# Službeni list C 172/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 172 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.27. svibnja 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 172

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.27. svibnja 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europska komisija |
| 2015/C 172/01 | Mišljenje Komisije оd 22. svibnja 2015. o izmijenjenom planu odlaganja radioaktivnog otpada nastalog u zgradi za konsolidaciju pogona CIRES u Francuskoj | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europska komisija

2015/C 172/01

Mišljenje Komisije оd 22. svibnja 2015. o izmijenjenom planu odlaganja radioaktivnog otpada nastalog u zgradi za konsolidaciju pogona CIRES u Francuskoj

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2015/C 172/02 | Zaključci Vijeća o jačanju međusektorske suradnje u području politika s ciljem učinkovitog rješavanja socijalno-ekonomskih izazova s kojima se suočavaju mladi | 3 |
| 2015/C 172/03 | Zaključci Vijeća o povećanju uloge sporta na lokalnoj razini u razvoju transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima | 8 |
| 2015/C 172/04 | Zaključci Vijeća o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti | 13 |
| 2015/C 172/05 | Zaključci Vijeća o ulozi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja u poticanju kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije | 17 |
| 2015/C 172/06 | Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2011/137/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 204/2011 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji | 22 |
| | Europska komisija |
| 2015/C 172/07 | Tečajna lista eura | 23 |
| 2015/C 172/08 | Tečajna lista eura | 24 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2015/C 172/02

Zaključci Vijeća o jačanju međusektorske suradnje u području politika s ciljem učinkovitog rješavanja socijalno-ekonomskih izazova s kojima se suočavaju mladi

3

2015/C 172/03

Zaključci Vijeća o povećanju uloge sporta na lokalnoj razini u razvoju transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima

8

2015/C 172/04

Zaključci Vijeća o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti

13

2015/C 172/05

Zaključci Vijeća o ulozi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja u poticanju kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije

17

2015/C 172/06

Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2011/137/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 204/2011 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

22

Europska komisija

2015/C 172/07

Tečajna lista eura

23

2015/C 172/08

Tečajna lista eura

24

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europska komisija

| 27.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 172/1

---

MIŠLJENJE KOMISIJE

оd 22. svibnja 2015.

o izmijenjenom planu odlaganja radioaktivnog otpada nastalog u zgradi za konsolidaciju pogona CIRES u Francuskoj

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(2015/C 172/01)

Procjena u nastavku provodi se u skladu s odredbama Ugovora o Euratomu, ne dovodeći u pitanje bilo kakve dodatne procjene koje se provode u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije te obvezama koje proizlaze iz njega i iz sekundarnog zakonodavstva (1).

Dana 16. prosinca 2014. Europska komisija je, u skladu s člankom 37. Ugovora o Euratomu, od francuske vlade zaprimila opće podatke koji se odnose na izmijenjeni plan zbrinjavanja radioaktivnog otpada iz zgrade za konsolidaciju pogona CIRES.

Na temelju tih podataka i nakon savjetovanja sa skupinom stručnjaka, Komisija je izradila sljedeće mišljenje:

| 1. | udaljenost između lokacije i najbliže granice s drugom državom članicom, u ovom slučaju Belgijom, iznosi 138 km; |
| --- | --- |

1.

udaljenost između lokacije i najbliže granice s drugom državom članicom, u ovom slučaju Belgijom, iznosi 138 km;

| 2. | izmijenjeni plan obuhvaća povećanje radnog kapaciteta postrojenja zbog kojeg su potrebna viša regulatorna ograničenja ispusta za radioaktivne plinove; |
| --- | --- |

2.

izmijenjeni plan obuhvaća povećanje radnog kapaciteta postrojenja zbog kojeg su potrebna viša regulatorna ograničenja ispusta za radioaktivne plinove;

| 3. | u uvjetima normalnog rada, ne očekuje se da će zbog izmijenjenog plana doći do izloženosti koja bi znatno utjecala na zdravlje stanovništva u drugoj državi članici, s obzirom na granice doza utvrđene u novoj Direktivi o osnovnim sigurnosnim normama (Direktiva 2013/59/Euratom); |
| --- | --- |

3.

u uvjetima normalnog rada, ne očekuje se da će zbog izmijenjenog plana doći do izloženosti koja bi znatno utjecala na zdravlje stanovništva u drugoj državi članici, s obzirom na granice doza utvrđene u novoj Direktivi o osnovnim sigurnosnim normama (Direktiva 2013/59/Euratom);

| 4. | u slučaju neplaniranih radioaktivnih ispusta do kojih može doći pri nesrećama tipa i veličine onih razmotrenih u izmijenjenom planu, doze kojima bi stanovništvo u drugoj državi članici vjerojatno bilo izloženo ne bi znatno utjecale na zdravlje u odnosu na referentne razine utvrđene u novoj Direktivi o osnovnim sigurnosnim normama (Direktiva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

u slučaju neplaniranih radioaktivnih ispusta do kojih može doći pri nesrećama tipa i veličine onih razmotrenih u izmijenjenom planu, doze kojima bi stanovništvo u drugoj državi članici vjerojatno bilo izloženo ne bi znatno utjecale na zdravlje u odnosu na referentne razine utvrđene u novoj Direktivi o osnovnim sigurnosnim normama (Direktiva 2013/59/Euratom).

Zaključno, Komisija smatra da provedbom izmijenjenog plana zbrinjavanja radioaktivnog otpada u bilo kojem obliku nastalog u zgradi za konsolidaciju pogona CIRES smještenog u Francuskoj, tijekom uobičajenog rada te u slučaju nesreće tipa i veličine one razmotrene u općim podacima, neće doći do radioaktivne kontaminacije vode, tla ili zraka neke druge države članice koja bi znatno utjecala na zdravlje u odnosu na odredbe utvrđene u novoj Direktivi o osnovnim sigurnosnim normama (Direktiva 2013/59/Euratom).

Sastavljeno u Bruxellesu 22. svibnja 2015.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  Na primjer, u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, ekološke aspekte potrebno je dodatno analizirati. Okvirno, Komisija bi htjela skrenuti pozornost na odredbe direktiva 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš, 2001/42/EZ o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš, 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore te 2000/60/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike.

1

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 27.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 172/3

---

Zaključci Vijeća o jačanju međusektorske suradnje u području politika s ciljem učinkovitog rješavanja socijalno-ekonomskih izazova s kojima se suočavaju mladi

(2015/C 172/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE

PODSJEĆAJUĆI NA POLITIČKU POZADINU OVOG PITANJA, KAKO JE NAVEDENO U PRILOGU, A POSEBNO NA SLJEDEĆE:

| 1. | Opći ciljevi strategije Europa 2020. i pojedinačni ciljevi država članica koji se odnose na povećanje zapošljavanja mladih, smanjenje ranog napuštanja školovanja i povećanje sudjelovanja u visokom obrazovanju posebno su važni za mlade i njihov socijalno-ekonomski položaj. |
| --- | --- |

1.

Opći ciljevi strategije Europa 2020. i pojedinačni ciljevi država članica koji se odnose na povećanje zapošljavanja mladih, smanjenje ranog napuštanja školovanja i povećanje sudjelovanja u visokom obrazovanju posebno su važni za mlade i njihov socijalno-ekonomski položaj.

| 2. | U obnovljenom okviru za europsku suradnju u području mladih za razdoblje od 2010. do 2018. (1) ističe se da inicijative trebaju omogućiti međusektorski pristup u kojem se vodi računa o problemima mladih prilikom oblikovanja, provođenja i procjenjivanja politika i djelovanja u ostalim područjima politika koja imaju važan utjecaj na živote mladih. |
| --- | --- |

2.

U obnovljenom okviru za europsku suradnju u području mladih za razdoblje od 2010. do 2018. (1) ističe se da inicijative trebaju omogućiti međusektorski pristup u kojem se vodi računa o problemima mladih prilikom oblikovanja, provođenja i procjenjivanja politika i djelovanja u ostalim područjima politika koja imaju važan utjecaj na živote mladih.

| 3. | Jedan od triju glavnih prioriteta navedenih u postojećem planu rada EU-a za mlade (2014. – 2015.) (2) jest jačanje međusektorske suradnje u okviru strategija EU-a. |
| --- | --- |

3.

Jedan od triju glavnih prioriteta navedenih u postojećem planu rada EU-a za mlade (2014. – 2015.) (2) jest jačanje međusektorske suradnje u okviru strategija EU-a.

| 4. | U Zaključcima Vijeća o povećanju potencijala politike za mlade pri postizanju ciljeva strategije Europa 2020. (3) ističe se da je međusektorska i međuinstitucijska koordinacija ključna za provedbu učinkovite politike za mlade te za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. za mlade. |
| --- | --- |

4.

U Zaključcima Vijeća o povećanju potencijala politike za mlade pri postizanju ciljeva strategije Europa 2020. (3) ističe se da je međusektorska i međuinstitucijska koordinacija ključna za provedbu učinkovite politike za mlade te za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. za mlade.

SVJESNO:

| 5. | neprestanih socijalno-ekonomskih izazova s kojima se trenutačno suočavaju mladi u Europskoj uniji, između ostalog visokih stopa nezaposlenosti (4), i njihovih društvenih posljedica koje zahtijevaju učinkovite međusektorske reakcije u okviru politika; |
| --- | --- |

5.

neprestanih socijalno-ekonomskih izazova s kojima se trenutačno suočavaju mladi u Europskoj uniji, između ostalog visokih stopa nezaposlenosti (4), i njihovih društvenih posljedica koje zahtijevaju učinkovite međusektorske reakcije u okviru politika;

SMATRA DA:

| 6. | Snažna i vidljiva, dobro definirana i koordinirana politika za mlade ima mnogo potencijala da međusektorskoj suradnji u području politika osigura dodanu vrijednost. Na taj se način potom mogu ostvariti pozitivni rezultati za mlade koji će imati koristi od sinergija takve suradnje. |
| --- | --- |

6.

Snažna i vidljiva, dobro definirana i koordinirana politika za mlade ima mnogo potencijala da međusektorskoj suradnji u području politika osigura dodanu vrijednost. Na taj se način potom mogu ostvariti pozitivni rezultati za mlade koji će imati koristi od sinergija takve suradnje.

| 7. | U sektoru mladih pitanja se mogu rješavati na način koji nije dostupan drugim sektorima. U njemu se mogu ponuditi dokazi i znanje o raznim pitanjima koja utječu na mlade, obuhvaćanje većeg broja mladih, uključujući one koji imaju manje prilika, te pristup koji se bavi potrebama mladih, a koji je fleksibilan, pristupačan mladima, koji ne stigmatizira te koji je cjelovit i inovativan. |
| --- | --- |

7.

U sektoru mladih pitanja se mogu rješavati na način koji nije dostupan drugim sektorima. U njemu se mogu ponuditi dokazi i znanje o raznim pitanjima koja utječu na mlade, obuhvaćanje većeg broja mladih, uključujući one koji imaju manje prilika, te pristup koji se bavi potrebama mladih, a koji je fleksibilan, pristupačan mladima, koji ne stigmatizira te koji je cjelovit i inovativan.

ISTIČE DA:

| 8. | Iako bi se sustavni pristupi trebali razvijati radi jačanja međusektorske suradnje na svim razinama, iznimno je važno usredotočiti se na rješavanje konkretnih i hitnih socijalno-ekonomskih izazova s kojima se mladi trenutačno suočavaju. |
| --- | --- |

8.

Iako bi se sustavni pristupi trebali razvijati radi jačanja međusektorske suradnje na svim razinama, iznimno je važno usredotočiti se na rješavanje konkretnih i hitnih socijalno-ekonomskih izazova s kojima se mladi trenutačno suočavaju.

| 9. | Međusektorski pristup politici za mlade važan je ne samo kako bi se ponudila učinkovitija rješenja za suočavanje sa socijalno-ekonomskim izazovima, već i kako bi se osigurale reakcije u okviru politika čiji je cilj ispunjavanje potreba svih mladih. |
| --- | --- |

9.

Međusektorski pristup politici za mlade važan je ne samo kako bi se ponudila učinkovitija rješenja za suočavanje sa socijalno-ekonomskim izazovima, već i kako bi se osigurale reakcije u okviru politika čiji je cilj ispunjavanje potreba svih mladih.

| 10. | Kako bi se maksimalno povećala uloga sektora mladih u suradnji s drugim sektorima, njegova vrijednost i doprinos trebaju se šire predstaviti i priznati. |
| --- | --- |

10.

Kako bi se maksimalno povećala uloga sektora mladih u suradnji s drugim sektorima, njegova vrijednost i doprinos trebaju se šire predstaviti i priznati.

UZIMAJUĆI U OBZIR NAČELO SUPSIDIJARNOSTI, UTVRĐUJE SLJEDEĆE PRIORITETE S CILJEM UNAPRJEĐENJA MEĐUSEKTORSKE POLITIKE ZA MLADE S CILJEM RJEŠAVANJA SOCIJALNO-EKONOMSKIH IZAZOVA MLADIH:

| I. | Razvoj, provedba i ocjenjivanje sustavnog pristupa međusektorskoj politici za mlade |
| --- | --- |

I.

