přístavu určení nebo v něm končící, jenž slouží k přepravě osob nebo nákladu pro obchodní účely;

| d) | „společností“ vlastník lodě nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodě odpovědnost za její provoz; |
| --- | --- |

d)

„společností“ vlastník lodě nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodě odpovědnost za její provoz;

| e) | „hrubou prostorností“ hrubá prostornost vypočítaná v souladu s předpisy pro měření prostornosti, které jsou obsaženy v příloze 1 Mezinárodní úmluvy o vyměřování lodí, přijaté Mezinárodní námořní organizací (IMO) v Londýně dne 23. června 1969 nebo v jakékoli následné úmluvě; |
| --- | --- |

e)

„hrubou prostorností“ hrubá prostornost vypočítaná v souladu s předpisy pro měření prostornosti, které jsou obsaženy v příloze 1 Mezinárodní úmluvy o vyměřování lodí, přijaté Mezinárodní námořní organizací (IMO) v Londýně dne 23. června 1969 nebo v jakékoli následné úmluvě;

| f) | „ověřovatelem“ právní subjekt, který provádí ověřování a je akreditován vnitrostátním akreditačním orgánem podle nařízení (ES) č. 765/2008 a tohoto nařízení; |
| --- | --- |

f)

„ověřovatelem“ právní subjekt, který provádí ověřování a je akreditován vnitrostátním akreditačním orgánem podle nařízení (ES) č. 765/2008 a tohoto nařízení;

| g) | „ověřováním“ činnosti prováděné ověřovatelem za účelem posouzení souladu dokumentů předaných společností s požadavky tohoto nařízení; |
| --- | --- |

g)

„ověřováním“ činnosti prováděné ověřovatelem za účelem posouzení souladu dokumentů předaných společností s požadavky tohoto nařízení;

| h) | „dokumentem o souladu“ dokument pro konkrétní loď vydaný společnosti ověřovatelem, kterým se potvrzuje, že tato loď splnila požadavky tohoto nařízení pro konkrétní vykazované období; |
| --- | --- |

h)

„dokumentem o souladu“ dokument pro konkrétní loď vydaný společnosti ověřovatelem, kterým se potvrzuje, že tato loď splnila požadavky tohoto nařízení pro konkrétní vykazované období;

| i) | „dalšími příslušnými informacemi“ informace související s emisemi CO2 ze spotřeby paliva, s přepravním výkonem a s energetickou účinností lodí, které umožňují analyzovat vývoj emisí a posoudit efektivitu provozu lodí; |
| --- | --- |

i)

„dalšími příslušnými informacemi“ informace související s emisemi CO2 ze spotřeby paliva, s přepravním výkonem a s energetickou účinností lodí, které umožňují analyzovat vývoj emisí a posoudit efektivitu provozu lodí;

| j) | „emisním faktorem“ průměrná míra emisí skleníkového plynu vzhledem k údajům o činnosti zdrojového toku za předpokladu úplné oxidace pro spalování a kompletní konverze pro všechny ostatní chemické reakce; |
| --- | --- |

j)

„emisním faktorem“ průměrná míra emisí skleníkového plynu vzhledem k údajům o činnosti zdrojového toku za předpokladu úplné oxidace pro spalování a kompletní konverze pro všechny ostatní chemické reakce;

| k) | „nejistotou“ parametr související s výsledkem měření, který charakterizuje rozptyl hodnot, jež by mohly být rozumně přiřazeny měřené veličině, včetně vlivů systematických i náhodných činitelů, vyjádřený v procentech a charakterizující interval spolehlivosti kolem střední hodnoty zahrnující 95 % z odvozených hodnot, s přihlédnutím k asymetrii rozptýlení hodnot; |
| --- | --- |

k)

„nejistotou“ parametr související s výsledkem měření, který charakterizuje rozptyl hodnot, jež by mohly být rozumně přiřazeny měřené veličině, včetně vlivů systematických i náhodných činitelů, vyjádřený v procentech a charakterizující interval spolehlivosti kolem střední hodnoty zahrnující 95 % z odvozených hodnot, s přihlédnutím k asymetrii rozptýlení hodnot;

| l) | „konzervativním“ skutečnost, že je definován soubor předpokladů sloužící k zajištění, že nedojde k podhodnocování ročních emisí nebo nadhodnocování vzdáleností či objemů přepravovaného nákladu; |
| --- | --- |

l)

„konzervativním“ skutečnost, že je definován soubor předpokladů sloužící k zajištění, že nedojde k podhodnocování ročních emisí nebo nadhodnocování vzdáleností či objemů přepravovaného nákladu;

| m) | „vykazovaným obdobím“ jeden kalendářní rok, během kterého musí být emise CO2 monitorovány a vykázány. U plaveb, které jsou zahájeny a ukončeny ve dvou různých kalendářních rocích, se údaje monitorování a vykazování započítají do prvního z příslušných kalendářních roků; |
| --- | --- |

m)

„vykazovaným obdobím“ jeden kalendářní rok, během kterého musí být emise CO2 monitorovány a vykázány. U plaveb, které jsou zahájeny a ukončeny ve dvou různých kalendářních rocích, se údaje monitorování a vykazování započítají do prvního z příslušných kalendářních roků;

| n) | „lodí vyvázanou u nábřeží“ loď, která je bezpečně uvázána nebo zakotvena v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu v průběhu nakládky, vykládky nebo ubytování, včetně doby, kdy se nakládka nebo vykládka neprovádí; |
| --- | --- |

n)

„lodí vyvázanou u nábřeží“ loď, která je bezpečně uvázána nebo zakotvena v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu v průběhu nakládky, vykládky nebo ubytování, včetně doby, kdy se nakládka nebo vykládka neprovádí;

| o) | „ledovou třídou“ označení přidělené lodi příslušnými vnitrostátními orgány státu vlajky nebo organizací uznávanou tímto státem prokazující, že loď je zkonstruována k plavbě v podmínkách moře s výskytem ledu. |
| --- | --- |

o)

„ledovou třídou“ označení přidělené lodi příslušnými vnitrostátními orgány státu vlajky nebo organizací uznávanou tímto státem prokazující, že loď je zkonstruována k plavbě v podmínkách moře s výskytem ledu.

KAPITOLA II

MONITOROVÁNÍ A VYKAZOVÁNÍ

Oddíl 1

ZÁSADY A METODY MONITOROVÁNÍ A VYKAZOVÁNÍ

Článek 4

Společné zásady monitorování a vykazování

1.   V souladu s články 8 až 12 společnosti u každé své lodě monitorují a vykazují příslušné parametry během vykazovaného období. Toto monitorování a vykazování provádějí ve všech přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu a u veškerých plaveb do přístavu nebo z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu.

2.   Monitorování a vykazování musí být úplné a musí se vztahovat se na emise CO2 ze spalování paliv v době, kdy jsou lodě na moři i vyvázány u nábřeží. Společnosti uplatňují vhodná opatření, aby zabránily mezerám v údajích během vykazovaného období.

3.   Monitorování a vykazování musí být v průběhu času konzistentní a srovnatelné. Za tímto účelem využívají společnosti v průběhu času stejné metodiky monitorování a soubory údajů, s výhradou změn posouzených ověřovatelem.

4.   Společnosti získávají, zaznamenávají, sestavují, analyzují a dokumentují údaje z monitorování včetně předpokladů, odkazů, emisních faktorů a údajů o činnosti transparentním způsobem, který ověřovateli umožní reprodukovat stanovení emisí CO2.

5.   Společnosti zaručí, že stanovení emisí CO2 není systematicky ani vědomě nepřesné. Určí a omezí všechny zdroje nepřesností.

6.   Společnosti umožní přiměřenou záruku úplnosti údajů o emisích CO2, které mají být monitorovány a vykazovány.

7.   Společnosti usilují při následném monitorování a vykazování o zohlednění doporučení obsažených ve zprávách o ověření, které jsou vydávány v souladu s čl. 13 odst. 3 nebo 4.

Článek 5

Metody monitorování emisí CO2 a dalších příslušných informací

1.   Pro účely čl. 4 odst. 1, 2 a 3 společnosti stanoví pro každou svou loď emise CO2 v souladu s metodami stanovenými v příloze I a monitorují další příslušné informace podle pravidel stanovených v příloze II nebo přijatých na jejím základě.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, kterými se mění metody stanovené v příloze I a pravidla stanovená v příloze II za účelem zohlednění příslušných mezinárodních pravidel a mezinárodních i evropských norem. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, kterými se mění přílohy I a II za účelem upřesnění prvků metod monitorování v nich stanovených s ohledem na technologický a vědecký vývoj.

Oddíl 2

PLÁN MONITOROVÁNÍ

Článek 6

Obsah a předkládání plánu monitorování

1.   Do 31. srpna 2017 předloží společnosti ověřovatelům plán monitorování pro každou svou loď, v němž uvedou zvolenou metodu monitorování a vykazování emisí CO2 a dalších příslušných informací.

2.   U lodí, které budou do oblasti působnosti tohoto nařízení poprvé zařazeny po 31. srpnu 2017, společnost bez ohledu na odstavec 1 předloží ověřovateli plán monitorování bez zbytečného prodlení a nejpozději dva měsíce po první zastávce každé lodě v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu.