DRŽAVE ČLANICE POZVANE SU:

| 11. | ojačati institucijsku suradnju, što uključuje poboljšanju komunikaciju i razmjenu informacija na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, kako bi se osiguralo potpuno uzimanje u obzir pitanja povezana s mladima prilikom oblikovanja, provedbe i ocjenjivanja politika u drugim područjima politika koja utječu na socijalno-ekonomski položaj mladih, poput obrazovanja i osposobljavanja, zapošljavanja, zdravlja i dobrobiti, socijalne politike, urbanog planiranja, sporta i kulture; |
| --- | --- |

11.

ojačati institucijsku suradnju, što uključuje poboljšanju komunikaciju i razmjenu informacija na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, kako bi se osiguralo potpuno uzimanje u obzir pitanja povezana s mladima prilikom oblikovanja, provedbe i ocjenjivanja politika u drugim područjima politika koja utječu na socijalno-ekonomski položaj mladih, poput obrazovanja i osposobljavanja, zapošljavanja, zdravlja i dobrobiti, socijalne politike, urbanog planiranja, sporta i kulture;

| 12. | uključiti sve relevantne sektore i u horizontalne i u vertikalne upravljačke strukture prilikom razvoja politike za mlade na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

uključiti sve relevantne sektore i u horizontalne i u vertikalne upravljačke strukture prilikom razvoja politike za mlade na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini;

| 13. | razmotriti provedbu sveobuhvatnih strategija za mlade kojima se povezuju relevantna djelovanja u okviru politika koja se bave pitanjima s kojima se suočavaju mladi, savjetovati se s mladima i organizacijama mladih i uključiti ih u proces prema potrebi; |
| --- | --- |

13.

razmotriti provedbu sveobuhvatnih strategija za mlade kojima se povezuju relevantna djelovanja u okviru politika koja se bave pitanjima s kojima se suočavaju mladi, savjetovati se s mladima i organizacijama mladih i uključiti ih u proces prema potrebi;

| 14. | iskoristiti postojeće mehanizme za praćenje položaja mladih ili razmotriti uspostavljanje novih te raditi na ostvarenju politika utemeljenih na dokazima i znanju, u kojima se podaci i rezultati istraživanja uključuju u razvoj politika kroz sva područja, između ostalog i prilikom izrade konkretnih političkih mjera. |
| --- | --- |

14.

iskoristiti postojeće mehanizme za praćenje položaja mladih ili razmotriti uspostavljanje novih te raditi na ostvarenju politika utemeljenih na dokazima i znanju, u kojima se podaci i rezultati istraživanja uključuju u razvoj politika kroz sva područja, između ostalog i prilikom izrade konkretnih političkih mjera.

KOMISIJA JE POZVANA:

| 15. | redovito obavještavati Vijeće i njegova pripremna tijela o ključnim dokumentima i inicijativama politika na razini EU-a koji utječu na socijalno-ekonomski položaj mladih; |
| --- | --- |

15.

redovito obavještavati Vijeće i njegova pripremna tijela o ključnim dokumentima i inicijativama politika na razini EU-a koji utječu na socijalno-ekonomski položaj mladih;

| 16. | razmotriti kako učinkovito primijeniti novi Komisijin pristup koordinirane politike klastera u rješavanju izazova s kojima se suočavaju mladi i u razvoju konkretnih međusektorskih djelovanja; |
| --- | --- |

16.

razmotriti kako učinkovito primijeniti novi Komisijin pristup koordinirane politike klastera u rješavanju izazova s kojima se suočavaju mladi i u razvoju konkretnih međusektorskih djelovanja;

| 17. | putem Izvješća EU-a o mladima ili drugih relevantnih instrumenata ocijeniti na koji se način pitanja povezana s mladima uzimaju u obzir u drugim područjima politika koja imaju znatan utjecaj na živote mladih; |
| --- | --- |

17.

putem Izvješća EU-a o mladima ili drugih relevantnih instrumenata ocijeniti na koji se način pitanja povezana s mladima uzimaju u obzir u drugim područjima politika koja imaju znatan utjecaj na živote mladih;

| 18. | nastaviti doprinositi razvoju politika utemeljenih na dokazima izradom istraživačkih projekata u suradnji s drugim relevantnim sektorima politika. |
| --- | --- |

18.

nastaviti doprinositi razvoju politika utemeljenih na dokazima izradom istraživačkih projekata u suradnji s drugim relevantnim sektorima politika.

DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJA POZVANE SU:

| 19. | predvidjeti međusektorski pristup kao jedno od glavnih provedbenih načela u budućoj politici za mlade na razini EU-a, što uključuje mogući budući plan rada EU-a za mlade, te predvidjeti konkretne međusektorske mjere u okviru za suradnju u području mladih za razdoblje nakon 2018.; |
| --- | --- |

19.

predvidjeti međusektorski pristup kao jedno od glavnih provedbenih načela u budućoj politici za mlade na razini EU-a, što uključuje mogući budući plan rada EU-a za mlade, te predvidjeti konkretne međusektorske mjere u okviru za suradnju u području mladih za razdoblje nakon 2018.;

| 20. | ojačati međusektorsku suradnju potpunim iskorištavanjem mogućnosti programa Erasmus+, između ostalog onih namijenjenih podupiranju reforme politika; |
| --- | --- |

20.

ojačati međusektorsku suradnju potpunim iskorištavanjem mogućnosti programa Erasmus+, između ostalog onih namijenjenih podupiranju reforme politika;

| 21. | prikupiti dokaze, između ostalog u okviru stručnih skupina osnovanih planom rada EU-a za mlade, o načinima na koje međusektorska suradnja u području politika može dati pozitivne rezultate i prenijeti učinke na druga područja društva koja će imati koristi od sinergijskih učinaka povećane suradnje; |
| --- | --- |

21.

prikupiti dokaze, između ostalog u okviru stručnih skupina osnovanih planom rada EU-a za mlade, o načinima na koje međusektorska suradnja u području politika može dati pozitivne rezultate i prenijeti učinke na druga područja društva koja će imati koristi od sinergijskih učinaka povećane suradnje;

| 22. | poticati suradnju s drugim sektorima politika prilikom sastavljanja Izvješća EU-a o mladima te njegove nalaze uzeti u obzir prilikom praćenja strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

22.

poticati suradnju s drugim sektorima politika prilikom sastavljanja Izvješća EU-a o mladima te njegove nalaze uzeti u obzir prilikom praćenja strategije Europa 2020.

| II. | Korištenje prilagođenim međusektorskim pristupima projektima, inicijativama i programima za rješavanje socijalno-ekonomskih izazova s kojima se suočavaju mladi |
| --- | --- |

II.

DRŽAVE ČLANICE POZVANE SU:

| 23. | jačati partnerske pristupe među sektorima za provedbu Garancije za mlade i drugih mjera te razmjenjivati najbolju praksu, posebno u odnosu na obuhvaćanje mladih; |
| --- | --- |

23.

jačati partnerske pristupe među sektorima za provedbu Garancije za mlade i drugih mjera te razmjenjivati najbolju praksu, posebno u odnosu na obuhvaćanje mladih;

| 24. | potražiti odgovarajuću podršku dugoročnom razvoju i provedbi aktivnosti koje se trenutačno financiraju iz inicijativa Garancije za mlade i u koje je uključen sektor mladih; |
| --- | --- |

24.

potražiti odgovarajuću podršku dugoročnom razvoju i provedbi aktivnosti koje se trenutačno financiraju iz inicijativa Garancije za mlade i u koje je uključen sektor mladih;

| 25. | ojačati ciljanu suradnju između ustanova za formalno obrazovanje i pružatelja neformalnog učenja s ciljem rješavanja problema ranog napuštanja školovanja i poticanja cjelovitog razvoja kompetencija, između ostalog upotrebom fleksibilnih pristupa pristupačnih mladima; |
| --- | --- |

25.

ojačati ciljanu suradnju između ustanova za formalno obrazovanje i pružatelja neformalnog učenja s ciljem rješavanja problema ranog napuštanja školovanja i poticanja cjelovitog razvoja kompetencija, između ostalog upotrebom fleksibilnih pristupa pristupačnih mladima;

| 26. | promicati suradnju između rada s mladima i socijalnih službi kako bi se zajednički rješavalo pitanje socijalne uključenosti mladih i osigurale rane intervencije, gdje je to potrebno; |
| --- | --- |

26.

promicati suradnju između rada s mladima i socijalnih službi kako bi se zajednički rješavalo pitanje socijalne uključenosti mladih i osigurale rane intervencije, gdje je to potrebno;

| 27. | uključiti svijet rada pri planiranju i provedbi inicijativa usmjerenih na razvoj kompetencija mladih; |
| --- | --- |

27.

uključiti svijet rada pri planiranju i provedbi inicijativa usmjerenih na razvoj kompetencija mladih;

| 28. | ojačati sve usluge za mlade u suradnji s lokalnim vlastima, osobama koje rade s mladima i drugim stručnjacima koji rade s mladima, gdje je to potrebno. |
| --- | --- |

28.

ojačati sve usluge za mlade u suradnji s lokalnim vlastima, osobama koje rade s mladima i drugim stručnjacima koji rade s mladima, gdje je to potrebno.

KOMISIJA JE POZVANA:

| 29. | olakšati umrežavanje i razmjenu dobre prakse na europskoj razini među tvorcima politika za mlade i nevladinim organizacijama uključenima u provedbu Garancije za mlade; |
| --- | --- |

29.

olakšati umrežavanje i razmjenu dobre prakse na europskoj razini među tvorcima politika za mlade i nevladinim organizacijama uključenima u provedbu Garancije za mlade;

| 30. | ojačati unutarnju koordinaciju među relevantnim službama Komisije u vezi s razvojem inicijativa povezanih s mladima i raspravom o pitanjima povezanima s mladima na razini EU-a. |
| --- | --- |

30.

ojačati unutarnju koordinaciju među relevantnim službama Komisije u vezi s razvojem inicijativa povezanih s mladima i raspravom o pitanjima povezanima s mladima na razini EU-a.

DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJA POZVANE SU:

| 31. | razmotriti iskorištavanje mogućnosti financiranja iz europskih strukturnih fondova i programa Erasmus+ s ciljem učinkovitog rješavanja socijalno-ekonomskih izazova mladih konkretnim međusektorskim projektima; |
| --- | --- |

31.

razmotriti iskorištavanje mogućnosti financiranja iz europskih strukturnih fondova i programa Erasmus+ s ciljem učinkovitog rješavanja socijalno-ekonomskih izazova mladih konkretnim međusektorskim projektima;

| 32. | riješiti navedena pitanja tijekom predstojeće aktivnosti suradničkog učenja među državama članicama o jačanju međusektorske politike za mlade na nacionalnoj razini koja se organizira u okviru plana rada EU-a za mlade; |
| --- | --- |

32.

riješiti navedena pitanja tijekom predstojeće aktivnosti suradničkog učenja među državama članicama o jačanju međusektorske politike za mlade na nacionalnoj razini koja se organizira u okviru plana rada EU-a za mlade;

| 33. | pozvati dionike koji predstavljaju druge sektore na događanja poput Europskog tjedna mladih i konferencija EU-a o mladima kada je to relevantno te olakšati pružanje povratnih informacija i raspravu među sektorima. |
| --- | --- |

33.

pozvati dionike koji predstavljaju druge sektore na događanja poput Europskog tjedna mladih i konferencija EU-a o mladima kada je to relevantno te olakšati pružanje povratnih informacija i raspravu među sektorima.

| III. | Jačanje vidljivosti vrijednosti rada s mladima i drugih alata politike za mlade te dopunske uloge koju imaju u učinkovitom rješavanju izazova s kojima se suočavaju mladi |
| --- | --- |

III.

DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJA POZVANE SU:

| 34. | uključiti mlade u ključne odluke o politikama koje na njih utječu iskorištavanjem postojećih ili novih kanala sudjelovanja mladih, što uključuje proces strukturiranog dijaloga; |
| --- | --- |

34.

uključiti mlade u ključne odluke o politikama koje na njih utječu iskorištavanjem postojećih ili novih kanala sudjelovanja mladih, što uključuje proces strukturiranog dijaloga;

| 35. | dalje promicati priznavanje rada s mladima i neformalnog učenja te konkretne alate kao što je Youthpass među drugim sektorima, poput zapošljavanja, obrazovanja, osposobljavanja i kulture, te među drugim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

35.

dalje promicati priznavanje rada s mladima i neformalnog učenja te konkretne alate kao što je Youthpass među drugim sektorima, poput zapošljavanja, obrazovanja, osposobljavanja i kulture, te među drugim relevantnim dionicima;

| 36. | dodatno unaprijediti priznavanje rada s mladima i vrednovanje neformalnog i informalnog učenja istraživanjem mogućnosti opće uporabe potvrde Youthpass izvan programa Erasmus+ i korištenja njome kao nacionalnim alatom za priznavanje ako je to relevantno; |
| --- | --- |

36.

dodatno unaprijediti priznavanje rada s mladima i vrednovanje neformalnog i informalnog učenja istraživanjem mogućnosti opće uporabe potvrde Youthpass izvan programa Erasmus+ i korištenja njome kao nacionalnim alatom za priznavanje ako je to relevantno;

| 37. | promicati i redovito podizati razinu svijesti u drugim sektorima o postignućima profesionalnog i dobrovoljnog rada s mladima; |
| --- | --- |

37.

promicati i redovito podizati razinu svijesti u drugim sektorima o postignućima profesionalnog i dobrovoljnog rada s mladima;

| 38. | razvijati inicijative kako bi se volontiranje upoznalo, razumjelo, upotrebljavalo i priznavalo kao proces neformalnog učenja; |
| --- | --- |

38.

razvijati inicijative kako bi se volontiranje upoznalo, razumjelo, upotrebljavalo i priznavalo kao proces neformalnog učenja;

| 39. | podupirati i promicati provedbu suradničkih inicijativa između okružja za formalno i neformalno učenje koje imaju mogućnost povećanja ishoda učenja. |
| --- | --- |

39.

podupirati i promicati provedbu suradničkih inicijativa između okružja za formalno i neformalno učenje koje imaju mogućnost povećanja ishoda učenja.

KOMISIJA JE POZVANA:

| 40. | stvarati mogućnosti za korištenje potvrdom Youthpass izvan programa Erasmus+ kao nacionalnim alatom za priznavanje ako je to relevantno te poduprijeti države članice da se na takav način koriste njome. |
| --- | --- |

40.

stvarati mogućnosti za korištenje potvrdom Youthpass izvan programa Erasmus+ kao nacionalnim alatom za priznavanje ako je to relevantno te poduprijeti države članice da se na takav način koriste njome.

---

(1)  SL C 311, 19.12.2009., str. 1.

(2)  SL C 183, 14.6.2014., str. 5.

(3)  SL C 224, 3.8.2013., str. 2.

(4)  Više od pet milijuna mladih (u dobi do 25 godina) bilo je nezaposleno na području 28 država članica EU-a u drugom tromjesečju 2014. To znači stopu nezaposlenosti od 21,7 %, dok je stopa NEET-ova (mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju) iznosila 13 %. Izvor: Eurostat

---

PRILOG

PODSJEĆAJUĆI NA POLITIČKU POZADINU OVOG PITANJA

Politička pozadina

| 1. | Zaključci Vijeća o jačanju socijalne uključenosti mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, u kojima se navodi potreba za upotrebom cjelovitog pristupa i međusektorskom suradnjom. Sve instrumente, mjere i djelovanja u okviru politika trebalo bi koordinirati na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini te bi u izradu i provedbu mjera za socijalno uključivanje mladih trebalo uključiti širok raspon dionika (1). |
| --- | --- |

1.

Zaključci Vijeća o jačanju socijalne uključenosti mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, u kojima se navodi potreba za upotrebom cjelovitog pristupa i međusektorskom suradnjom. Sve instrumente, mjere i djelovanja u okviru politika trebalo bi koordinirati na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini te bi u izradu i provedbu mjera za socijalno uključivanje mladih trebalo uključiti širok raspon dionika (1).

| 2. | Preporuke Vijeća o uspostavi Garancije za mlade u sklopu „Paketa mjera za zapošljavanje mladih” (2). |
| --- | --- |

2.

Preporuke Vijeća o uspostavi Garancije za mlade u sklopu „Paketa mjera za zapošljavanje mladih” (2).

| 3. | Zaključci Vijeća o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, kao odgovor na „Nova razmišljanja o obrazovanju: ulaganje u vještine za bolje socioekonomske ishode” i „Godišnji pregled rasta 2013.” (3). |
| --- | --- |

3.

Zaključci Vijeća o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, kao odgovor na „Nova razmišljanja o obrazovanju: ulaganje u vještine za bolje socioekonomske ishode” i „Godišnji pregled rasta 2013.” (3).

| 4. | Preporuka Vijeća o politikama kojima je cilj smanjenje ranog napuštanja školovanja, u kojoj se ističe potreba za sveobuhvatnim međusektorskim politikama za jačanje veza između sustava obrazovanja i osposobljavanja te zapošljavanja (4). |
| --- | --- |

4.

Preporuka Vijeća o politikama kojima je cilj smanjenje ranog napuštanja školovanja, u kojoj se ističe potreba za sveobuhvatnim međusektorskim politikama za jačanje veza između sustava obrazovanja i osposobljavanja te zapošljavanja (4).

| 5. | Preporuka Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (5). |
| --- | --- |

5.

Preporuka Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (5).

| 6. | Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport. |
| --- | --- |

6.

Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport.

---

(1)  SL C 30, 1.2.2014., str. 5.

(2)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

(3)  SL C 64, 5.3.2013., str. 5.

(4)  SL C 191, 1.7.2011., str. 1.

(5)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 50.

---

| 27.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 172/8

---

Zaključci Vijeća o povećanju uloge sporta na lokalnoj razini u razvoju transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima

(2015/C 172/03)

VIJEĆE EU-a I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PODSJEĆAJUĆI NA POLITIČKU POZADINU OVOG PITANJA, KAKO JE NAVEDENO U PRILOGU, A POSEBNO NA SLJEDEĆE:

| 1. | Strategiju Europa 2020. i njezine vodeće inicijative, kojima se naglašava potreba da mladi ljudi stječu vještine i kompetencije te da se riješi pitanje visokih razina nezaposlenosti mladih u Europi, kao i Objedinjeno izvješće o preispitivanju strategije Europa 2020. u sredini programskog razdoblja (1) u kojem se među ključnim ishodima navodi važna uloga sportskog sektora kao instrumenta socijalne kohezije i uključenosti. |
| --- | --- |

1.

Strategiju Europa 2020. i njezine vodeće inicijative, kojima se naglašava potreba da mladi ljudi stječu vještine i kompetencije te da se riješi pitanje visokih razina nezaposlenosti mladih u Europi, kao i Objedinjeno izvješće o preispitivanju strategije Europa 2020. u sredini programskog razdoblja (1) u kojem se među ključnim ishodima navodi važna uloga sportskog sektora kao instrumenta socijalne kohezije i uključenosti.

| 2. | Plan rada Europske unije u području sporta za razdoblje 2014. – 2017. (2) u kojem se naglašava važan doprinos sporta ukupnim ciljevima strategije Europa 2020. s obzirom na jak potencijal sektora da doprinese pametnom, održivom i uključivom rastu. U jednom od tri prioriteta Plana rada, „Sport i društvo”, naglašava se povezanost sporta sa zapošljavanjem, obrazovanjem i osposobljavanjem. |
| --- | --- |

2.

Plan rada Europske unije u području sporta za razdoblje 2014. – 2017. (2) u kojem se naglašava važan doprinos sporta ukupnim ciljevima strategije Europa 2020. s obzirom na jak potencijal sektora da doprinese pametnom, održivom i uključivom rastu. U jednom od tri prioriteta Plana rada, „Sport i društvo”, naglašava se povezanost sporta sa zapošljavanjem, obrazovanjem i osposobljavanjem.

| 3. | Rezoluciju Vijeća od 20. srpnja 2006. o priznavanju vrijednosti neformalnog i informalnog učenja u europskom području povezanom s mladima (3) kojom se naglašava da neformalno i informalno učenje mogu omogućiti mladim ljudima da usvoje dodatno znanje, vještine i kompetencije te doprinijeti njihovu osobnom razvoju, socijalnoj uključenosti i aktivnom građanstvu, poboljšavajući time njihove mogućnosti za zapošljavanje, kao i to da bi poslodavci, formalno obrazovanje i civilno društvo općenito trebali voditi računa o većem priznavanju tih dviju vrsta učenja. |
| --- | --- |

3.

Rezoluciju Vijeća od 20. srpnja 2006. o priznavanju vrijednosti neformalnog i informalnog učenja u europskom području povezanom s mladima (3) kojom se naglašava da neformalno i informalno učenje mogu omogućiti mladim ljudima da usvoje dodatno znanje, vještine i kompetencije te doprinijeti njihovu osobnom razvoju, socijalnoj uključenosti i aktivnom građanstvu, poboljšavajući time njihove mogućnosti za zapošljavanje, kao i to da bi poslodavci, formalno obrazovanje i civilno društvo općenito trebali voditi računa o većem priznavanju tih dviju vrsta učenja.

| 4. | Preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (4) kojom se utvrđuju mogućnosti i mehanizmi kojima se omogućuje da znanje, vještine i kompetencije usvojene neformalnim i informalnim učenjem igraju važnu ulogu u povećanju zapošljivosti i mobilnosti, kao i u povećanju motivacije za cjeloživotno učenje. |
| --- | --- |

4.

Preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (4) kojom se utvrđuju mogućnosti i mehanizmi kojima se omogućuje da znanje, vještine i kompetencije usvojene neformalnim i informalnim učenjem igraju važnu ulogu u povećanju zapošljivosti i mobilnosti, kao i u povećanju motivacije za cjeloživotno učenje.

UVAŽAVAJU DA:

| 5. | Sudjelovanje u sportu na lokalnoj razini (5), iako se radi prvenstveno o fizičkoj aktivnosti za slobodno vrijeme, također donosi dodanu vrijednost u pogledu zdravijeg i općenito uključivijeg i održivijeg društva u Europi. Mogu se razviti pozitivni društveni stavovi i vrijednosti, kao i vještine i kompetencije pojedinca, među ostalim transverzalne vještine (6) kao što su sposobnost kritičkog razmišljanja, preuzimanja inicijative, rješavanja problema i rada u suradnji s drugima (7). |
| --- | --- |

5.

Sudjelovanje u sportu na lokalnoj razini (5), iako se radi prvenstveno o fizičkoj aktivnosti za slobodno vrijeme, također donosi dodanu vrijednost u pogledu zdravijeg i općenito uključivijeg i održivijeg društva u Europi. Mogu se razviti pozitivni društveni stavovi i vrijednosti, kao i vještine i kompetencije pojedinca, među ostalim transverzalne vještine (6) kao što su sposobnost kritičkog razmišljanja, preuzimanja inicijative, rješavanja problema i rada u suradnji s drugima (7).

| 6. | Postoji potreba da se odgovori na povećane zahtjeve za naprednim gospodarstvom temeljenim na znanju, osobito što se tiče razvoja transverzalnih vještina i sposobnosti učinkovite primjene takvih vještina u različitim sektorima; u vrijeme kada se zahtjevi na tržištu rada brzo mijenjaju, poslodavci veoma cijene transverzalne vještine, ali često navode da novi zaposlenici nemaju takvih vještina. |
| --- | --- |

6.

Postoji potreba da se odgovori na povećane zahtjeve za naprednim gospodarstvom temeljenim na znanju, osobito što se tiče razvoja transverzalnih vještina i sposobnosti učinkovite primjene takvih vještina u različitim sektorima; u vrijeme kada se zahtjevi na tržištu rada brzo mijenjaju, poslodavci veoma cijene transverzalne vještine, ali često navode da novi zaposlenici nemaju takvih vještina.

| 7. | U pogledu doprinosa sporta razvoju transverzalnih vještina, postoji neiskorišteni potencijal, osobito za mlade ljude, s obzirom na to da su vještine usvojene putem neformalnog (8) i informalnog (9) učenja vrijedne za osobni i profesionalni razvoj, među ostalim na tržištu rada i u cjeloživotnom učenju (10). |
| --- | --- |

7.

U pogledu doprinosa sporta razvoju transverzalnih vještina, postoji neiskorišteni potencijal, osobito za mlade ljude, s obzirom na to da su vještine usvojene putem neformalnog (8) i informalnog (9) učenja vrijedne za osobni i profesionalni razvoj, među ostalim na tržištu rada i u cjeloživotnom učenju (10).

| 8. | U pogledu priznavanja vrijednosti transverzalnih vještina usvojenih neformalnim i informalnim učenjem putem sporta na lokalnoj razini, prvi su koraci podizanje svijesti i vidljivosti prije svega među samim sudionicima, roditeljima, volonterima i osobljem, ali i u cijelom društvu, uključujući poslodavce. |
| --- | --- |

8.

U pogledu priznavanja vrijednosti transverzalnih vještina usvojenih neformalnim i informalnim učenjem putem sporta na lokalnoj razini, prvi su koraci podizanje svijesti i vidljivosti prije svega među samim sudionicima, roditeljima, volonterima i osobljem, ali i u cijelom društvu, uključujući poslodavce.

ISTIČU DA:

| 9. | Sport doprinosi strateškim ciljevima Unije u pogledu rasta, radnih mjesta i socijalne kohezije, što uključuje hitne izazove s kojima se Europa trenutačno susreće, kao što je i dalje trajno visoka stopa nezaposlenosti mladih (11) u Europi. Kako bi sport i dalje razvijao svoj puni potencijal u tom pogledu, važno je raditi na međusektorskom pristupu koji uključuje ostala područja politika kao što su obrazovanje i osposobljavanje, mladi i zapošljavanje, socijalna skrb i javno zdravstvo. |
| --- | --- |

9.

Sport doprinosi strateškim ciljevima Unije u pogledu rasta, radnih mjesta i socijalne kohezije, što uključuje hitne izazove s kojima se Europa trenutačno susreće, kao što je i dalje trajno visoka stopa nezaposlenosti mladih (11) u Europi. Kako bi sport i dalje razvijao svoj puni potencijal u tom pogledu, važno je raditi na međusektorskom pristupu koji uključuje ostala područja politika kao što su obrazovanje i osposobljavanje, mladi i zapošljavanje, socijalna skrb i javno zdravstvo.

| 10. | Netradicionalni sportovi (12) često su osobito privlačni mladim ljudima, među ostalim onima koji imaju manje prilika, te bi se mogućnosti koje ti sportovi nude mogle dalje istražiti. |
| --- | --- |

10.

Netradicionalni sportovi (12) često su osobito privlačni mladim ljudima, među ostalim onima koji imaju manje prilika, te bi se mogućnosti koje ti sportovi nude mogle dalje istražiti.

| 11. | Kompetentno osoblje u sportu na lokalnoj razini, među ostalim volonteri, od ključne je važnosti za podizanje svijesti, otkrivanje dodane vrijednosti i koristi koje sport može pružiti u pogledu razvijanja transverzalnih vještina. |
| --- | --- |

11.