3.   Plán monitorování sestává z plné a transparentní dokumentace metody monitorování konkrétní lodě a musí obsahovat alespoň tyto prvky:

| a) | identifikaci a typ lodě včetně názvu lodě, identifikačního čísla lodě podle IMO, rejstříkového přístavu nebo domovského přístavu a jména vlastníka lodě; |
| --- | --- |

a)

identifikaci a typ lodě včetně názvu lodě, identifikačního čísla lodě podle IMO, rejstříkového přístavu nebo domovského přístavu a jména vlastníka lodě;

| b) | název společnosti a adresu, telefonní číslo a e-mailovou adresu kontaktní osoby; |
| --- | --- |

b)

název společnosti a adresu, telefonní číslo a e-mailovou adresu kontaktní osoby;

| c) | popis těchto zdrojů emisí CO2 na lodi: hlavní motory, pomocné motory, plynové turbíny, kotle a generátory inertních plynů a použité typy paliva; |
| --- | --- |

c)

popis těchto zdrojů emisí CO2 na lodi: hlavní motory, pomocné motory, plynové turbíny, kotle a generátory inertních plynů a použité typy paliva;

| d) | popis postupů, systémů a odpovědnosti, na jejichž základě byl aktualizován seznam zdrojů emisí CO2 v průběhu vykazovaného období; |
| --- | --- |

d)

popis postupů, systémů a odpovědnosti, na jejichž základě byl aktualizován seznam zdrojů emisí CO2 v průběhu vykazovaného období;

| e) | popis postupů použitých k monitorování úplnosti seznamu plaveb; |
| --- | --- |

e)

popis postupů použitých k monitorování úplnosti seznamu plaveb;

| f) | popis postupů pro monitorování spotřeby paliva u dané lodě, který zahrnuje:






  i) | metodu výpočtu spotřeby paliva u každého zdroje emisí CO2, včetně popisu případného použitého měřicího zařízení, zvolenou z metod uvedených v příloze I; |
| --- | --- | --- |

f)

popis postupů pro monitorování spotřeby paliva u dané lodě, který zahrnuje:

i)

metodu výpočtu spotřeby paliva u každého zdroje emisí CO2, včetně popisu případného použitého měřicího zařízení, zvolenou z metod uvedených v příloze I;

| ii) | postupy měření množství doplněného paliva a paliva v nádržích, popis použitého měřicího zařízení a případné postupy pro záznam, vyhledávání, přenos a ukládání informací o měření; |
| --- | --- |

ii)

postupy měření množství doplněného paliva a paliva v nádržích, popis použitého měřicího zařízení a případné postupy pro záznam, vyhledávání, přenos a ukládání informací o měření;

| iii) | případnou zvolenou metodu stanovení hustoty; |
| --- | --- |

iii)

případnou zvolenou metodu stanovení hustoty;

| iv) | postup, jímž se zaručí, aby celková nejistota při měření paliva byla v souladu s požadavky tohoto nařízení, pokud možno s odkazem na vnitrostátní právní předpisy, ustanovení zákaznických smluv či normy dodavatele paliva týkající se přesnosti; |
| --- | --- |

iv)

postup, jímž se zaručí, aby celková nejistota při měření paliva byla v souladu s požadavky tohoto nařízení, pokud možno s odkazem na vnitrostátní právní předpisy, ustanovení zákaznických smluv či normy dodavatele paliva týkající se přesnosti;

| g) | jednotlivé emisní faktory použité pro každý typ paliva nebo, v případě alternativních paliv, metodiky stanovení emisních faktorů včetně metodiky odběru vzorků, metody analýzy a popis použitých laboratoří včetně jejich akreditace podle ISO 17025, pokud ji mají; |
| --- | --- |

g)

jednotlivé emisní faktory použité pro každý typ paliva nebo, v případě alternativních paliv, metodiky stanovení emisních faktorů včetně metodiky odběru vzorků, metody analýzy a popis použitých laboratoří včetně jejich akreditace podle ISO 17025, pokud ji mají;

| h) | popis postupů použitých ke stanovení údajů o činnosti během každé plavby včetně:






  i) | postupů, odpovědnosti a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání vzdálenosti, kterou loď urazila; |
| --- | --- | --- |

h)

popis postupů použitých ke stanovení údajů o činnosti během každé plavby včetně:

i)

postupů, odpovědnosti a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání vzdálenosti, kterou loď urazila;

| ii) | postupů, odpovědnosti, vzorců a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání přepravovaného nákladu nebo počtu cestujících; |
| --- | --- |

ii)

postupů, odpovědnosti, vzorců a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání přepravovaného nákladu nebo počtu cestujících;

| iii) | postupů, odpovědnosti, vzorců a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání doby strávené na moři při plavbě mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí; |
| --- | --- |

iii)

postupů, odpovědnosti, vzorců a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání doby strávené na moři při plavbě mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí;

| i) | popis metody, jež má být použita k určení zástupných údajů pro doplnění chybějících údajů; |
| --- | --- |

i)

popis metody, jež má být použita k určení zástupných údajů pro doplnění chybějících údajů;

| j) | záznamový list revizí, v němž se zaznamenávají všechny podrobnosti historie revizí. |
| --- | --- |

j)

záznamový list revizí, v němž se zaznamenávají všechny podrobnosti historie revizí.

4.   Plán monitorování může rovněž obsahovat informace o ledové třídě lodě nebo o postupech, povinnostech, vzorcích a zdrojích údajů pro určení a zaznamenání vzdálenosti, kterou loď urazila, a o době strávené na moři při plavbě zaledněným mořem.

5.   Společnosti používají standardizované plány monitorování vycházející z šablon. Tyto šablony, včetně technických pravidel pro jejich jednotné uplatňování, stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.

Článek 7

Změny plánu monitorování

1.   Společnosti pravidelně a nejméně jednou ročně kontrolují, zda plány monitorování lodí odrážejí povahu a fungování lodě a zda lze metodiku monitorování zlepšit.

2.   Společnost plán monitorování změní, nastane-li některá z těchto situací:

| a) | dojde ke změně společnosti; |
| --- | --- |

a)

dojde ke změně společnosti;

| b) | vzniknou nové emise CO2 kvůli novým zdrojům emisí nebo používání nových paliv, jež nejsou dosud uvedeny v plánu monitorování; |
| --- | --- |

b)

vzniknou nové emise CO2 kvůli novým zdrojům emisí nebo používání nových paliv, jež nejsou dosud uvedeny v plánu monitorování;

| c) | dostupnost údajů se z důvodu používání nových typů měřicího zařízení, metod odběru vzorků či metod analýzy nebo jiných důvodů změní tak, že to může mít dopad na přesnost při stanovení množství emisí CO2; |
| --- | --- |

c)

dostupnost údajů se z důvodu používání nových typů měřicího zařízení, metod odběru vzorků či metod analýzy nebo jiných důvodů změní tak, že to může mít dopad na přesnost při stanovení množství emisí CO2;

| d) | zjistí se, že údaje získané na základě používané metody monitorování nejsou správné; |
| --- | --- |

d)

zjistí se, že údaje získané na základě používané metody monitorování nejsou správné;

| e) | zjistí se, že kterákoli část plánu monitorování nesplňuje požadavky tohoto nařízení a společnost ji musí přepracovat podle čl. 13 odst. 1. |
| --- | --- |

e)

zjistí se, že kterákoli část plánu monitorování nesplňuje požadavky tohoto nařízení a společnost ji musí přepracovat podle čl. 13 odst. 1.

3.   Společnosti bez zbytečného prodlení oznámí veškeré návrhy změn plánu monitorování ověřovatelům.

4.   Změny plánu monitorování podle odst. 2 písm. b), c) a d) tohoto článku posuzuje ověřovatel podle čl. 13 odst. 1. Po posouzení ověřovatel oznámí společnosti, zda jsou tyto změny v souladu s tímto nařízením.

Oddíl 3

MONITOROVÁNÍ EMISÍ CO2 A DALŠÍCH PŘÍSLUŠNÝCH INFORMACÍ

Článek 8

Monitorování činností ve vykazovaném období

Od 1. ledna 2018 společnosti na základě plánu monitorování, jenž byl posouzen v souladu s čl. 13 odst. 1, monitorují emise CO2 z každé lodě při každé plavbě a za daný rok, a to použitím vhodné metody stanovení emisí CO2 z metod vymezených v části B přílohy I a výpočtem emisí CO2 v souladu s částí A přílohy I.

Článek 9

Monitorování jednotlivých plaveb

1.   Na základě plánu monitorování posouzeného podle čl. 13 odst. 1 společnosti u každé lodě připlouvající do přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu nebo vyplouvající z takového přístavu a pro každou plavbu do takového přístavu nebo z takového přístavu monitorují v souladu s částí A přílohy I a částí A přílohy II tyto parametry:

| a) | přístav vyplutí a přístav připlutí včetně data a hodiny vyplutí a připlutí; |
| --- | --- |

a)

přístav vyplutí a přístav připlutí včetně data a hodiny vyplutí a připlutí;

| b) | množství a emisní faktor každého typu paliva spotřebovaného celkem; |
| --- | --- |

b)

množství a emisní faktor každého typu paliva spotřebovaného celkem;

| c) | emise CO2; |
| --- | --- |

c)

emise CO2;

| d) | vzdálenost, kterou loď urazila; |
| --- | --- |

d)

vzdálenost, kterou loď urazila;

| e) | dobu strávenou na moři; |
| --- | --- |

e)

dobu strávenou na moři;

| f) | množství přepravovaného nákladu; |
| --- | --- |

f)

množství přepravovaného nákladu;

| g) | přepravní výkon. |
| --- | --- |

g)

přepravní výkon.

Společnosti mohou případně monitorovat informace týkající se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem.

2.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku, a aniž je dotčen článek 10, je společnost osvobozena od povinnosti monitorovat ve vztahu k určité lodi informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku za jednotlivé plavby, pokud:

| a) | všechny plavby lodě během vykazovaného období buď začínají, nebo končí v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu a |
| --- | --- |

a)

všechny plavby lodě během vykazovaného období buď začínají, nebo končí v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu a

| b) | loď podle svého rozpisu plaveb uskuteční více než 300 plaveb během vykazovaného období. |
| --- | --- |

b)

loď podle svého rozpisu plaveb uskuteční více než 300 plaveb během vykazovaného období.

Článek 10

Roční monitorování

Na základě plánu monitorování posouzeného podle čl. 13 odst. 1 společnosti u každé lodě a za každý kalendářní rok monitorují v souladu s částí A přílohy I a částí B přílohy II tyto parametry:

| a) | množství a emisní faktor každého typu paliva spotřebovaného celkem; |
| --- | --- |

a)

množství a emisní faktor každého typu paliva spotřebovaného celkem;

| b) | celkové souhrnné emise CO2 vzniklé v oblasti působnosti tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

celkové souhrnné emise CO2 vzniklé v oblasti působnosti tohoto nařízení;

| c) | souhrnné emise CO2 vzniklé při všech plavbách mezi přístavy spadajícími do jurisdikce některého členského státu; |
| --- | --- |

c)

souhrnné emise CO2 vzniklé při všech plavbách mezi přístavy spadajícími do jurisdikce některého členského státu;

| d) | souhrnné emise CO2 vzniklé při všech plavbách z přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu; |
| --- | --- |

d)

souhrnné emise CO2 vzniklé při všech plavbách z přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu;

| e) | souhrnné emise CO2 vzniklé při všech plavbách do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu; |
| --- | --- |

e)

souhrnné emise CO2 vzniklé při všech plavbách do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu;

| f) | emise CO2 vzniklé za dobu postoje lodi vyvázané u nábřeží v přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu; |
| --- | --- |

f)

emise CO2 vzniklé za dobu postoje lodi vyvázané u nábřeží v přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu;

| g) | celkovou vzdálenost, kterou loď urazila; |
| --- | --- |

g)

celkovou vzdálenost, kterou loď urazila;

| h) | celkovou dobu strávenou na moři; |
| --- | --- |

h)

celkovou dobu strávenou na moři;

| i) | celkový přepravní výkon; |
| --- | --- |

i)

celkový přepravní výkon;

| j) | průměrnou energetickou účinnost. |
| --- | --- |

j)

průměrnou energetickou účinnost.

Společnosti mohou rovněž případně monitorovat informace týkající se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem.

Společnosti mohou rovněž monitorovat spotřebované palivo a emise CO2 s rozlišením na základě jiných kritérií určených v plánu monitorování.

Oddíl 4

VYKAZOVÁNÍ

Článek 11

Obsah výkazu emisí

1.   Od roku 2019 společnosti každý rok do 30. dubna předkládají Komisi a orgánům dotčeného státu vlajky výkaz emisí, který se týká emisí CO2 a jiných příslušných informací za celé vykazovaného období pro každou loď, za niž nesou odpovědnost, a který ověřil jakožto uspokojivý ověřovatel v souladu s článkem 13.

2.   Změní-li se společnost, nová společnost zaručí, že každá loď, za kterou odpovídá, splňuje požadavky tohoto nařízení v celém vykazovaném období, v němž za dotčenou loď přijme odpovědnost.

3.   Ve výkazu emisí uvedou společnosti tyto informace:

| a) | údaje pro identifikaci lodě a společnosti včetně:






  i) | názvu lodě, |
| --- | --- | --- |

a)

údaje pro identifikaci lodě a společnosti včetně:

i)

názvu lodě,

| ii) | identifikačního čísla lodě podle organizace IMO, |
| --- | --- |

ii)

identifikačního čísla lodě podle organizace IMO,

| iii) | rejstříkového přístavu nebo domovského přístavu, |
| --- | --- |

iii)

rejstříkového přístavu nebo domovského přístavu,

| iv) | ledové třídy lodě, je-li zahrnuta do plánu monitorování, |
| --- | --- |

iv)

ledové třídy lodě, je-li zahrnuta do plánu monitorování,

| v) | technické účinnosti lodě (index energeticky účinného designu (EEDI) nebo popřípadě odhadovaná hodnota indexu (EIV) v souladu s usnesením IMO MEPC.215 (63)), |
| --- | --- |

v)

technické účinnosti lodě (index energeticky účinného designu (EEDI) nebo popřípadě odhadovaná hodnota indexu (EIV) v souladu s usnesením IMO MEPC.215 (63)),

| vi) | jména vlastníka lodě, |
| --- | --- |

vi)

jména vlastníka lodě,

| vii) | adresy vlastníka lodě a jeho hlavního místa podnikání, |
| --- | --- |

vii)

adresy vlastníka lodě a jeho hlavního místa podnikání,

| viii) | názvu společnosti (pokud není vlastníkem lodě), |
| --- | --- |

viii)

názvu společnosti (pokud není vlastníkem lodě),

| ix) | adresy společnosti (pokud není vlastníkem lodě) a jejího hlavního místa podnikání, |
| --- | --- |

ix)

adresy společnosti (pokud není vlastníkem lodě) a jejího hlavního místa podnikání,

| x) | adresy, telefonu a e-mailové adresy kontaktní osoby; |
| --- | --- |

x)

adresy, telefonu a e-mailové adresy kontaktní osoby;

| b) | totožnosti ověřovatele, který posoudil výkaz emisí; |
| --- | --- |

b)

totožnosti ověřovatele, který posoudil výkaz emisí;

| c) | informace o použité metodě monitorování a související míře nejistoty; |
| --- | --- |

c)

informace o použité metodě monitorování a související míře nejistoty;

| d) | výsledky ročního monitorování parametrů v souladu s článkem 10. |
| --- | --- |

d)

výsledky ročního monitorování parametrů v souladu s článkem 10.

Článek 12

Formát výkazu emisí

1.   Výkaz emisí se předkládá za využití automatizovaných systémů a formátů pro výměnu údajů včetně elektronických šablon.

2.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví technická pravidla pro formáty pro výměnu údajů včetně elektronických šablon. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.

KAPITOLA III

OVĚŘOVÁNÍ A AKREDITACE

Článek 13

Rozsah ověřování a zpráva o ověření

1.   Ověřovatel posoudí, zda plán monitorování splňuje požadavky stanovené v článcích 6 a 7. Pokud ověřovatel při posuzování zjistí nesoulad s uvedenými požadavky, musí dotčená společnost svůj plán monitorování náležitě přepracovat a revidovaný plán předložit ověřovateli ke konečnému posouzení před začátkem vykazovaného období. Společnost dohodne s ověřovatelem časový rámec nezbytný pro provedení tohoto přepracování. Tento rámec nesmí v žádném případě přesahovat začátek vykazovaného období.

2.   Ověřovatel posoudí, zda výkaz emisí splňuje požadavky stanovené v článcích 8 až 12 a přílohách I a II.

Ověřovatel zejména posoudí, zda emise CO2 a další příslušné informace, které jsou obsaženy ve výkazu emisí, byly stanoveny v souladu s články 8, 9 a 10 a plánem monitorování.

3.   Pokud se při ověřování dojde s přiměřenou zárukou ze strany ověřovatele k závěru, že výkaz emisí neobsahuje žádné podstatné nepřesnosti, vydá ověřovatel zprávu o ověření uvádějící, že výkaz emisí je ověřen jako uspokojivý. Zpráva o ověření podrobně popisuje všechny aspekty týkající se práce provedené ověřovatelem.

4.   Pokud se při ověřování dojde k závěru, že výkaz emisí obsahuje nepřesnosti nebo neshody s požadavky tohoto nařízení, ověřovatel o tom včas informuje společnost. Společnost pak tyto nepřesnosti nebo neshody opraví, aby bylo možno postup ověřování dokončit včas, a předloží ověřovateli revidovaný výkaz emisí a veškeré další informace nutné k napravení zjištěného nesouladu. Ověřovatel ve své zprávě o ověření, uvede, zda společnost nepřesnosti nebo neshody zjištěné během ověřování opravila. Pokud nebyly sdělené nepřesnosti či neshody opraveny a samy o sobě nebo ve spojení s jinými by mohly vést k podstatným nepřesnostem, vydá ověřovatel zprávu o ověření s prohlášením, že výkaz emisí není v souladu s tímto nařízením.