Kompetentno osoblje u sportu na lokalnoj razini, među ostalim volonteri, od ključne je važnosti za podizanje svijesti, otkrivanje dodane vrijednosti i koristi koje sport može pružiti u pogledu razvijanja transverzalnih vještina.

U TOM POGLEDU POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE EU-a DA, UZIMAJUĆI U OBZIR SUPSIDIJARNOST:

| 12. | Stvore veću svijest među dionicima u sportu na lokalnoj razini, u društvu i među poslodavcima o tome da transverzalne vještine usvojene sudjelovanjem u sportu na lokalnoj razini imaju osobnu, socijalnu i gospodarsku dodanu vrijednost koja se može iskoristiti u drugim sektorima. |
| --- | --- |

12.

Stvore veću svijest među dionicima u sportu na lokalnoj razini, u društvu i među poslodavcima o tome da transverzalne vještine usvojene sudjelovanjem u sportu na lokalnoj razini imaju osobnu, socijalnu i gospodarsku dodanu vrijednost koja se može iskoristiti u drugim sektorima.

| 13. | Surađuju s ostalim relevantnim sektorima i među državama članicama EU-a te s njima razmjenjuju dobru praksu o pozitivnim koristima vještina usvojenih izvan formalnog obrazovanja putem neformalnog i informalnog učenja u sportu na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

13.

Surađuju s ostalim relevantnim sektorima i među državama članicama EU-a te s njima razmjenjuju dobru praksu o pozitivnim koristima vještina usvojenih izvan formalnog obrazovanja putem neformalnog i informalnog učenja u sportu na lokalnoj razini.

| 14. | Potiču razvoj znanja, vještina i kompetencija kompetentnog osoblja, među ostalim volontera, u sportu na lokalnoj razini s ciljem jačanja socijalnih i obrazovnih vrijednosti kao i transverzalnih vještina putem sporta na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

14.

Potiču razvoj znanja, vještina i kompetencija kompetentnog osoblja, među ostalim volontera, u sportu na lokalnoj razini s ciljem jačanja socijalnih i obrazovnih vrijednosti kao i transverzalnih vještina putem sporta na lokalnoj razini.

| 15. | Potiču inovativna partnerstva između pružatelja formalnog i neformalnog učenja, kao i u sektorima za mlade i sportskim sektorima, s ciljem razvijanja pristupâ učenju koji bi mogli biti primjereni u sektoru sporta na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

15.

Potiču inovativna partnerstva između pružatelja formalnog i neformalnog učenja, kao i u sektorima za mlade i sportskim sektorima, s ciljem razvijanja pristupâ učenju koji bi mogli biti primjereni u sektoru sporta na lokalnoj razini.

| 16. | Promiču samoprocjenu vještina, osobito među mladim ljudima, koja uključuje transverzalne vještine usvojene bavljenjem sportom na lokalnoj razini, kao i upotrebu uobičajenih putovnica vještina i predložaka za pisanje životopisa, osobito Europassa. |
| --- | --- |

16.

Promiču samoprocjenu vještina, osobito među mladim ljudima, koja uključuje transverzalne vještine usvojene bavljenjem sportom na lokalnoj razini, kao i upotrebu uobičajenih putovnica vještina i predložaka za pisanje životopisa, osobito Europassa.

| 17. | Iskoriste postojeće aranžmane kojima je cilj omogućavanje procjene vještina i iskustava usvojenih putem neformalnog i informalnog učenja u sportu. |
| --- | --- |

17.

Iskoriste postojeće aranžmane kojima je cilj omogućavanje procjene vještina i iskustava usvojenih putem neformalnog i informalnog učenja u sportu.

| 18. | Dodatno poboljšaju ukupno sudjelovanje mladih ljudi u sportu na lokalnoj razini, među ostalim onih koji imaju manje prilika, na nacionalnoj i lokalnoj razini, te iskoriste pozitivan potencijal netradicionalnih sportova u tom pogledu. |
| --- | --- |

18.

Dodatno poboljšaju ukupno sudjelovanje mladih ljudi u sportu na lokalnoj razini, među ostalim onih koji imaju manje prilika, na nacionalnoj i lokalnoj razini, te iskoriste pozitivan potencijal netradicionalnih sportova u tom pogledu.

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU I DRŽAVE ČLANICE DA UNUTAR SVOJIH PODRUČJA NADLEŽNOSTI:

| 19. | Promiču vrijednost transverzalnih vještina koje osobe koje uče usvajaju bavljenjem sportom na lokalnoj razini tako da se njima mogu učinkovito koristiti u različitim sektorima u svrhu zapošljavanja, mobilnosti u svrhu učenja ili cjeloživotnog učenja. |
| --- | --- |

19.

Promiču vrijednost transverzalnih vještina koje osobe koje uče usvajaju bavljenjem sportom na lokalnoj razini tako da se njima mogu učinkovito koristiti u različitim sektorima u svrhu zapošljavanja, mobilnosti u svrhu učenja ili cjeloživotnog učenja.

| 20. | Prepoznaju i integriraju pozitivne ishode transverzalnih vještina razvijenih putem sektora sporta na lokalnoj razini u nacionalnim i europskim politikama te strategijama koje se tiču sporta, mladih, socijalne skrbi, zdravstva, obrazovanja i zapošljavanja. |
| --- | --- |

20.

Prepoznaju i integriraju pozitivne ishode transverzalnih vještina razvijenih putem sektora sporta na lokalnoj razini u nacionalnim i europskim politikama te strategijama koje se tiču sporta, mladih, socijalne skrbi, zdravstva, obrazovanja i zapošljavanja.

| 21. | Prepoznaju i podrže doprinose koje u pružanju mogućnosti za neformalno učenje daju organizacije za bavljenje sportom na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

21.

Prepoznaju i podrže doprinose koje u pružanju mogućnosti za neformalno učenje daju organizacije za bavljenje sportom na lokalnoj razini.

| 22. | Istraže potencijal za suradnju sa sektorom mladih, posebno u pogledu:






  a. | primjene metoda i alata neformalnog učenja u sportskom sektoru; |
| --- | --- | --- |

22.

Istraže potencijal za suradnju sa sektorom mladih, posebno u pogledu:

a.

primjene metoda i alata neformalnog učenja u sportskom sektoru;

| b. | korištenja sportskim aktivnostima u metodama neformalnog učenja u sektoru mladih; |
| --- | --- |

b.

korištenja sportskim aktivnostima u metodama neformalnog učenja u sektoru mladih;

| c. | poticanja više projekata koji se financiraju u okviru Europske volonterske službe a uključuju mlade volontere iz neprofitnih organizacija u sportskom sektoru; |
| --- | --- |

c.

poticanja više projekata koji se financiraju u okviru Europske volonterske službe a uključuju mlade volontere iz neprofitnih organizacija u sportskom sektoru;

| d. | korištenja sportskim aktivnostima kao alatom socijalne uključenosti i obuhvaćanja, među ostalim u pogledu njegova doprinosa provedbi Garancije za mlade u Europi. |
| --- | --- |

d.

korištenja sportskim aktivnostima kao alatom socijalne uključenosti i obuhvaćanja, među ostalim u pogledu njegova doprinosa provedbi Garancije za mlade u Europi.

| 23. | Potiču inicijative, gdje je prikladno, među ostalim u sklopu Europskog tjedna sporta, o obrazovnoj vrijednosti sporta, kao i inicijative za jačanje socijalno uključivih zajednica. |
| --- | --- |

23.

Potiču inicijative, gdje je prikladno, među ostalim u sklopu Europskog tjedna sporta, o obrazovnoj vrijednosti sporta, kao i inicijative za jačanje socijalno uključivih zajednica.

| 24. | Surađuju na povećanju standarda osposobljavanja i podučavanja te obrazovanja trenerâ i instruktorâ kao i volonterâ olakšavajući razmjenu informacija i iskustava između tvoraca politike i dionika u sportu. |
| --- | --- |

24.

Surađuju na povećanju standarda osposobljavanja i podučavanja te obrazovanja trenerâ i instruktorâ kao i volonterâ olakšavajući razmjenu informacija i iskustava između tvoraca politike i dionika u sportu.

| 25. | Potiču volontiranje u sportu i podizanje svijesti o vrijednosti volontiranja u sportu, osobito za usvajanje transverzalnih vještina, prepoznajući volontiranje kao važan oblik neformalnog učenja i jačajući nacionalne i prekogranične mobilnosti mladih volontera. |
| --- | --- |

25.

Potiču volontiranje u sportu i podizanje svijesti o vrijednosti volontiranja u sportu, osobito za usvajanje transverzalnih vještina, prepoznajući volontiranje kao važan oblik neformalnog učenja i jačajući nacionalne i prekogranične mobilnosti mladih volontera.

| 26. | Potiču učinkovitu uporabu instrumenata financiranja EU-a poput programa Erasmus+ kao priliku za razvoj transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima, kako bi također pojačali socijalnu uključenost, aktivno građanstvo kao i povećano sudjelovanje u sportu na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

26.

Potiču učinkovitu uporabu instrumenata financiranja EU-a poput programa Erasmus+ kao priliku za razvoj transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima, kako bi također pojačali socijalnu uključenost, aktivno građanstvo kao i povećano sudjelovanje u sportu na lokalnoj razini.

| 27. | Primjenjuju daljnje postupke proizašle iz Preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju formalnog i neformalnog učenja kako bi pristupili pitanju transverzalnih vještina usvojenih bavljenjem sportom. |
| --- | --- |

27.

Primjenjuju daljnje postupke proizašle iz Preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju formalnog i neformalnog učenja kako bi pristupili pitanju transverzalnih vještina usvojenih bavljenjem sportom.

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU DA:

| 28. | Provede studiju o doprinosu sporta zapošljivosti mladih ljudi u kontekstu strategije Europa 2020., među ostalim o aspektima transverzalnih vještina usvojenih sudjelovanjem u sportu na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

28.

Provede studiju o doprinosu sporta zapošljivosti mladih ljudi u kontekstu strategije Europa 2020., među ostalim o aspektima transverzalnih vještina usvojenih sudjelovanjem u sportu na lokalnoj razini.

| 29. | Uključi sportsku dimenziju u postojeće rasprave o politikama i događaje na temu vještina kako bi se podigla svijest i istražili konkretniji načini usvajanja transverzalnih vještina u sportu i putem njega. |
| --- | --- |

29.

Uključi sportsku dimenziju u postojeće rasprave o politikama i događaje na temu vještina kako bi se podigla svijest i istražili konkretniji načini usvajanja transverzalnih vještina u sportu i putem njega.

| 30. | Nastavi, među ostalim u sklopu mandata stručnih skupina koje su uspostavljene Planom rada EU-a za sport, s prikupljanjem podataka, najboljih praksi i analize socijalne i ekonomske važnosti sporta i toga kako sport na lokalnoj razini doprinosi područjima poput zapošljavanja, obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim s naglaskom na razvoju osobnih i transverzalnih vještina. |
| --- | --- |

30.

Nastavi, među ostalim u sklopu mandata stručnih skupina koje su uspostavljene Planom rada EU-a za sport, s prikupljanjem podataka, najboljih praksi i analize socijalne i ekonomske važnosti sporta i toga kako sport na lokalnoj razini doprinosi područjima poput zapošljavanja, obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim s naglaskom na razvoju osobnih i transverzalnih vještina.

| 31. | Olakša razmjenu informacija i dobrih praksi, učinkovito suradničko učenje i umrežavanje među zemljama članicama, osobito u pogledu razvoja pristupačnijeg, privlačnijeg i raznovrsnijeg sporta na lokalnoj razini, posebno za mlade ljude. |
| --- | --- |

31.

Olakša razmjenu informacija i dobrih praksi, učinkovito suradničko učenje i umrežavanje među zemljama članicama, osobito u pogledu razvoja pristupačnijeg, privlačnijeg i raznovrsnijeg sporta na lokalnoj razini, posebno za mlade ljude.

POZIVAJU SPORTSKE POKRETE DA RAZMOTRE:

| 32. | Stvaranje svijesti, osobito među mladim ljudima i njihovim roditeljima, da vještine usvojene u sportu i putem sporta mogu imati posebnu vrijednost koja se može iskoristiti u drugim sektorima. |
| --- | --- |

32.

Stvaranje svijesti, osobito među mladim ljudima i njihovim roditeljima, da vještine usvojene u sportu i putem sporta mogu imati posebnu vrijednost koja se može iskoristiti u drugim sektorima.

| 33. | Ulaganje u kompetentno osoblje koje se u svojem radu koristi najmodernijim metodama, čime im se omogućuje da u potpunosti iskoriste dodatne vrijednosti koje sport može pružiti, među ostalim usvajanje vještina. |
| --- | --- |

33.

Ulaganje u kompetentno osoblje koje se u svojem radu koristi najmodernijim metodama, čime im se omogućuje da u potpunosti iskoriste dodatne vrijednosti koje sport može pružiti, među ostalim usvajanje vještina.

| 34. | Podizanje svijesti među osobljem u sportu o pozitivnim koristima transverzalnih vještina usvojenih sportskim aktivnostima putem neformalnog i informalnog učenja te o sveukupnoj socijalnoj i gospodarskoj dodanoj vrijednosti sporta na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

34.

Podizanje svijesti među osobljem u sportu o pozitivnim koristima transverzalnih vještina usvojenih sportskim aktivnostima putem neformalnog i informalnog učenja te o sveukupnoj socijalnoj i gospodarskoj dodanoj vrijednosti sporta na lokalnoj razini.

| 35. | Istraživanje potencijala za suradnju i razmjenu dobrih praksi s organizacijama mladih, osobito u pogledu primjene metoda i alata neformalnog učenja na sportski sektor. |
| --- | --- |

35.

Istraživanje potencijala za suradnju i razmjenu dobrih praksi s organizacijama mladih, osobito u pogledu primjene metoda i alata neformalnog učenja na sportski sektor.

| 36. | Razmjenu najboljih praksi o tome kako poticati i proširiti pokret sporta na lokalnoj razini i razmjenu dobre prakse u pogledu razvoja novih vrsta sportova na lokalnoj razini, npr. netradicionalnih sportova. |
| --- | --- |

36.

Razmjenu najboljih praksi o tome kako poticati i proširiti pokret sporta na lokalnoj razini i razmjenu dobre prakse u pogledu razvoja novih vrsta sportova na lokalnoj razini, npr. netradicionalnih sportova.

---

(1)  Dok. 16559/14.

(2)  SL C 183, 14.6.2014., str. 12.

(3)  SL C 168, 20.7.2006., str. 1.

(4)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

(5)  „Sport na lokalnoj razini” znači organizirani sport koji na lokalnoj razini prakticiraju sportaši amateri, kao i sport za sve. Izvor: Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.).

(6)  Različite agencije i organizacije različito su označile te vještine, od „ključnih kompetencija” do „mekih vještina”, „prenosivih vještina” ili „nužnih vještina”, „temeljnih radnih vještina” ili „temeljnih radnih vještina za zapošljivost”. Prema pojmovniku Europske mreže politika cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja, transverzalne vještine relevantne su za poslove i zanimanja različita od onih koje osobe trenutačno imaju ili su nedavno imale. Te su vještine možda usvojene putem aktivnosti nepovezanih s poslom ili aktivnosti u slobodno vrijeme, ili sudjelovanjem u obrazovanju ili osposobljavanju. Općenitije, to su vještine koje su naučene u jednom kontekstu ili kako bi se riješila određena situacija/problem i mogu se prenijeti u drugi kontekst.

(7)  COM/2012/669 završna verzija.

(8)  Definicija: „neformalno učenje” znači učenje koje se odvija planiranim aktivnostima (u smislu ciljeva i vremena učenja) u kojima je prisutan neki oblik podrške u učenju (npr. veza učenik – učitelj), ali koje nije dio sustava formalnog obrazovanja i osposobljavanja. Izvor: SL L 347, 20.12.2013., str. 50.

(9)  Definicija: „informalno učenje” znači učenje koje proizlazi iz svakodnevnih aktivnosti povezanih s poslom, obitelji ili slobodnim vremenom i koje nije organizirano ili strukturirano u smislu ciljeva, vremena ili podrške u učenju; iz učenikove perspektive može biti nenamjerno. Izvor: SL L 347, 20.12.2013., str. 50.

(10)  Dokazi pokazuju da, kad se radi o usvajanju vještina izvan formalnog obrazovanja, 52 % Europljana procjenjuje da je moguće naučiti vještine koje se kasnije mogu koristiti u drugim sektorima (npr. rješavanje problema, rad s drugima itd.). Izvor: Posebno izvješće Eurobarometra 417 (2014) „Europsko područje vještina i kvalifikacija”, str. 12.

(11)  Više od 5 milijuna mladih ljudi (mlađih od 25) na području 28 država članica EU-a bilo je nezaposleno u drugom tromjesečju 2014. To predstavlja stopu nezaposlenosti od 21,7 %, dok je stopa NEET-a (mladi ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju) bila 13 %. Izvor: Eurostat

(12)  Novi oblici sporta privlačni mladim ljudima, na primjer – ulični nogomet, urbana gimnastika i parkour, skateboarding/longboarding, stunt blading, ulična košarka i urbani ulični ples.

---

PRILOG

PODSJEĆAJUĆI NA POLITIČKU POZADINU OVOG PITANJA

| 1. | Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (1) u kojoj je socijalna kompetencija povezana s osobnom i socijalnom dobrobiti koja zahtijeva razumijevanje kako pojedinci mogu osigurati optimalno fizičko i mentalno zdravlje, među ostalim kao resurs za sebe i svoju obitelj i svoje neposredno društveno okruženje, te znanje o tome kako zdrav stil života može tomu doprinijeti. Za uspješno međuljudsko i društveno sudjelovanje nužno je razumjeti kodekse ponašanja i načine koji su općeprihvaćeni u različitim društvima i okruženjima (npr. na poslu). Temeljne vještine te kompetencije uključuju sposobnost konstruktivne komunikacije u različitim okruženjima, pokazivanje tolerancije, izražavanje i razumijevanje različitih stajališta, pregovaranje sa sposobnošću stvaranja samopouzdanja te osjećaj empatije. Pojedinci bi trebali biti sposobni boriti se sa stresom i frustracijom te ih iskazivati na konstruktivan način te bi također trebali razlikovati osobne i profesionalne sfere. |
| --- | --- |

1.

Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (1) u kojoj je socijalna kompetencija povezana s osobnom i socijalnom dobrobiti koja zahtijeva razumijevanje kako pojedinci mogu osigurati optimalno fizičko i mentalno zdravlje, među ostalim kao resurs za sebe i svoju obitelj i svoje neposredno društveno okruženje, te znanje o tome kako zdrav stil života može tomu doprinijeti. Za uspješno međuljudsko i društveno sudjelovanje nužno je razumjeti kodekse ponašanja i načine koji su općeprihvaćeni u različitim društvima i okruženjima (npr. na poslu). Temeljne vještine te kompetencije uključuju sposobnost konstruktivne komunikacije u različitim okruženjima, pokazivanje tolerancije, izražavanje i razumijevanje različitih stajališta, pregovaranje sa sposobnošću stvaranja samopouzdanja te osjećaj empatije. Pojedinci bi trebali biti sposobni boriti se sa stresom i frustracijom te ih iskazivati na konstruktivan način te bi također trebali razlikovati osobne i profesionalne sfere.

| 2. | U Europskim smjernicama za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja (2) naglašava se da se vrednovanje neformalnog i informalnog učenja sve više vidjeti kao način poboljšanja cjeloživotnog učenja i općeživotnog učenja. Više europskih zemalja naglašava da je važno učenje koje se odvija izvan institucija formalnog obrazovanja i osposobljavanja, na primjer na poslu, tijekom aktivnosti u slobodnom vremenu i kod kuće, učiniti vidljivim i da se vrednuje. |
| --- | --- |

2.

U Europskim smjernicama za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja (2) naglašava se da se vrednovanje neformalnog i informalnog učenja sve više vidjeti kao način poboljšanja cjeloživotnog učenja i općeživotnog učenja. Više europskih zemalja naglašava da je važno učenje koje se odvija izvan institucija formalnog obrazovanja i osposobljavanja, na primjer na poslu, tijekom aktivnosti u slobodnom vremenu i kod kuće, učiniti vidljivim i da se vrednuje.

| 3. | U zaključcima Vijeća od 18. studenoga 2010. o ulozi sporta kao izvora i pokretača aktivne socijalne uključenosti (3) naglašava se da je pristup različitim aspektima sporta i sudjelovanje u njima važno za osobni razvoj, pojedinačni osjećaj identiteta i pripadanja, fizičku i mentalnu dobrobit, osnaživanje, socijalne kompetencije i mreže, međukulturalnu komunikaciju i zapošljivost. |
| --- | --- |

3.

U zaključcima Vijeća od 18. studenoga 2010. o ulozi sporta kao izvora i pokretača aktivne socijalne uključenosti (3) naglašava se da je pristup različitim aspektima sporta i sudjelovanje u njima važno za osobni razvoj, pojedinačni osjećaj identiteta i pripadanja, fizičku i mentalnu dobrobit, osnaživanje, socijalne kompetencije i mreže, međukulturalnu komunikaciju i zapošljivost.

| 4. | U zaključcima Vijeća od 29. studenoga 2011. o ulozi dobrovoljnih aktivnosti u sportu u promicanju aktivnoga građanstva (4) naglašava se potreba promicanja dobrovoljnih aktivnosti u sportu kao važnog alata za podizanje kompetencija i vještina, također u obliku neformalnog i informalnog učenja. |
| --- | --- |

4.

U zaključcima Vijeća od 29. studenoga 2011. o ulozi dobrovoljnih aktivnosti u sportu u promicanju aktivnoga građanstva (4) naglašava se potreba promicanja dobrovoljnih aktivnosti u sportu kao važnog alata za podizanje kompetencija i vještina, također u obliku neformalnog i informalnog učenja.

| 5. | Zaključci Vijeća od 15. veljače 2013. o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, kao odgovor na Nova razmišljanja o obrazovanju: Ulaganje u vještine za bolje socioekonomske ishode te u Godišnjem pregledu rasta za 2013. (5), pozivaju se države članice da uvedu mjere za razvoj transverzalnih vještina i kompetencija kako je opisano u preporuci iz 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje. |
| --- | --- |

5.

Zaključci Vijeća od 15. veljače 2013. o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, kao odgovor na Nova razmišljanja o obrazovanju: Ulaganje u vještine za bolje socioekonomske ishode te u Godišnjem pregledu rasta za 2013. (5), pozivaju se države članice da uvedu mjere za razvoj transverzalnih vještina i kompetencija kako je opisano u preporuci iz 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje.

| 6. | U zaključcima Vijeća od 26. studenoga 2013. o doprinosu sporta gospodarstvu EU-a, a posebno rješavanju problema nezaposlenosti i socijalnoj uključenosti mladih (6), prepoznaje se da mladi ljudi uključivanjem u sport mogu usvojiti posebne osobne i profesionalne vještine i kompetencije koje povećavaju zapošljivost. Te vještine uključuju učenje o tome kako učiti, socijalne i građanske kompetencije, vodstvo, komunikaciju, timski rad, disciplinu, kreativnost, poduzetništvo. |
| --- | --- |

6.

U zaključcima Vijeća od 26. studenoga 2013. o doprinosu sporta gospodarstvu EU-a, a posebno rješavanju problema nezaposlenosti i socijalnoj uključenosti mladih (6), prepoznaje se da mladi ljudi uključivanjem u sport mogu usvojiti posebne osobne i profesionalne vještine i kompetencije koje povećavaju zapošljivost. Te vještine uključuju učenje o tome kako učiti, socijalne i građanske kompetencije, vodstvo, komunikaciju, timski rad, disciplinu, kreativnost, poduzetništvo.

---

(1)  SL L 394, 30.12.2006., str. 10.

(2)  Europske smjernice za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja. Cedefop (2009.).

(3)  SL C 326, 3.12.2010., str. 5.

(4)  SL C 372, 20.12.2011., str. 24.

(5)  SL C 64, 5.3.2013., str. 5.

(6)  SL C 32, 4.2.2014., str. 2.

---

| 27.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 172/13

---

Zaključci Vijeća o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti

(2015/C 172/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

UVIĐAJUĆI DA:

| 1. | Kulturni i kreativni sektor izvor su kako kulturne tako i gospodarske vrijednosti. Posljednjih godina mnogo je učinjeno kako bi se kulturni i kreativni sektor etablirali kao sastavni dio društva i gospodarstva Europe te kao izvor rasta, radnih mjesta i prosperiteta. Međutim, njihov širi doprinos još nije u potpunosti prepoznat, posebno u smislu potencijala kulture i umjetničke kreativnosti za pokretanje inovacija u drugim gospodarskim sektorima, u društvu u cjelini te za dobrobit pojedinaca. |
| --- | --- |

1.

Kulturni i kreativni sektor izvor su kako kulturne tako i gospodarske vrijednosti. Posljednjih godina mnogo je učinjeno kako bi se kulturni i kreativni sektor etablirali kao sastavni dio društva i gospodarstva Europe te kao izvor rasta, radnih mjesta i prosperiteta. Međutim, njihov širi doprinos još nije u potpunosti prepoznat, posebno u smislu potencijala kulture i umjetničke kreativnosti za pokretanje inovacija u drugim gospodarskim sektorima, u društvu u cjelini te za dobrobit pojedinaca.

| 2. | Preplitanja kulturnog i kreativnog sektora s drugim sektorima mogu se shvatiti kao proces povezivanja znanja i vještina koji su specifični za kulturni i kreativni sektor s onima drugih sektora kako bi se došlo do inovativnih i inteligentnih rješenja za današnje društvene izazove. |
| --- | --- |

2.

Preplitanja kulturnog i kreativnog sektora s drugim sektorima mogu se shvatiti kao proces povezivanja znanja i vještina koji su specifični za kulturni i kreativni sektor s onima drugih sektora kako bi se došlo do inovativnih i inteligentnih rješenja za današnje društvene izazove.

| 3. | Kulturna i kreativna preplitanja mogu biti od uzajamne koristi svim uključenim sektorima ako je sudjelovanje tih sektora ravnopravno. |
| --- | --- |

3.

Kulturna i kreativna preplitanja mogu biti od uzajamne koristi svim uključenim sektorima ako je sudjelovanje tih sektora ravnopravno.

SMATRA DA:

| 4. | Kulturna i kreativna preplitanja s drugim sektorima mogu rezultirati širokim rasponom koristi (1), što uključuje:






  — | poboljšanje brige o klijentima, zadovoljstva zaposlenika te organizacijske djelotvornosti u poslovnom i javnom sektoru uključivanjem dizajnera, umjetnika i drugih kreativnih profesionalaca u razvoj inovativnih rješenja jednostavnih za uporabu te stvaranjem multidisciplinarnih timova, |
| --- | --- | --- |

4.