Článek 14

Obecné povinnosti a zásady týkající se ověřovatelů

1.   Ověřovatel musí být nezávislý na společnosti či na provozovateli lodě a vykonávat činnosti požadované tímto nařízením ve veřejném zájmu. Za tímto účelem nesmí být ověřovatel ani žádná část téže právnické osoby společností ani provozovatelem lodě, vlastníkem společnosti, ani být v jejich vlastnictví; rovněž nesmí mít se společností žádné vztahy, které by mohly ovlivnit jeho nezávislost a nestrannost.

2.   Při zvažování ověření výkazu emisí a postupů monitorování, které společnost používá, ověřovatel posoudí spolehlivost, důvěryhodnost a přesnost systémů monitorování a vykazovaných údajů a informací týkajících se emisí CO2, zejména:

| a) | přiřazování spotřeby paliva plavbám; |
| --- | --- |

a)

přiřazování spotřeby paliva plavbám;

| b) | vykázaných údajů o spotřebě paliva a souvisejícího měření a výpočtů; |
| --- | --- |

b)

vykázaných údajů o spotřebě paliva a souvisejícího měření a výpočtů;

| c) | výběru a použití emisních faktorů; |
| --- | --- |

c)

výběru a použití emisních faktorů;

| d) | výpočtů vedoucích ke stanovení celkových emisí CO2; |
| --- | --- |

d)

výpočtů vedoucích ke stanovení celkových emisí CO2;

| e) | výpočtů vedoucích ke stanovení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

e)

výpočtů vedoucích ke stanovení energetické účinnosti.

3.   Výkazy emisí předložené v souladu s článkem 12 vezme ověřovatel v úvahu pouze tehdy, pokud spolehlivé a důvěryhodné údaje a informace umožňují stanovit emise CO2 s přiměřenou mírou jistoty, a je-li zaručeno, že:

| a) | vykázané údaje jsou soudržné s odhadovanými údaji vycházejícími z údajů o sledování lodí a vlastností, jako je instalovaný výkon motoru; |
| --- | --- |

a)

vykázané údaje jsou soudržné s odhadovanými údaji vycházejícími z údajů o sledování lodí a vlastností, jako je instalovaný výkon motoru;

| b) | vykázané údaje neobsahují žádné nesrovnalosti, zejména při srovnání celkového objemu paliva, které každá loď ročně nakoupí, a souhrnné spotřeby paliva během plaveb; |
| --- | --- |

b)

vykázané údaje neobsahují žádné nesrovnalosti, zejména při srovnání celkového objemu paliva, které každá loď ročně nakoupí, a souhrnné spotřeby paliva během plaveb;

| c) | shromažďování údajů probíhalo v souladu s použitelnými pravidly; a |
| --- | --- |

c)

shromažďování údajů probíhalo v souladu s použitelnými pravidly; a

| d) | příslušné záznamy o lodi jsou úplné a konzistentní. |
| --- | --- |

d)

příslušné záznamy o lodi jsou úplné a konzistentní.

Článek 15

Postupy ověřování

1.   Ověřovatel určí možná rizika týkající se monitorování a vykazování tak, že porovná vykázané emise CO2 s odhadovanými údaji, které vycházejí z údajů o sledování lodí a vlastností, jako je instalovaný výkon motoru. Jsou-li zjištěny podstatné odchylky, ověřovatel provede další analýzy.

2.   Ověřovatel určí možná rizika související s různými kroky výpočtu, a to tak, že přezkoumá všechny zdroje údajů a použité metodiky.

3.   Ověřovatel vezme v úvahu všechny metody účinné kontroly rizik, které společnost uplatňuje, aby snížila míru nejistoty spojenou s charakteristickou mírou přesnosti použitých metod monitorování.

4.   Společnost poskytne ověřovateli všechny dodatečné informace, které mu umožní provést postupy ověřování. Ověřovatel může v rámci ověřování provádět kontroly na místě, aby určil spolehlivost vykazovaných údajů a informací.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 za účelem dalšího upřesnění pravidel pro ověřovací činnosti stanovených v tomto nařízení. Při přijímání těchto aktů Komise zohlední prvky stanovené v části A přílohy III. Pravidla obsažená v těchto aktech v přenesené pravomoci musí vycházet ze zásad ověřování, které jsou stanoveny v článku 14, a z příslušných mezinárodně přijatých norem.

Článek 16

Akreditace ověřovatelů

1.   Ověřovatelé, kteří posuzují plány monitorování a výkazy emisí a vydávají zprávy o ověření a dokumenty o souladu uvedené v tomto nařízení, musí být pro činnosti spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení akreditováni vnitrostátním akreditačním orgánem v souladu s nařízením (ES) č. 765/2008.

2.   Nestanoví-li toto nařízení žádná zvláštní ustanovení pro akreditaci ověřovatelů, použijí se příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 765/2008.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 za účelem dalšího upřesnění metod akreditace ověřovatelů. Při přijímání těchto aktů Komise zohlední prvky stanovené v části B přílohy III. Metody uvedené v těchto aktech v přenesené pravomoci musí vycházet ze zásad ověřování, které jsou stanoveny v článku 14, a z příslušných mezinárodně přijatých norem.

KAPITOLA IV

SOULAD A ZVEŘEJŇOVÁNÍ INFORMACÍ

Článek 17

Dokument o souladu

1.   Pokud výkaz emisí splňuje požadavky stanovené v článcích 11 až 15 a požadavky stanovené v přílohách I a II, vydá ověřovatel na základě zprávy o ověření dotčené lodě dokument o souladu.

2.   Dokument o souladu obsahuje tyto informace:

| a) | identifikaci lodě (název, identifikační číslo lodě podle organizace IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav); |
| --- | --- |

a)

identifikaci lodě (název, identifikační číslo lodě podle organizace IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav);

| b) | název, adresu a hlavní místo podnikání vlastníka lodě; |
| --- | --- |

b)

název, adresu a hlavní místo podnikání vlastníka lodě;

| c) | totožnost ověřovatele; |
| --- | --- |

c)

totožnost ověřovatele;

| d) | datum vydání dokumentu o souladu, dobu jeho platnosti a vykazované období, ke kterému se vztahuje. |
| --- | --- |

d)

datum vydání dokumentu o souladu, dobu jeho platnosti a vykazované období, ke kterému se vztahuje.

3.   Dokumenty o souladu se považují za platné po dobu 18 měsíců po skončení vykazovaného období.

4.   Ověřovatel o vydání dokumentu o souladu neprodleně informuje Komisi a orgán státu vlajky. Ověřovatel jim předá informace uvedené v odstavci 2 prostřednictvím automatizovaných systémů a formátů pro výměnu údajů, včetně elektronických šablon.

5.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví technická pravidla pro formáty pro výměnu údajů, včetně elektronických šablon. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.

Článek 18

Povinnost mít na palubě platný dokument o souladu

Do 30. června roku následujícího po ukončení vykazovaného období musí mít lodě, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají a které vykonaly během tohoto vykazovaného období plavby, na palubě platný dokument o souladu.

Článek 19

Plnění požadavků na monitorování a vykazování a inspekce

1.   Na základě informací zveřejněných podle čl. 21 odst. 1 přijme každý členský stát veškerá opatření nezbytná k zaručení toho, aby lodě plující pod jeho vlajkou plnily požadavky na monitorování a vykazování stanovené v článcích 8 až 12. Členské státy považují skutečnost, že byl v souladu s čl. 17 odst. 4 vydán dokument o souladu příslušné lodě, za doklad o tomto splnění.

2.   Každý členský stát zajistí, aby každá inspekce lodě v přístavu spadajícího do jeho jurisdikce provedená podle směrnice 2009/16/ES zahrnovala kontrolu toho, zda se na palubě nachází platný dokument o souladu.

3.   U každé lodě, u níž informace uvedené v čl. 21 odst. 2 písm. i) a j) nejsou k dispozici v okamžiku, kdy připlouvá do přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu, může dotčený členský stát zkontrolovat, zda se na palubě nachází platný dokument o souladu.

Článek 20

Sankce, výměna informací a příkaz k vyhoštění lodě

1.   Členské státy zavedou systém sankcí pro případy, kdy nejsou plněny povinnosti spojené s monitorováním a vykazováním stanovené v článcích 8 až 12, a přijmou opatření nezbytná k jejich ukládání. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí takto stanovené sankce Komisi do 1. července 2017 a neprodleně jí oznámí všechny následné změny těchto ustanovení.

2.   Členské státy zavedou účinnou výměnu informací a účinnou spolupráci mezi svými vnitrostátními orgány příslušnými pro zajišťování toho, aby byly plněny povinnosti spojené s monitorováním a vykazováním, nebo popřípadě mezi orgány pověřenými ukládáním sankcí. Vnitrostátní postupy ukládání sankcí vůči konkrétní lodi jakýmkoli členským státem musí být oznámeny Komisi, agentuře EMSA, ostatním členským státům a dotčenému státu vlajky.