Kulturna i kreativna preplitanja s drugim sektorima mogu rezultirati širokim rasponom koristi (1), što uključuje:

—

poboljšanje brige o klijentima, zadovoljstva zaposlenika te organizacijske djelotvornosti u poslovnom i javnom sektoru uključivanjem dizajnera, umjetnika i drugih kreativnih profesionalaca u razvoj inovativnih rješenja jednostavnih za uporabu te stvaranjem multidisciplinarnih timova,

| — | povećanje stope prisutnosti učenika na nastavi i njihovih postignuća, poticanje kreativnog učenja i dobrobiti učenika te poboljšanje angažiranosti roditelja uključivanjem umjetnika i kreativnih profesionalaca u školske aktivnosti, |
| --- | --- |

—

povećanje stope prisutnosti učenika na nastavi i njihovih postignuća, poticanje kreativnog učenja i dobrobiti učenika te poboljšanje angažiranosti roditelja uključivanjem umjetnika i kreativnih profesionalaca u školske aktivnosti,

| — | smanjenje medicinskih izdataka i stope hospitalizacije poboljšanjem prevencije bolesti te procesa rehabilitacije pacijenata putem umjetničkih i kreativnih praksi, |
| --- | --- |

—

smanjenje medicinskih izdataka i stope hospitalizacije poboljšanjem prevencije bolesti te procesa rehabilitacije pacijenata putem umjetničkih i kreativnih praksi,

| — | obnovu industrijskih područja i urbanih prostora te promicanje turizma pomoću integriranja kulture i kreativnosti u dugoročne strategije lokalnog i regionalnog razvoja, |
| --- | --- |

—

obnovu industrijskih područja i urbanih prostora te promicanje turizma pomoću integriranja kulture i kreativnosti u dugoročne strategije lokalnog i regionalnog razvoja,

| — | povišenje razine ponašanja potrošača i proizvodnih industrija koje uključuje svijest o okolišu, smanjenje potrošnje energije i iskorištavanja resursa uključivanjem dizajnera, umjetnika i drugih kreativnih profesionalaca u proces recikliranja te u proces prerade i ponovne uporabe (upcycling) otpadnih materijala s ciljem stvaranja novih, inovativnih i funkcionalnih proizvoda s dodanom vrijednosti, |
| --- | --- |

—

povišenje razine ponašanja potrošača i proizvodnih industrija koje uključuje svijest o okolišu, smanjenje potrošnje energije i iskorištavanja resursa uključivanjem dizajnera, umjetnika i drugih kreativnih profesionalaca u proces recikliranja te u proces prerade i ponovne uporabe (upcycling) otpadnih materijala s ciljem stvaranja novih, inovativnih i funkcionalnih proizvoda s dodanom vrijednosti,

| — | poboljšanje socijalne uključenosti i života zajednice putem kulturnih i kreativnih aktivnosti te integriranjem suvremene arhitekture, umjetnosti i dizajna u javne prostore i zgrade od kulturne i povijesne vrijednosti. |
| --- | --- |

—

poboljšanje socijalne uključenosti i života zajednice putem kulturnih i kreativnih aktivnosti te integriranjem suvremene arhitekture, umjetnosti i dizajna u javne prostore i zgrade od kulturne i povijesne vrijednosti.

NAPOMINJUĆI DA:

| 5. | Nije razvijena svijest o potencijalu spajanja umjetnosti, kulture i kreativnosti s tehnologijom, znanosti i poslovanjem, a dobre prakse nedovoljno se razmjenjuju. Posebice je još uvijek podcijenjen te stoga nedovoljno iskorišten katalitički učinak koji kultura i umjetnost imaju na inovacije u svim sektorima. |
| --- | --- |

5.

Nije razvijena svijest o potencijalu spajanja umjetnosti, kulture i kreativnosti s tehnologijom, znanosti i poslovanjem, a dobre prakse nedovoljno se razmjenjuju. Posebice je još uvijek podcijenjen te stoga nedovoljno iskorišten katalitički učinak koji kultura i umjetnost imaju na inovacije u svim sektorima.

| 6. | Preplitanja se događaju na sjecištima različitih sektora. Međutim, sektori i politike još se uvijek često organiziraju izolirano jedni od drugih, čime se ograničava potencijal za sinergije i pojavu inovativnih rješenja. Kako bi se prevladao takav izolirajući način razmišljanja te promicala preplitanja, potreban je sveobuhvatan strateški pristup u kojem sudjeluju svi dionici od lokalne razine do razine EU-a. |
| --- | --- |

6.

Preplitanja se događaju na sjecištima različitih sektora. Međutim, sektori i politike još se uvijek često organiziraju izolirano jedni od drugih, čime se ograničava potencijal za sinergije i pojavu inovativnih rješenja. Kako bi se prevladao takav izolirajući način razmišljanja te promicala preplitanja, potreban je sveobuhvatan strateški pristup u kojem sudjeluju svi dionici od lokalne razine do razine EU-a.

| 7. | Postoji potreba za pouzdanim i usporedivim podacima o kulturnim i kreativnim preplitanjima kojima bi se omogućilo bilježenje i analiza njihova doprinosa cjelokupnom gospodarstvu te njihova utjecaja na šire društvo na svim razinama. |
| --- | --- |

7.

Postoji potreba za pouzdanim i usporedivim podacima o kulturnim i kreativnim preplitanjima kojima bi se omogućilo bilježenje i analiza njihova doprinosa cjelokupnom gospodarstvu te njihova utjecaja na šire društvo na svim razinama.

| 8. | Razvojem kreativnih vještina i kritičkog razmišljanja tijekom formalnog obrazovanja te neformalnog i informalnog učenja pojedincima se omogućuje da spremnije odgovore na potrebe društva koje je sve raznovrsnije te se sve više temelji na znanju, kao i na potrebe tržišta rada koje se ubrzano mijenja. |
| --- | --- |

8.

Razvojem kreativnih vještina i kritičkog razmišljanja tijekom formalnog obrazovanja te neformalnog i informalnog učenja pojedincima se omogućuje da spremnije odgovore na potrebe društva koje je sve raznovrsnije te se sve više temelji na znanju, kao i na potrebe tržišta rada koje se ubrzano mijenja.

| 9. | Europsko jedinstveno digitalno tržište trebalo bi poticati stvaranje i optjecaj kvalitetnih sadržaja koji se temelje na kulturnoj i jezičnoj raznovrsnosti Europe te osigurati uravnotežen okvir prava i dužnosti u cijelom lancu vrijednosti. |
| --- | --- |

9.

Europsko jedinstveno digitalno tržište trebalo bi poticati stvaranje i optjecaj kvalitetnih sadržaja koji se temelje na kulturnoj i jezičnoj raznovrsnosti Europe te osigurati uravnotežen okvir prava i dužnosti u cijelom lancu vrijednosti.

| 10. | Ulaganja u kulturni i kreativni sektor često se smatraju rizičnima i nestabilnima jer se temelje na nematerijalnoj imovini. Stoga su potrebni inovativni financijski instrumenti posebno usmjereni na kulturni i kreativni sektor kojima će se ojačati kapacitet tih sektora za sudjelovanje u međusektorskoj suradnji, između ostalog i na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

10.

Ulaganja u kulturni i kreativni sektor često se smatraju rizičnima i nestabilnima jer se temelje na nematerijalnoj imovini. Stoga su potrebni inovativni financijski instrumenti posebno usmjereni na kulturni i kreativni sektor kojima će se ojačati kapacitet tih sektora za sudjelovanje u međusektorskoj suradnji, između ostalog i na međunarodnoj razini.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA U OKVIRIMA SVOJIH POJEDINAČNIH PODRUČJA NADLEŽNOSTI I UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

| 11. | putem međusektorske suradnje razvijaju svijest svih dionika, osobito tvoraca politika, kreativnih profesionalaca, industrija, poduzeća i ulagača, o kulturnoj, gospodarskoj i društvenoj vrijednosti kreativnosti i inovacija. U tu je svrhu važno poticati široko rasprostiranje informacija o dobrim praksama, rezultatima i stečenim iskustvima u međusektorskoj suradnji, kao i umrežavanje stručnjaka te uzajamno učenje; |
| --- | --- |

11.

putem međusektorske suradnje razvijaju svijest svih dionika, osobito tvoraca politika, kreativnih profesionalaca, industrija, poduzeća i ulagača, o kulturnoj, gospodarskoj i društvenoj vrijednosti kreativnosti i inovacija. U tu je svrhu važno poticati široko rasprostiranje informacija o dobrim praksama, rezultatima i stečenim iskustvima u međusektorskoj suradnji, kao i umrežavanje stručnjaka te uzajamno učenje;

| 12. | prevladaju izolirajući način razmišljanja u tradicionalnim područjima politike pomoću bolje integriranosti kulture i umjetničke kreativnosti u strategijama za gospodarski rast, socijalnim politikama, urbanom i regionalnom razvoju te održivom razvoju; |
| --- | --- |

12.

prevladaju izolirajući način razmišljanja u tradicionalnim područjima politike pomoću bolje integriranosti kulture i umjetničke kreativnosti u strategijama za gospodarski rast, socijalnim politikama, urbanom i regionalnom razvoju te održivom razvoju;

| 13. | nastave utvrđivati postojeće politike i trendove povezane s kulturnim i kreativnim preplitanjima te unaprjeđivati prikupljanje podataka kako bi se osnažilo osmišljavanje politika utemeljeno na činjenicama. To podrazumijeva razvoj novih metodologija za mjerenje kulturnih i kreativnih preplitanja s drugim industrijama kako bi se bolje utvrdilo njihov inovativni doprinos te razumjelo njihov širi utjecaj; |
| --- | --- |

13.

nastave utvrđivati postojeće politike i trendove povezane s kulturnim i kreativnim preplitanjima te unaprjeđivati prikupljanje podataka kako bi se osnažilo osmišljavanje politika utemeljeno na činjenicama. To podrazumijeva razvoj novih metodologija za mjerenje kulturnih i kreativnih preplitanja s drugim industrijama kako bi se bolje utvrdilo njihov inovativni doprinos te razumjelo njihov širi utjecaj;

| 14. | promiču kreativne suradničke sustave (creative ecosystems) te multidisciplinarna okružja za kulturni i kreativni sektor pomoću struktura kao što su centri za inovacije i poduzetništvo, centri za ubrzani razvoj razvojnih (start-up) tvrtki, inkubatori, kreativni centri, zajednički radni prostori (co-working spaces) te programi umrežavanja; |
| --- | --- |

14.

promiču kreativne suradničke sustave (creative ecosystems) te multidisciplinarna okružja za kulturni i kreativni sektor pomoću struktura kao što su centri za inovacije i poduzetništvo, centri za ubrzani razvoj razvojnih (start-up) tvrtki, inkubatori, kreativni centri, zajednički radni prostori (co-working spaces) te programi umrežavanja;

| 15. | promiču međusektorske kulturne i kreativne klastere i mreže na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini s ciljem poticanja izvoza kulture i kreativnosti te poboljšanja pristupa novim tržištima; |
| --- | --- |

15.

promiču međusektorske kulturne i kreativne klastere i mreže na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini s ciljem poticanja izvoza kulture i kreativnosti te poboljšanja pristupa novim tržištima;

| 16. | potiču uporabu netehnoloških, društvenih i uslužnih inovacija u tradicionalnim industrijama, primjerice tako da se u tim industrijama uvede pristup utemeljen na metodama promišljanja dizajna (design thinking) (2) te kreativnost temeljena na kulturi; |
| --- | --- |

16.

potiču uporabu netehnoloških, društvenih i uslužnih inovacija u tradicionalnim industrijama, primjerice tako da se u tim industrijama uvede pristup utemeljen na metodama promišljanja dizajna (design thinking) (2) te kreativnost temeljena na kulturi;

| 17. | potiču kulturni i kreativni sektor da iskoriste mogućnosti budućeg jedinstvenog digitalnog tržišta. |
| --- | --- |

17.

potiču kulturni i kreativni sektor da iskoriste mogućnosti budućeg jedinstvenog digitalnog tržišta.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI, DA:

| 18. | potiču kulturna i kreativna preplitanja na lokalnoj i regionalnoj razini, ako je moguće na temelju postojećih inicijativa, u uskoj suradnji s lokalnim akterima, nevladinim i drugim organizacijama te poduzećima. Također bi se moglo razmotriti stvaranje multidisciplinarnih klastera uz aktivnu uključenost lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

18.

potiču kulturna i kreativna preplitanja na lokalnoj i regionalnoj razini, ako je moguće na temelju postojećih inicijativa, u uskoj suradnji s lokalnim akterima, nevladinim i drugim organizacijama te poduzećima. Također bi se moglo razmotriti stvaranje multidisciplinarnih klastera uz aktivnu uključenost lokalnih i regionalnih vlasti;

| 19. | podupiru inicijative kojima se potiče zajedničko zalaganje za kulturni i kreativni sektor kako bi se prevladala sektorska izoliranost i razvili sveobuhvatni strateški pristupi; |
| --- | --- |

19.

podupiru inicijative kojima se potiče zajedničko zalaganje za kulturni i kreativni sektor kako bi se prevladala sektorska izoliranost i razvili sveobuhvatni strateški pristupi;

| 20. | u javnom sektoru potiču korištenje pristupom utemeljenim na metodama promišljanja dizajna kada se rješavaju kompleksna pitanja te razvijaju učinkovite usluge usmjerene na korisnika (3); |
| --- | --- |