3.   V případě, že určitá loď nesplní požadavky na monitorování a vykazování po dvě či více po sobě jdoucích vykazovaných období a že selhala jiná donucovací opatření, jež měla zajistit plnění těchto povinností, může příslušný orgán členského státu přístavu vstupu vydat příkaz k vyhoštění lodě, přičemž o tom uvědomí Komisi, agenturu EMSA a ostatní členské státy a dotčený stát vlajky. V důsledku vydání takovéhoto příkazu k vyhoštění lodě odepře každý členský stát dané lodi vstup do svých přístavů, dokud společnost nesplní povinnosti ohledně monitorování a vykazování v souladu s články 11 a 18. Splnění těchto povinností potvrdí tím, že příslušnému vnitrostátnímu orgánu, který příkaz k vyhoštění lodě vydal, předloží platný dokument o souladu. Tímto odstavcem nejsou dotčeny mezinárodní námořní předpisy platné v případě, že jsou lodě v tísni.

4.   Vlastník nebo provozovatel lodě nebo jeho zástupce v členských státech musí mít právo účinně napadnout příkaz k vyhoštění lodě u soudu nebo tribunálu a musí o tom být řádně informován příslušným orgánem členského státu přístavu vstupu. K tomu účelu členské státy zavedou a zachovávají vhodné postupy.

5.   Kterýkoli členský stát bez námořních přístavů, který uzavřel svůj národní rejstřík plavidel nebo nemá žádné lodě plující pod jeho vlajkou a spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení, se může po dobu, dokud pod jeho vlajkou nepluje žádná loď, odchýlit od tohoto článku. Každý členský stát, který hodlá využít této odchylky, o tom uvědomí Komisi nejpozději 1. července 2015. Jakékoli následné změny se rovněž oznámí Komisi.

Článek 21

Zveřejňování informací a zpráva Komise

1.   Do 30. června každého roku Komise zpřístupní veřejnosti informace o emisích CO2 vykázaných v souladu s článkem 11, jakož i informace stanovené v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Komise mezi informace, jež mají být zpřístupněny veřejnosti, zahrne:

| a) | identifikaci lodě (název, identifikační číslo lodě podle organizace IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav); |
| --- | --- |

a)

identifikaci lodě (název, identifikační číslo lodě podle organizace IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav);

| b) | technickou účinnost lodě (případně EEDI nebo EIV); |
| --- | --- |

b)

technickou účinnost lodě (případně EEDI nebo EIV);

| c) | roční emise CO2; |
| --- | --- |

c)

roční emise CO2;

| d) | celkovou roční spotřebu paliva během plaveb; |
| --- | --- |

d)

celkovou roční spotřebu paliva během plaveb;

| e) | průměrnou roční spotřebu paliva a emise CO2 ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, během plaveb; |
| --- | --- |

e)

průměrnou roční spotřebu paliva a emise CO2 ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, během plaveb;

| f) | průměrnou roční spotřebu paliva a emise CO2 ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, a nákladu přepravenému během plaveb; |
| --- | --- |

f)

průměrnou roční spotřebu paliva a emise CO2 ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, a nákladu přepravenému během plaveb;

| g) | celkovou dobu strávenou za rok na moři během plaveb; |
| --- | --- |

g)

celkovou dobu strávenou za rok na moři během plaveb;

| h) | použitou metodu monitorování; |
| --- | --- |

h)

použitou metodu monitorování;

| i) | datum vydání dokumentu o souladu a datum konce jeho platnosti; |
| --- | --- |

i)

datum vydání dokumentu o souladu a datum konce jeho platnosti;

| j) | totožnost ověřovatele, který posoudil výkaz emisí. |
| --- | --- |

j)

totožnost ověřovatele, který posoudil výkaz emisí.

| k) | jakékoli další informace monitorované a vykazované dobrovolně podle článku 10. |
| --- | --- |

k)

jakékoli další informace monitorované a vykazované dobrovolně podle článku 10.

3.   Pokud by za zvláštních okolností zpřístupnění kategorie souhrnných údajů podle odstavce 2, které se netýká emisí CO2, obzvláště ohrozilo ochranu obchodních zájmů vyžadujících ochranu jakožto oprávněných hospodářských zájmů nadřazených veřejnému zájmu na zpřístupnění podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (13), použije se na žádost společnosti jiná úroveň agregace těchto specifických údajů, aby byly tyto zájmy ochráněny. Není-li použití jiné úrovně agregace možné, Komise tyto údaje veřejnosti nezpřístupní.

4.   Komise zveřejní roční zprávu o emisích CO2 a další příslušné informace o námořní dopravě včetně souhrnných a vysvětlených výsledků s cílem informovat veřejnost a umožnit posouzení emisí CO2 a energetické účinnosti námořní dopravy podle velikosti, typu lodí, činnosti nebo jakékoli jiné kategorie považované za důležitou.

5.   Komise každé dva roky posoudí celkový dopad odvětví námořní dopravy, včetně emisí nebo účinků netýkajících se CO2, na světové klima.

6.   Komisi je při práci, jejímž účelem je splnit požadavky tohoto článku a článků 12 a 17 tohoto nařízení, nápomocna v rámci svého mandátu agentura EMSA v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (14).

KAPITOLA V

MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 22

Mezinárodní spolupráce

1.   Komise pravidelně informuje IMO a další příslušné mezinárodní subjekty o provádění tohoto nařízení, aniž tím je dotčeno rozdělení pravomocí nebo postupy rozhodování, jak jsou stanoveny ve Smlouvách.

2.   Komise a případně členské státy si s třetími zeměmi vyměňují informace technické povahy, zejména o dalším vývoji metod monitorování, organizaci vykazování a ověřování výkazů emisí.

3.   Bude-li dosaženo mezinárodní dohody o globálním systému pro monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů nebo o globálních opatřeních za účelem snižování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy, Komise toto nařízení přezkoumá a případně navrhne jeho změny s cílem zajistit soulad s takovou mezinárodní dohodou.

KAPITOLA VI

PŘENESENÉ A PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 23

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. Je obzvláště důležité, aby Komise před přijetím těchto aktů v přenesené pravomoci postupovala v souladu s obvyklou praxí a vedla konzultace s odborníky, včetně odborníků z členských států.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 1. července 2015. Komise vyhotoví zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 24

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (15). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 25

Změny směrnice 2009/16/ES

V seznamu obsaženém v příloze IV směrnice 2009/16/ES se doplňuje nový bod, který zní:

| „50. | Dokument o souladu vydaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/... (16)
   (17) ze dne ... o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES. |
| --- | --- |

„50.

Dokument o souladu vydaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/... (16)
   (17) ze dne ... o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES.

Článek 26

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 1. července 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne ....

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 170.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. dubna 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 5. března 2015. Postoj Evropského parlamentu ze dne ....

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 63).

3

(4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136).

4

(5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171).

5

(6)  Rozhodnutí Komise 2012/504/EU ze dne 17. září 2012 o Eurostatu (Úř. věst. L 251, 18.9.2012, s. 49).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 339/93 (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 30).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/21/ES ze dne 23. dubna 2009 o souladu s požadavky na stát vlajky (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 132).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13).

15

(16)  Úř. věst. L ...“.

16

(17)  Číslo a datum přijetí tohoto nařízení a v poznámce pod čarou označené hvězdičkou odkaz na vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku.

17

---

PŘÍLOHA I

Metody monitorování emisí CO2

A.   VÝPOČET EMISÍ CO2 (ČLÁNEK 9)

Pro účely výpočtu emisí CO2 použijí společnosti tento vzorec:

| | Spotřeba paliva × emisní faktor |
| --- | --- |

Spotřeba paliva × emisní faktor

| | Spotřeba paliva zahrnuje palivo spotřebované hlavními motory, pomocnými motory, plynovými turbínami, kotli a generátory inertních plynů. |
| --- | --- |

Spotřeba paliva zahrnuje palivo spotřebované hlavními motory, pomocnými motory, plynovými turbínami, kotli a generátory inertních plynů.

| | Spotřeba paliva během postoje lodě vyvázané u nábřeží v přístavech se vypočte samostatně. |
| --- | --- |

Spotřeba paliva během postoje lodě vyvázané u nábřeží v přístavech se vypočte samostatně.

V zásadě lze použít standardní hodnoty emisních faktorů paliv, pokud se společnost nerozhodne, že použije údaje o kvalitě paliva stanovené v dodacích listech paliva a používané k prokázání souladu s platnými předpisy o emisích síry.

Tyto standardní hodnoty emisních faktorů vycházejí z nejnovějších dostupných hodnot Mezivládního panelu pro změny klimatu (IPCC). Tyto hodnoty lze získat v příloze VI nařízení Komise (EU) č. 601/2012 (1).

Vhodné emisní faktory se uplatní i na biopaliva a alternativní nefosilní paliva.

B.   METODY STANOVENÍ EMISÍ CO2

Společnost v plánu monitorování definuje, která metoda se má použít k výpočtu spotřeby paliva u každé lodě, za niž nese odpovědnost, a zaručí, že jakmile byla metoda zvolena, je důsledně uplatňována.