20.

u javnom sektoru potiču korištenje pristupom utemeljenim na metodama promišljanja dizajna kada se rješavaju kompleksna pitanja te razvijaju učinkovite usluge usmjerene na korisnika (3);

| 21. | promiču povoljne uvjete za kulturni i kreativni sektor kako bi ti sektori mogli dalje razvijati svoj potencijal u kontekstu međusektorskih partnerstava, između ostalog razmatranjem preporuka Europskog saveza kreativnih industrija (4), pomoću odgovarajućih mjera, primjerice:






  — | inovativnih financijskih instrumenata prilagođenih potrebama i specifičnostima tih sektora, poput sustavâ vaučera za kreativne inovacije (5), financiranja u početnoj fazi pokretanja poduzeća (6), skupnog financiranja (crowdfunding), mehanizama kreditnog jamstva, fondova rizičnog kapitala (poput poslovnih anđela i poduzetničkog kapitala (venture capital)) te povratnih dotacija (7) kako bi se diversificirala financijska potpora kulturnom i kreativnom sektoru. Također bi se mogli razmotriti pilot-projekti kojima se potiče eksperimentiranje i preuzimanje rizika kao način poticanja inovacija, |
| --- | --- | --- |

21.

promiču povoljne uvjete za kulturni i kreativni sektor kako bi ti sektori mogli dalje razvijati svoj potencijal u kontekstu međusektorskih partnerstava, između ostalog razmatranjem preporuka Europskog saveza kreativnih industrija (4), pomoću odgovarajućih mjera, primjerice:

—

inovativnih financijskih instrumenata prilagođenih potrebama i specifičnostima tih sektora, poput sustavâ vaučera za kreativne inovacije (5), financiranja u početnoj fazi pokretanja poduzeća (6), skupnog financiranja (crowdfunding), mehanizama kreditnog jamstva, fondova rizičnog kapitala (poput poslovnih anđela i poduzetničkog kapitala (venture capital)) te povratnih dotacija (7) kako bi se diversificirala financijska potpora kulturnom i kreativnom sektoru. Također bi se mogli razmotriti pilot-projekti kojima se potiče eksperimentiranje i preuzimanje rizika kao način poticanja inovacija,

| — | platformi za razmjenu te osposobljavanja za ulagače s ciljem jačanja njihove svijesti o potencijalu kulturnog i kreativnog sektora, kao i za profesionalce koji rade u tim sektorima kako bi razvili svoje upravljačke i poslovne vještine; |
| --- | --- |

—

platformi za razmjenu te osposobljavanja za ulagače s ciljem jačanja njihove svijesti o potencijalu kulturnog i kreativnog sektora, kao i za profesionalce koji rade u tim sektorima kako bi razvili svoje upravljačke i poslovne vještine;

| 22. | u formalnom obrazovanju te u neformalnom učenju promiču razvoj transverzalnih vještina, poput kreativnosti, kulturne osviještenosti i poduzetništva; da potiču, prema potrebi, međusektorske pristupe među različitim područjima unutar visokih učilišta, primjerice putem zajedničkih programa između umjetnosti i kulture, inženjerstva, tehnologije, poslovanja i drugih relevantnih područja. |
| --- | --- |

22.

u formalnom obrazovanju te u neformalnom učenju promiču razvoj transverzalnih vještina, poput kreativnosti, kulturne osviještenosti i poduzetništva; da potiču, prema potrebi, međusektorske pristupe među različitim područjima unutar visokih učilišta, primjerice putem zajedničkih programa između umjetnosti i kulture, inženjerstva, tehnologije, poslovanja i drugih relevantnih područja.

POZIVA KOMISIJU DA:

| 23. | razvije sveobuhvatan strateški pristup za poticanje konkurentnosti i razvoja kulturne i kreativne industrije, istodobno naglašavajući njihovu ulogu u ukupnom procesu inovacija u svim industrijama; |
| --- | --- |

23.

razvije sveobuhvatan strateški pristup za poticanje konkurentnosti i razvoja kulturne i kreativne industrije, istodobno naglašavajući njihovu ulogu u ukupnom procesu inovacija u svim industrijama;

| 24. | bolje prilagodi i rasprostire informacije o postojećim programima i sredstvima EU-a za kulturni i kreativni sektor kako bi se ojačala preplitanja s drugim područjima politike; |
| --- | --- |

24.

bolje prilagodi i rasprostire informacije o postojećim programima i sredstvima EU-a za kulturni i kreativni sektor kako bi se ojačala preplitanja s drugim područjima politike;

| 25. | razmotri iskorištavanje postojećih sredstava dostupnih u okviru postojećih programa EU-a, poput Obzora 2020., Instrumenta za povezivanje Europe (Connecting Europe Facility), programâ Erasmus+, COSME i Kreativna Europa, za projekte preplitanja koji su, primjerice, usmjereni na:






  — | podupiranje multidisciplinarnih timova umjetnika, istraživača i tehnologa, |
| --- | --- | --- |

25.

razmotri iskorištavanje postojećih sredstava dostupnih u okviru postojećih programa EU-a, poput Obzora 2020., Instrumenta za povezivanje Europe (Connecting Europe Facility), programâ Erasmus+, COSME i Kreativna Europa, za projekte preplitanja koji su, primjerice, usmjereni na:

—

podupiranje multidisciplinarnih timova umjetnika, istraživača i tehnologa,

| — | bolju potporu netehnološkim, društvenim i uslužnim inovacijama, |
| --- | --- |

—

bolju potporu netehnološkim, društvenim i uslužnim inovacijama,

| — | razvoj transverzalnih vještina, poput kritičkog razmišljanja i inicijativnosti, |
| --- | --- |

—

razvoj transverzalnih vještina, poput kritičkog razmišljanja i inicijativnosti,

| — | podupiranje umjetničke prakse u urbanističkom razvoju kao sastavnog dijela pametnih i kreativnih gradova, |
| --- | --- |

—

podupiranje umjetničke prakse u urbanističkom razvoju kao sastavnog dijela pametnih i kreativnih gradova,

| — | poticanje pristupa usmjerenog na korisnika u procesu modernizacije javnih usluga, primjerice primjenom metoda promišljanja dizajna, |
| --- | --- |

—

poticanje pristupa usmjerenog na korisnika u procesu modernizacije javnih usluga, primjerice primjenom metoda promišljanja dizajna,

te da bez odlaganja nastavi s pripremama potrebnima za pokretanje Instrumenta jamstva za kulturni i kreativni sektor (8) 2016. godine;

| 26. | nastavi rad koji su započele njezine službe, poput Eurostata i Zajedničkog istraživačkog centra, na izradi informacija i podataka o doprinosu kulturnih i kreativnih preplitanja drugim gospodarskim sektorima i područjima politike, kao i rastu općenito. |
| --- | --- |

26.

nastavi rad koji su započele njezine službe, poput Eurostata i Zajedničkog istraživačkog centra, na izradi informacija i podataka o doprinosu kulturnih i kreativnih preplitanja drugim gospodarskim sektorima i područjima politike, kao i rastu općenito.

SLAŽE SE:

| 27. | da će 2018. godine ocijeniti rezultate ovih zaključaka. Cilj postupka ocjenjivanja rezultata bit će evaluacija napretka koji su države članice i Komisija postigle u daljnjim aktivnostima poduzetima slijedom ovih zaključaka (9). Trebalo bi se savjetovati s državama članicama o načinu i opsegu tog postupka, koji bi trebao biti jednostavan i koristan. |
| --- | --- |

27.

da će 2018. godine ocijeniti rezultate ovih zaključaka. Cilj postupka ocjenjivanja rezultata bit će evaluacija napretka koji su države članice i Komisija postigle u daljnjim aktivnostima poduzetima slijedom ovih zaključaka (9). Trebalo bi se savjetovati s državama članicama o načinu i opsegu tog postupka, koji bi trebao biti jednostavan i koristan.

---

(1)  Na temelju priručnika za politike o promicanju kreativnih partnerstava pripremljenog u okviru radne skupine za otvorenu metodu koordinacije (2014.), http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf

(2)  Metode promišljanja dizajna mogu se opisati kao način razmišljanja koji je usmjeren na rješenje te čija je polazišna točka cilj (bolje stanje u budućnosti), a ne rješavanje jednog specifičnog problema. Njime se pruža sveobuhvatan i kreativan pristup koji se može primijeniti na rješavanje širokog raspona situacija, osobito situacija koje su složene ili nepredviđene.

(3)  Na temelju dokumenta „Provedba Akcijskog plana za inovacije temeljene na dizajnu” (SWD (2013) 380 završna verzija).

(4)  Europski savez kreativnih industrija (ECIA) jest integrirana politička inicijativa koju je osnovala Komisija i koja je trajala od 2012. do 2014. Cilj joj je bio ispitivanje i revizija novih inovativnih instrumenata politika za kreativne industrije te izdavanje konkretnih preporuka.

(5)  Sustavi vaučera za kreativne inovacije jesu mali iznosi kredita koje vlade daju malim i srednjim poduzećima u svrhu kupovine usluga kojima u svoje poslovanje uvode inovacije (nove proizvode, usluge ili procese) (preporuka ECIA-e).

(6)  Početni kapital usmjeren je na potporu poduzećima koja se nalaze na putu od ideje ili faze prototipa do prvih komercijalnih prihoda. Usredotočen je na vrlo rane faze mladih inovativnih poduzeća gdje je rizik visok.

(7)  Povratne dotacije novi su instrument koji financiraju tijela javne vlasti. Odabrani projekt istodobno dobiva dvostruko financiranje koje se sastoji od zajma bez troškova te od „povratne dotacije” koju će poduzeće korisnik vratiti u cijelosti ili djelomično, ovisno o uspješnosti poduzeća tijekom razdoblja korištenja (preporuka ECIA-e).

(8)  Instrument jamstva za kulturni i kreativni sektor financijski je instrument uspostavljen programom Kreativna Europa (2014. – 2020.). Cilj mu je olakšati pristup financiranju za mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća te organizacije koji djeluju u kulturnom i kreativnom sektoru.

(9)  Prethodni primjeri uključuju ocjenjivanje rezultata zaključaka Vijeća o kulturnom upravljanju iz 2012., koje je provedeno 2015. godine.

---

| 27.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 172/17

---

Zaključci Vijeća o ulozi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja u poticanju kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije

(2015/C 172/05)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

S OBZIROM NA NAPORE KOJE UNIJA ULAŽE U IZGRADNJU DIGITALNOGA GOSPODARSTVA (1),

UZIMAJUĆI U OBZIR:

| 1. | Preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje, u kojoj su definirani znanje, vještine i stavovi potrebni za razvoj digitalne kompetencije (2) kao jedne od ključnih kompetencija koje su svim pojedincima potrebne za osobno ispunjenje i razvoj, aktivno građanstvo, socijalnu uključenost i zapošljavanje (3) te u kojoj je naglašena ključna uloga koju obrazovanje i osposobljavanje imaju u osiguravanju da svi mladi dobiju priliku za razvoj i unapređenje navedene kompetencije. |
| --- | --- |

1.

Preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje, u kojoj su definirani znanje, vještine i stavovi potrebni za razvoj digitalne kompetencije (2) kao jedne od ključnih kompetencija koje su svim pojedincima potrebne za osobno ispunjenje i razvoj, aktivno građanstvo, socijalnu uključenost i zapošljavanje (3) te u kojoj je naglašena ključna uloga koju obrazovanje i osposobljavanje imaju u osiguravanju da svi mladi dobiju priliku za razvoj i unapređenje navedene kompetencije.

| 2. | Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, od 22. svibnja 2008. o promicanju kreativnosti i inovativnosti putem obrazovanja i osposobljavanja, u kojima je posebno istaknuta ključna uloga koju u njegovanju i podupiranju kreativnog potencijala svakog djeteta imaju nastavnici i okruženje za učenje (4). |
| --- | --- |

2.

Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, od 22. svibnja 2008. o promicanju kreativnosti i inovativnosti putem obrazovanja i osposobljavanja, u kojima je posebno istaknuta ključna uloga koju u njegovanju i podupiranju kreativnog potencijala svakog djeteta imaju nastavnici i okruženje za učenje (4).

| 3. | Zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u obrazovanju i osposobljavanju (5), u kojima je kao jedan od četiriju strateških ciljeva tog okvira utvrđeno jačanje kreativnosti i inovativnosti na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, a stjecanje transverzalnih ključnih kompetencija, poput digitalne kompetencije, navedeno kao ključan izazov u tom pogledu. |
| --- | --- |

3.

Zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u obrazovanju i osposobljavanju (5), u kojima je kao jedan od četiriju strateških ciljeva tog okvira utvrđeno jačanje kreativnosti i inovativnosti na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, a stjecanje transverzalnih ključnih kompetencija, poput digitalne kompetencije, navedeno kao ključan izazov u tom pogledu.

| 4. | Zaključke Vijeća od 27. studenoga 2009. o medijskoj pismenosti u digitalnom okružju, u kojima je naglašena potreba za promicanjem ne samo većeg pristupa novim tehnologijama, nego i odgovornog služenja njima (6). |
| --- | --- |

4.