Použije se skutečná spotřeba paliva při každé plavbě, která se vypočte jednou z následujících metod:

| a) | dodací listy paliva a pravidelné kontroly palivových nádrží; |
| --- | --- |

a)

dodací listy paliva a pravidelné kontroly palivových nádrží;

| b) | monitorování palivových nádrží na lodi; |
| --- | --- |

b)

monitorování palivových nádrží na lodi;

| c) | průtokoměry pro příslušné procesy spalování; |
| --- | --- |

c)

průtokoměry pro příslušné procesy spalování;

| d) | přímé měření emisí CO2. |
| --- | --- |

d)

přímé měření emisí CO2.

Lze použít jakoukoli kombinaci těchto metod posouzenou ověřovatelem, pokud se tak zvýší celková přesnost měření.

1.   Metoda A: Dodací listy paliva a pravidelné kontroly palivových nádrží

Tato metoda je založena na množství a typu paliva, které je definováno v dodacím listu paliva, v kombinaci s pravidelnými kontrolami palivových nádrží na základě odečtů množství paliva. Palivo spotřebované v daném období se získá tak, že se k množství paliva na začátku období přičte doplněné palivo, odečte zůstatek paliva na konci období a palivo odčerpané z nádrží mezi počátkem a koncem období.

Obdobím se rozumí doba mezi dvěma zastávkami v přístavu nebo doba strávená v přístavu. U paliva spotřebovaného za určité období je třeba upřesnit typ paliva a obsah síry.

Tato metoda se nepoužije, nejsou-li na palubě k dispozici dodací listy paliva, zejména v případě, je-li jako palivo použit náklad, například odpařený zkapalněný zemní plyn (LNG).

Na základě stávajících předpisů podle přílohy VI úmluvy MARPOL jsou dodací listy paliva povinné, mají být uchovávány na palubě po dobu tří let od dodání lodního paliva a mají být snadno dostupné. Pravidelné kontroly palivových nádrží na lodi jsou založeny na odečtech množství paliva v palivových nádržích. K určení obsahu v době odečtu množství paliva v nádrži se využívají tabulky jednotlivých palivových nádrží. Nejistota související s touto metodou se uvede v plánu monitorování. Odečty z palivových nádrží se provádějí pomocí vhodných metod, například automatizovaných systémů, sondování a ponorných měřicích pásem. Metoda sondování nádrží a nejistota spjatá s touto metodou se uvedou v plánu monitorování.

Je-li množství doplněného paliva nebo množství paliva zbývajícího v nádržích stanoveno v jednotkách objemu (vyjádřených v litrech), převede společnost toto množství z objemového vyjádření na hmotnostní vyjádření pomocí hodnot skutečné hustoty. Společnost stanoví skutečnou hustotu použitím buď:

| a) | palubních měřicích systémů; nebo |
| --- | --- |

a)

palubních měřicích systémů; nebo

| b) | hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva. |
| --- | --- |

b)

hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva.

Skutečná hustota se vyjadřuje v kg/l a stanoví se pro příslušnou teplotu při konkrétním měření. Nejsou-li hodnoty skutečné hustoty k dispozici, použije se po posouzení ověřovatelem standardní faktor hustoty pro příslušný typ paliva.

2.   Metoda B: Monitorování palivových nádrží na lodi

Tato metoda je založena na odečtech ze všech palivových nádrží na lodi. Odečty paliva se provádějí denně, je-li loď na moři, a pokaždé, když loď doplňuje či odčerpává palivo.

Kumulativní změny úrovně paliva v nádrži mezi dvěma odečty představují palivo spotřebované v průběhu daného období.

Obdobím se rozumí doba mezi dvěma zastávkami v přístavu nebo doba strávená v přístavu. U paliva spotřebovaného za určité období je třeba upřesnit typ paliva a obsah síry.

Odečty z palivových nádrží se provádějí pomocí vhodných metod, například automatizovaných systémů, sondování a ponorných měřicích pásem. Metoda sondování nádrží a nejistota spjatá s touto metodou se uvedou v plánu monitorování.

Je-li množství doplněného paliva nebo množství paliva zbývajícího v nádržích stanoveno v jednotkách objemu (vyjádřených v litrech), převede společnost toto množství z objemového vyjádření na hmotnostní vyjádření pomocí hodnot skutečné hustoty. Společnost stanoví skutečnou hustotu použitím buď:

| a) | palubních měřicích systémů; nebo |
| --- | --- |

a)

palubních měřicích systémů; nebo

| b) | hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva; nebo |
| --- | --- |

b)

hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva; nebo

| c) | je-li dostupná, hustoty naměřené při zkušební analýze provedené v akreditované laboratoři pro testování paliva. |
| --- | --- |

c)

je-li dostupná, hustoty naměřené při zkušební analýze provedené v akreditované laboratoři pro testování paliva.

Skutečná hustota se vyjadřuje v kg/l a stanoví se pro příslušnou teplotu při konkrétním měření. Nejsou-li hodnoty skutečné hustoty k dispozici, použije se po posouzení ověřovatelem standardní faktor hustoty pro příslušný typ paliva.

3.   Metoda C: Průtokoměry pro příslušné procesy spalování

Tato metoda je založena na měření průtoků paliva přímo na lodi. K určení celkové spotřeby paliva v daném období se zkombinují údaje ze všech průtokoměrů spojených s relevantními zdroji emisí CO2.

Obdobím se rozumí doba mezi dvěma zastávkami v přístavu nebo doba strávená v přístavu. U paliva spotřebovaného za určité období je třeba monitorovat typ paliva a obsah síry.

Použitá metoda kalibrace a nejistota spjatá s použitými průtokoměry se uvedou v plánu monitorování.

Je-li množství spotřebovaného paliva stanoveno v jednotkách objemu (vyjádřených v litrech), převede společnost toto množství z objemového vyjádření na hmotnostní vyjádření pomocí hodnot skutečné hustoty. Společnost stanoví skutečnou hustotu použitím buď:

| a) | palubních měřicích systémů; nebo |
| --- | --- |

a)

palubních měřicích systémů; nebo

| b) | hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva. |
| --- | --- |

b)

hustoty naměřené dodavatelem paliva při doplňování paliva a zaznamenané na faktuře za palivo nebo dodacím listu paliva.

Skutečná hustota se vyjadřuje v kg/l a stanoví se pro příslušnou teplotu při konkrétním měření. Nejsou-li hodnoty skutečné hustoty k dispozici, použije se po posouzení ověřovatelem standardní faktor hustoty pro příslušný typ paliva.

4.   Metoda D: Přímé měření emisí CO2

Přímé měření emisí CO2 lze použít u plaveb a pro emise CO2, které vzniknou v přístavech spadajících do jurisdikce členských států. Emitovaný CO2 zahrnuje CO2 vypouštěný hlavními motory, pomocnými motory, plynovými turbínami, kotli a generátory inertních plynů. Pro lodě, u nichž je vykazování založeno na této metodě, se spotřeba paliva vypočte za použití měření emisí CO2 a použitelného emisního faktoru příslušných paliv.

Tato metoda je založena na stanovení toků emisí CO2 ve výfukových potrubích (komínech) vynásobením koncentrace CO2 ve výfukovém plynu průtokem výfukového plynu.

Použitá metoda kalibrace a nejistota spjatá použitými přístroji se uvedou v plánu monitorování.

---

(1)  Nařízení Komise (EU) č. 601/2012 ze dne 21. června 2012 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (Úř. věst. L 181, 12.7.2012, s. 30).

---

PŘÍLOHA II

Monitorování dalších příslušných informací

A.   MONITOROVÁNÍ JEDNOTLIVÝCH PLAVEB (ČLÁNEK 9)

| 1. | Při monitorování dalších příslušných informací u jednotlivých plaveb (čl. 9 odst. 1) společnosti dodržují tato pravidla:






  a) | Datum a hodina vyplutí a připlutí se vyjádří pomocí greenwichského středního času (GMT). Doba strávená na moři se vypočte na základě informací o vyplutí z přístavu a připlutí do přístavu, přičemž se vyloučí doba kotvení. |
| --- | --- | --- |

1.

Při monitorování dalších příslušných informací u jednotlivých plaveb (čl. 9 odst. 1) společnosti dodržují tato pravidla:

a)

Datum a hodina vyplutí a připlutí se vyjádří pomocí greenwichského středního času (GMT). Doba strávená na moři se vypočte na základě informací o vyplutí z přístavu a připlutí do přístavu, přičemž se vyloučí doba kotvení.

| b) | Vzdáleností, kterou loď urazila, může být buď délka nejpřímější trasy mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí, nebo skutečná vzdálenost, kterou loď urazila. V případě, že se použije délka nejpřímější trasy mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí, by se měl zohlednit konzervativní opravný faktor, aby se zaručilo, že vzdálenost, kterou loď urazila, není výrazně podhodnocena. Plán monitorování stanoví, který výpočet vzdálenosti se použije, a v případě potřeby použitý opravný faktor. Vzdálenost, kterou loď urazila, se vyjádří v námořních mílích. |
| --- | --- |

b)

Vzdáleností, kterou loď urazila, může být buď délka nejpřímější trasy mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí, nebo skutečná vzdálenost, kterou loď urazila. V případě, že se použije délka nejpřímější trasy mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí, by se měl zohlednit konzervativní opravný faktor, aby se zaručilo, že vzdálenost, kterou loď urazila, není výrazně podhodnocena. Plán monitorování stanoví, který výpočet vzdálenosti se použije, a v případě potřeby použitý opravný faktor. Vzdálenost, kterou loď urazila, se vyjádří v námořních mílích.

| c) | Přepravní výkon se určí vynásobením vzdálenosti, kterou loď urazila, množstvím přepravovaného nákladu. |
| --- | --- |

c)

Přepravní výkon se určí vynásobením vzdálenosti, kterou loď urazila, množstvím přepravovaného nákladu.

| d) | U osobních lodí se k vyjádření přepravovaného nákladu použije počet cestujících. U všech ostatních kategorií lodí se množství přepravovaného nákladu vyjádří buď v metrických tunách, nebo případně ve standardních metrech krychlových nákladu. |
| --- | --- |

d)

U osobních lodí se k vyjádření přepravovaného nákladu použije počet cestujících. U všech ostatních kategorií lodí se množství přepravovaného nákladu vyjádří buď v metrických tunách, nebo případně ve standardních metrech krychlových nákladu.

| e) | U lodí typu ro-ro se přepravovaný náklad určí jako počet nákladových jednotek (nákladních vozidel, automobilů atd.) nebo jako metry jízdních pruhů vynásobené standardními hodnotami pro jejich hmotnost. Byl-li náklad přepravovaný na lodích typu ro-ro určen na základě přílohy B normy CEN EN 16258 (2012) obsahující „metodiku pro výpočet a deklaraci spotřeby energie a emisí skleníkových plynů v přepravních službách (přeprava zboží a osob)“, má se za to, že takové určení je v souladu s tímto nařízením.
  Pro účely tohoto nařízení se „lodí typu ro-ro“ rozumí loď určená pro přepravu nákladních přepravních jednotek, které mohou najet na loď a sjet z lodě, nebo mající nákladové prostory, do nichž lze najet a z nich vyjet. |
| --- | --- |

e)

U lodí typu ro-ro se přepravovaný náklad určí jako počet nákladových jednotek (nákladních vozidel, automobilů atd.) nebo jako metry jízdních pruhů vynásobené standardními hodnotami pro jejich hmotnost. Byl-li náklad přepravovaný na lodích typu ro-ro určen na základě přílohy B normy CEN EN 16258 (2012) obsahující „metodiku pro výpočet a deklaraci spotřeby energie a emisí skleníkových plynů v přepravních službách (přeprava zboží a osob)“, má se za to, že takové určení je v souladu s tímto nařízením.

Pro účely tohoto nařízení se „lodí typu ro-ro“ rozumí loď určená pro přepravu nákladních přepravních jednotek, které mohou najet na loď a sjet z lodě, nebo mající nákladové prostory, do nichž lze najet a z nich vyjet.

| f) | U kontejnerových lodí se přepravovaný náklad určí jako celková hmotnost nákladu v metrických tunách, nebo není-li to možné, jako počet jednotek odpovídajících 20stopým jednotkám (TEU) vynásobený jejich standardní hmotností. Je-li náklad přepravovaný kontejnerovým plavidlem určen podle příslušných pokynů nebo nástrojů IMO v souladu s Mezinárodní úmluvou o bezpečnosti života na moři (SOLAS), má se za to, že takové určení je v souladu s tímto nařízením.
  Pro účely tohoto nařízení se „kontejnerovou lodí“ rozumí loď určená výhradně pro přepravu kontejnerů v nákladových prostorách a na palubě. |
| --- | --- |

f)

U kontejnerových lodí se přepravovaný náklad určí jako celková hmotnost nákladu v metrických tunách, nebo není-li to možné, jako počet jednotek odpovídajících 20stopým jednotkám (TEU) vynásobený jejich standardní hmotností. Je-li náklad přepravovaný kontejnerovým plavidlem určen podle příslušných pokynů nebo nástrojů IMO v souladu s Mezinárodní úmluvou o bezpečnosti života na moři (SOLAS), má se za to, že takové určení je v souladu s tímto nařízením.

Pro účely tohoto nařízení se „kontejnerovou lodí“ rozumí loď určená výhradně pro přepravu kontejnerů v nákladových prostorách a na palubě.

| g) | Při určování přepravovaného nákladu pro jiné kategorie lodí, než jsou osobní lodě, lodě typu ro-ro a kontejnerové lodě, lze zohlednit hmotnost a objem případného přepravovaného nákladu a počet případných přepravovaných cestujících. Tyto kategorie mimo jiné zahrnují tankery, lodě přepravující volně ložený náklad, lodě pro kusový náklad, chladírenské nákladní lodě, lodě na přepravu vozidel a lodě pro kombinovanou přepravu. |
| --- | --- |

g)

Při určování přepravovaného nákladu pro jiné kategorie lodí, než jsou osobní lodě, lodě typu ro-ro a kontejnerové lodě, lze zohlednit hmotnost a objem případného přepravovaného nákladu a počet případných přepravovaných cestujících. Tyto kategorie mimo jiné zahrnují tankery, lodě přepravující volně ložený náklad, lodě pro kusový náklad, chladírenské nákladní lodě, lodě na přepravu vozidel a lodě pro kombinovanou přepravu.

| 2. | S cílem zajistit jednotné podmínky pro uplatňování odst. 1 písm. g) přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů technická pravidla blíže určující parametry použitelné pro každou z ostatních kategorií lodí uvedených ve zmíněném písmenu.
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2 nejpozději 31. prosince 2016.
  Komise může prostřednictvím prováděcích aktů případně revidovat platné parametry uvedené v odst. 1 písm. g). Komise rovněž reviduje tyto parametry, je-li to třeba ke zohlednění změn této přílohy podle čl. 5 odst. 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2. |
| --- | --- |

2.

S cílem zajistit jednotné podmínky pro uplatňování odst. 1 písm. g) přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů technická pravidla blíže určující parametry použitelné pro každou z ostatních kategorií lodí uvedených ve zmíněném písmenu.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2 nejpozději 31. prosince 2016.

Komise může prostřednictvím prováděcích aktů případně revidovat platné parametry uvedené v odst. 1 písm. g). Komise rovněž reviduje tyto parametry, je-li to třeba ke zohlednění změn této přílohy podle čl. 5 odst. 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.

| 3. | Při dodržování pravidel uvedených v odstavcích 1 a 2 mohou společnosti rovněž zvolit uvedení specifických informací týkajících se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem. |
| --- | --- |

3.

Při dodržování pravidel uvedených v odstavcích 1 a 2 mohou společnosti rovněž zvolit uvedení specifických informací týkajících se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem.

B.   ROČNÍ MONITOROVÁNÍ (ČLÁNEK 10)

Při ročním monitorování dalších příslušných informací společnosti dodržují tato pravidla:

Hodnoty, které mají být monitorovány podle článku 10, se určují úhrnem příslušných údajů o jednotlivých plavbách.

Průměrná energetická účinnost se monitoruje pomocí alespoň čtyř ukazatelů: spotřeby paliva ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, spotřeby paliva ve vztahu k přepravnímu výkonu, emisí CO2 ve vztahu ke vzdálenosti, kterou loď urazila, a emisí CO2 ve vztahu k přepravnímu výkonu, a vypočte se takto:

Formula

Formula

Formula

Formula.

Při dodržování těchto pravidel mohou společnosti rovněž zvolit uvedení specifických informací týkajících se ledové třídy lodě a plavby zaledněným mořem, jakož i dalších informací týkajících se spotřebovaného paliva a emisí CO2, s rozlišením na základě dalších kritérií určených v plánu monitorování.

---

PŘÍLOHA III

Skutečnosti, ke kterým je třeba přihlížet v aktech v přenesené pravomoci stanovených v článcích 15 a 16

A.   POSTUPY OVĚŘOVÁNÍ

| — | Kompetence ověřovatelů; |
| --- | --- |

—

Kompetence ověřovatelů;

| — | dokumenty, jež musí společnosti poskytnout ověřovatelům; |
| --- | --- |

—

dokumenty, jež musí společnosti poskytnout ověřovatelům;

| — | posouzení rizika, které provádí ověřovatel; |
| --- | --- |

—

posouzení rizika, které provádí ověřovatel;

| — | posouzení souladu v případě plánu monitorování; |
| --- | --- |

—

posouzení souladu v případě plánu monitorování;

| — | ověření výkazu emisí; |
| --- | --- |

—

ověření výkazu emisí;

| — | úroveň závažnosti; |
| --- | --- |

—

úroveň závažnosti;

| — | přiměřená záruka ověřovatele; |
| --- | --- |

—

přiměřená záruka ověřovatele;

| — | nepřesnosti a nesoulad; |
| --- | --- |

—

nepřesnosti a nesoulad;

| — | obsah zprávy o ověření; |
| --- | --- |

—

obsah zprávy o ověření;

| — | doporučení ke zlepšení; |
| --- | --- |

—

doporučení ke zlepšení;

| — | komunikace mezi společností, ověřovateli a Komisí. |
| --- | --- |

—

komunikace mezi společností, ověřovateli a Komisí.

B.   AKREDITACE OVĚŘOVATELŮ

| — | Jak požádat o akreditaci pro činnosti lodní dopravy; |
| --- | --- |

—

Jak požádat o akreditaci pro činnosti lodní dopravy;

| — | jak budou ověřovatelé posuzováni vnitrostátními akreditačními orgány za účelem vydání osvědčení o akreditaci; |
| --- | --- |

—

jak budou ověřovatelé posuzováni vnitrostátními akreditačními orgány za účelem vydání osvědčení o akreditaci;

| — | jak budou vnitrostátní akreditační orgány provádět dohled, aby mohly potvrdit pokračování akreditace; |
| --- | --- |

—

jak budou vnitrostátní akreditační orgány provádět dohled, aby mohly potvrdit pokračování akreditace;

| — | požadavky na vnitrostátní akreditační orgány, aby byly způsobilé k poskytování akreditace ověřovatelům pro činnosti lodní dopravy, včetně odkazu na harmonizované normy. |
| --- | --- |

—

požadavky na vnitrostátní akreditační orgány, aby byly způsobilé k poskytování akreditace ověřovatelům pro činnosti lodní dopravy, včetně odkazu na harmonizované normy.

---

| 24.4.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 134/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 134/52

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 6/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES

(2015/C 134/06)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 1. července 2013 předložila Komise Radě a Evropskému parlamentu výše uvedený návrh (1) a související posouzení dopadů. |
| --- | --- |

1.

Dne 1. července 2013 předložila Komise Radě a Evropskému parlamentu výše uvedený návrh (1) a související posouzení dopadů.

| 2. | Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 16. října 2013 (2).
  Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 16. dubna 2014 (3), přičemž schválil 85 změn. |
| --- | --- |

2.

Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 16. října 2013 (2).

Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 16. dubna 2014 (3), přičemž schválil 85 změn.

| 3. | Rada a Evropský parlament vedly neformální jednání za účelem uzavření dohody ve fázi postoje Rady v prvním čtení („dohoda na začátku druhého čtení“). Tato jednání byla uzavřena dne 18. listopadu 2014 prozatímní dohodou. |
| --- | --- |

3.

Rada a Evropský parlament vedly neformální jednání za účelem uzavření dohody ve fázi postoje Rady v prvním čtení („dohoda na začátku druhého čtení“). Tato jednání byla uzavřena dne 18. listopadu 2014 prozatímní dohodou.

| 4. | Dne 3. prosince 2014 schválil Výbor Evropského parlamentu pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (ENVI) výsledek jednání v rámci neformálního trialogu. Téhož dne předseda výboru ENVI informoval dopisem předsedu Výboru stálých zástupců (část I), že pokud Rada formálně předloží Evropskému parlamentu svůj postoj, na kterém se dohodla, s výhradou ověření ze strany právníků-lingvistů, předseda uvedeného parlamentního výboru společně se zpravodajem doporučí plenárnímu zasedání, aby byl postoj Rady přijat ve druhém čtení Evropského parlamentu beze změn. |
| --- | --- |

4.

Dne 3. prosince 2014 schválil Výbor Evropského parlamentu pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (ENVI) výsledek jednání v rámci neformálního trialogu. Téhož dne předseda výboru ENVI informoval dopisem předsedu Výboru stálých zástupců (část I), že pokud Rada formálně předloží Evropskému parlamentu svůj postoj, na kterém se dohodla, s výhradou ověření ze strany právníků-lingvistů, předseda uvedeného parlamentního výboru společně se zpravodajem doporučí plenárnímu zasedání, aby byl postoj Rady přijat ve druhém čtení Evropského parlamentu beze změn.

| 5. | Na tomto základě Rada dne 17. prosince 2014 potvrdila svou politickou dohodu ohledně znění tohoto nařízení (4) v podobě dohodnuté uvedenými dvěma orgány. |
| --- | --- |

5.

Na tomto základě Rada dne 17. prosince 2014 potvrdila svou politickou dohodu ohledně znění tohoto nařízení (4) v podobě dohodnuté uvedenými dvěma orgány.

II.   CÍL

Hlavním cílem návrhu nařízení je zavést systém pro monitorování, vykazování a ověřování (MVO) emisí CO2 z námořní dopravy jakožto první krok k zavedení systému MVO na celosvětové úrovni.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

A.   Obecné informace

V návaznosti na hlasování na plenárním zasedání vedly Evropský parlament a Rada jednání s cílem uzavřít dohodu ve druhém čtení na základě postoje Rady v prvním čtení, který by Parlament mohl schválit beze změn. Znění postoje Rady v prvním čtení plně zohledňuje kompromis dosažený mezi společnými normotvůrci.

B.   Hlavní otázky

Změny provedené v návrhu Komise obecně zohledňují nezbytnost nalezení správné rovnováhy při zavádění systému pro monitorování, vykazování a ověřování (MVO), který by zůstal flexibilní, ale současně by zajistil minimální rovné podmínky a minimalizoval by administrativní zátěž.

Mezi hlavní otázky, které ve srovnání s původním návrhem Komise vyžadovaly určité změny, patří konkrétně:

| a) | seznam definic, který byl rozšířen, přičemž byly doplněny nové definice a další definice byly dále upřesněny; |
| --- | --- |

a)

seznam definic, který byl rozšířen, přičemž byly doplněny nové definice a další definice byly dále upřesněny;

| b) | obsah změn a postup pro změny plánu monitorování; |
| --- | --- |

b)

obsah změn a postup pro změny plánu monitorování;

| c) | druhy monitorování emisí CO2, přičemž byla zavedena zvláštní výjimka v případě monitorování jednotlivých plaveb; byla zahrnuta rovněž možnost na základě dobrovolnosti monitorovat a vykazovat další informace jako např. informace týkající se ledové třídy lodě a plavby v oblasti s výskytem ledových ker, a to za daný rok i u jednotlivých plaveb; |
| --- | --- |

c)

druhy monitorování emisí CO2, přičemž byla zavedena zvláštní výjimka v případě monitorování jednotlivých plaveb; byla zahrnuta rovněž možnost na základě dobrovolnosti monitorovat a vykazovat další informace jako např. informace týkající se ledové třídy lodě a plavby v oblasti s výskytem ledových ker, a to za daný rok i u jednotlivých plaveb;

| d) | organizace činností ověřování s cílem vyjasnit posloupnost jednotlivých kroků a postup zjednodušit; |
| --- | --- |

d)

organizace činností ověřování s cílem vyjasnit posloupnost jednotlivých kroků a postup zjednodušit;

| e) | struktura a obsah plnění požadavků a mechanismus sankcí spolu s případnými odkazy na směrnici 2009/16/ES o státní přístavní inspekci; |
| --- | --- |

e)

struktura a obsah plnění požadavků a mechanismus sankcí spolu s případnými odkazy na směrnici 2009/16/ES o státní přístavní inspekci;

| f) | vypuštění odkazu na nařízení (EU) č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu; |
| --- | --- |

f)

vypuštění odkazu na nařízení (EU) č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu;

| g) | informace, které má Komise zpřístupňovat, uznání (omezené) výjimky z tohoto požadavku na zveřejňování, jakož i jednotlivé druhy zpráv, které má Komise podle tohoto nařízení vypracovávat; |
| --- | --- |

g)

informace, které má Komise zpřístupňovat, uznání (omezené) výjimky z tohoto požadavku na zveřejňování, jakož i jednotlivé druhy zpráv, které má Komise podle tohoto nařízení vypracovávat;

| h) | oblast působnosti přílohy II, v jejímž rámci bylo zavedeno možné rozlišení mezi různými druhy lodí a další upřesnění platných parametrů pro výpočet přepravovaného nákladu prostřednictvím prováděcích aktů; a |
| --- | --- |

h)

oblast působnosti přílohy II, v jejímž rámci bylo zavedeno možné rozlišení mezi různými druhy lodí a další upřesnění platných parametrů pro výpočet přepravovaného nákladu prostřednictvím prováděcích aktů; a

| i) | oblast působnosti aktů v přenesené pravomoci uvedených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

i)

oblast působnosti aktů v přenesené pravomoci uvedených v tomto nařízení.

IV.   ZÁVĚR

Postoj Rady plně zohledňuje kompromis, jehož bylo za podpory Komise dosaženo při neformálních jednáních mezi Radou a Evropským parlamentem.

Tento kompromis byl potvrzen dopisem ze dne 3. prosince 2014, který předseda výboru ENVI Evropského parlamentu zaslal předsednictví. Uvedený kompromis poté na zasedání dne 17. prosince 2014 potvrdila Rada pro životní prostředí přijetím politické dohody.

---

(1)  Dokument 11851/13.

(2)  Dokument CESE 5340/2013.

(3)  Dokument 8671/14.

(4)  Dokument 16238/14.

---