Zaključke Vijeća od 27. studenoga 2009. o medijskoj pismenosti u digitalnom okružju, u kojima je naglašena potreba za promicanjem ne samo većeg pristupa novim tehnologijama, nego i odgovornog služenja njima (6).

| 5. | Zaključke Vijeća od 20. svibnja 2011. o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju (ECEC) (7), u kojima je prepoznato da visoka kvaliteta ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja nadopunjuje središnju ulogu obitelji i uspostavlja temelje nužne za usvajanje jezika, uspješno cjeloživotno učenje, integraciju u društvo, osobni razvoj i zapošljivost, potičući istodobno stjecanje i kognitivnih i nekognitivnih vještina. |
| --- | --- |

5.

Zaključke Vijeća od 20. svibnja 2011. o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju (ECEC) (7), u kojima je prepoznato da visoka kvaliteta ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja nadopunjuje središnju ulogu obitelji i uspostavlja temelje nužne za usvajanje jezika, uspješno cjeloživotno učenje, integraciju u društvo, osobni razvoj i zapošljivost, potičući istodobno stjecanje i kognitivnih i nekognitivnih vještina.

| 6. | Zaključke Vijeća od 29. studenoga 2011. o kulturnim i kreativnim kompetencijama i njihovoj ulozi u izgradnji intelektualnog kapitala Europe (8), u kojima su takve kompetencije prepoznate kao izvori održivog i uključivog rasta u Europi, posebno kroz razvoj inovativnih proizvoda i usluga. |
| --- | --- |

6.

Zaključke Vijeća od 29. studenoga 2011. o kulturnim i kreativnim kompetencijama i njihovoj ulozi u izgradnji intelektualnog kapitala Europe (8), u kojima su takve kompetencije prepoznate kao izvori održivog i uključivog rasta u Europi, posebno kroz razvoj inovativnih proizvoda i usluga.

| 7. | Zaključke Vijeća od 29. studenoga 2011. o zaštiti djece u digitalnom svijetu (9), u kojima je naglašena važnost podizanja svijesti među djecom o potencijalnim rizicima na koje mogu naići u digitalnom svijetu te je pozvano na dosljednost u promicanju internetske sigurnosti i medijske pismenosti u školama i ustanovama za rani i predškolski odgoj i obrazovanje. |
| --- | --- |

7.

Zaključke Vijeća od 29. studenoga 2011. o zaštiti djece u digitalnom svijetu (9), u kojima je naglašena važnost podizanja svijesti među djecom o potencijalnim rizicima na koje mogu naići u digitalnom svijetu te je pozvano na dosljednost u promicanju internetske sigurnosti i medijske pismenosti u školama i ustanovama za rani i predškolski odgoj i obrazovanje.

| 8. | Zaključke Vijeća od 26. studenoga 2012. o pismenosti, u kojima je istaknuto da obrazovni sustavi nisu u potpunosti iskoristili učinak novih tehnologija na pismenost i da revizija obrazovnih materijala i metoda učenja s obzirom na rastuću digitalizaciju te podupiranje nastavnika u upotrebi novih pedagoških metoda mogu povećati motivaciju polaznika (10). |
| --- | --- |

8.

Zaključke Vijeća od 26. studenoga 2012. o pismenosti, u kojima je istaknuto da obrazovni sustavi nisu u potpunosti iskoristili učinak novih tehnologija na pismenost i da revizija obrazovnih materijala i metoda učenja s obzirom na rastuću digitalizaciju te podupiranje nastavnika u upotrebi novih pedagoških metoda mogu povećati motivaciju polaznika (10).

| 9. | Zaključke Vijeća od 26. studenoga 2012. o Europskoj strategiji za bolji internet za djecu (11), u kojima je naglašena važna uloga obrazovnog sektora i roditelja u pomaganju djeci da na siguran i koristan način iskoriste mogućnosti koje im pruža internet te je istaknuta potreba da nastavnici i roditelji budu u toku s neprestanim tehnološkim promjenama. |
| --- | --- |

9.

Zaključke Vijeća od 26. studenoga 2012. o Europskoj strategiji za bolji internet za djecu (11), u kojima je naglašena važna uloga obrazovnog sektora i roditelja u pomaganju djeci da na siguran i koristan način iskoriste mogućnosti koje im pruža internet te je istaknuta potreba da nastavnici i roditelji budu u toku s neprestanim tehnološkim promjenama.

| 10. | Zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika, u kojima je naglašeno koliko je važno da nastavnici u dovoljnoj mjeri razumiju digitalne alate za učenje i otvorene obrazovne resurse kako bi se njima mogli djelotvorno služiti u poučavanju i polaznicima omogućiti da razviju svoju digitalnu kompetenciju (12). |
| --- | --- |

10.

Zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika, u kojima je naglašeno koliko je važno da nastavnici u dovoljnoj mjeri razumiju digitalne alate za učenje i otvorene obrazovne resurse kako bi se njima mogli djelotvorno služiti u poučavanju i polaznicima omogućiti da razviju svoju digitalnu kompetenciju (12).

S OBZIROM NA OSTALE POPRATNE ELEMENTE NAVEDENE U PRILOGU OVIM ZAKLJUČCIMA,

PREPOZNAJE DA:

| 1. | Promicanje kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije kroz odgoj i obrazovanje u ranim godinama života (13) može se pozitivno odraziti kasnije u životu uspostavljanjem temelja za daljnje učenje, omogućivanjem stjecanja znanja do mnogo više razine te općenito poboljšavanjem sposobnosti sve djece da razviju vještine kreativnog i kritičkog razmišljanja te da postanu odgovorni građani Europe budućnosti, sposobni za suočavanje s izazovima svijeta u kojem povezanost i globaliziranost stalno rastu. |
| --- | --- |

1.

Promicanje kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije kroz odgoj i obrazovanje u ranim godinama života (13) može se pozitivno odraziti kasnije u životu uspostavljanjem temelja za daljnje učenje, omogućivanjem stjecanja znanja do mnogo više razine te općenito poboljšavanjem sposobnosti sve djece da razviju vještine kreativnog i kritičkog razmišljanja te da postanu odgovorni građani Europe budućnosti, sposobni za suočavanje s izazovima svijeta u kojem povezanost i globaliziranost stalno rastu.

| 2. | Sposobnost za inovacije i razvoj novih proizvoda i usluga u velikoj mjeri ovisi o iskorištavanju prednosti digitalne revolucije koja zapanjujućom brzinom mijenja gospodarstva i društva, što znači da će u desetljećima koja dolaze gospodarski uspjeh, između ostalog, ovisiti o građanima koji pokazuju kreativnost i inovativnost te posjeduju visoku razinu digitalne kompetencije. |
| --- | --- |

2.

Sposobnost za inovacije i razvoj novih proizvoda i usluga u velikoj mjeri ovisi o iskorištavanju prednosti digitalne revolucije koja zapanjujućom brzinom mijenja gospodarstva i društva, što znači da će u desetljećima koja dolaze gospodarski uspjeh, između ostalog, ovisiti o građanima koji pokazuju kreativnost i inovativnost te posjeduju visoku razinu digitalne kompetencije.

| 3. | Kako bi se zadovoljila rastuća potražnja za korisnicima s digitalnom kompetencijom i stručnjacima u području ICT-a, Europa mora odgovoriti na izazov da svakom građaninu osigura prilike za oslobađanje kreativnog ili inovativnog potencijala i za razvoj digitalne kompetencije cjeloživotnim učenjem. |
| --- | --- |

3.

Kako bi se zadovoljila rastuća potražnja za korisnicima s digitalnom kompetencijom i stručnjacima u području ICT-a, Europa mora odgovoriti na izazov da svakom građaninu osigura prilike za oslobađanje kreativnog ili inovativnog potencijala i za razvoj digitalne kompetencije cjeloživotnim učenjem.

U SKLADU S TIME SLAŽE SE DA:

u pogledu kreativnosti i inovacija:

| 1. | Sustavi obrazovanja i osposobljavanja, zajedno s neformalnim i informalnim učenjem, imaju temeljnu ulogu u razvoju kreativnih i inovativnih sposobnosti od rane dobi kao ključnih čimbenika ne samo povećanja gospodarske konkurentnosti i zapošljivosti u budućnosti, nego, što je jednako važno, i promicanja osobnog ispunjenja i razvoja, socijalne uključenosti i aktivnoga građanstva. |
| --- | --- |

1.

Sustavi obrazovanja i osposobljavanja, zajedno s neformalnim i informalnim učenjem, imaju temeljnu ulogu u razvoju kreativnih i inovativnih sposobnosti od rane dobi kao ključnih čimbenika ne samo povećanja gospodarske konkurentnosti i zapošljivosti u budućnosti, nego, što je jednako važno, i promicanja osobnog ispunjenja i razvoja, socijalne uključenosti i aktivnoga građanstva.

| 2. | Nastavnici i odgojitelji u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju imaju temeljnu ulogu u poticanju dječje radoznalosti, mašte i spremnosti na eksperimentiranje te u pružanju pomoći djeci da razviju ne samo osnovne vještine i posebno znanje, nego i transverzalne kompetencije potrebne za kreativnost i inovativnost, kao što su kritičko razmišljanje, rješavanje problema i inicijativnost. |
| --- | --- |

2.

Nastavnici i odgojitelji u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju imaju temeljnu ulogu u poticanju dječje radoznalosti, mašte i spremnosti na eksperimentiranje te u pružanju pomoći djeci da razviju ne samo osnovne vještine i posebno znanje, nego i transverzalne kompetencije potrebne za kreativnost i inovativnost, kao što su kritičko razmišljanje, rješavanje problema i inicijativnost.

| 3. | Učenje kroz igru, koje može uključivati igre i digitalne alate s pedagoškom vrijednošću, ne potiče samo maštu, intuiciju i znatiželju, već i sposobnost suradnje i rješavanja problema te je stoga važno za razvoj i učenje svakog djeteta, posebno u ranim godinama života. |
| --- | --- |

3.

Učenje kroz igru, koje može uključivati igre i digitalne alate s pedagoškom vrijednošću, ne potiče samo maštu, intuiciju i znatiželju, već i sposobnost suradnje i rješavanja problema te je stoga važno za razvoj i učenje svakog djeteta, posebno u ranim godinama života.

| 4. | Sve navedeno ima važne posljedice u pogledu modernizacije pedagoških pristupa, nastavnih materijala i okruženja za učenje, kao i u pogledu inicijalnog obrazovanja i trajnog stručnog usavršavanja nastavnika i odgojitelja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, koji im trebaju pružiti sposobnost da potiču dječju kreativnost i inovativnost tako što će te aspekte oživotvoriti u vlastitom poučavanju. |
| --- | --- |

4.

Sve navedeno ima važne posljedice u pogledu modernizacije pedagoških pristupa, nastavnih materijala i okruženja za učenje, kao i u pogledu inicijalnog obrazovanja i trajnog stručnog usavršavanja nastavnika i odgojitelja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, koji im trebaju pružiti sposobnost da potiču dječju kreativnost i inovativnost tako što će te aspekte oživotvoriti u vlastitom poučavanju.

te u pogledu digitalne kompetencije:

| 5. | Iako se digitalnim alatima ne može zamijeniti temeljne nastavne aktivnosti, iskustva i materijale, stavljanje na raspolaganje takvih alata i njihova integracija u procese poučavanja i učenja, prema potrebi, može doprinijeti povećanju kvalitete i djelotvornosti potonjih, kao i povećanju učeničke motivacije, razumijevanja i ishoda učenja. |
| --- | --- |

5.

Iako se digitalnim alatima ne može zamijeniti temeljne nastavne aktivnosti, iskustva i materijale, stavljanje na raspolaganje takvih alata i njihova integracija u procese poučavanja i učenja, prema potrebi, može doprinijeti povećanju kvalitete i djelotvornosti potonjih, kao i povećanju učeničke motivacije, razumijevanja i ishoda učenja.

| 6. | Razvoj digitalne kompetencije na način koji je djelotvoran i prilagođen životnoj dobi kroz rani i predškolski odgoj i obrazovanje te osnovnoškolsko obrazovanje ima važne posljedice u pogledu pedagoških pristupa, ocjenjivanja, pedagoških materijala i okruženja za učenje, kao i u pogledu doprinosa smanjenju digitalnog raskoraka. |
| --- | --- |

6.

Razvoj digitalne kompetencije na način koji je djelotvoran i prilagođen životnoj dobi kroz rani i predškolski odgoj i obrazovanje te osnovnoškolsko obrazovanje ima važne posljedice u pogledu pedagoških pristupa, ocjenjivanja, pedagoških materijala i okruženja za učenje, kao i u pogledu doprinosa smanjenju digitalnog raskoraka.

| 7. | Jednako su važne i posljedice koje navedeno ima za inicijalno obrazovanje nastavnika te trajno stručno usavršavanje i nastavnika i odgojitelja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, s ciljem razvoja njihove sposobnosti da promiču djelotvorno i odgovorno služenje novim tehnologijama u pedagoške svrhe te da djecu podupiru u razvoju digitalne kompetencije. |
| --- | --- |

7.

Jednako su važne i posljedice koje navedeno ima za inicijalno obrazovanje nastavnika te trajno stručno usavršavanje i nastavnika i odgojitelja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, s ciljem razvoja njihove sposobnosti da promiču djelotvorno i odgovorno služenje novim tehnologijama u pedagoške svrhe te da djecu podupiru u razvoju digitalne kompetencije.

| 8. | U svijetu u kojemu su mnoga djeca već posve navikla na digitalne medije, obrazovanje i osposobljavanje također imaju važnu ulogu u promicanju sigurnog i odgovornog korištenja digitalnim alatima te u razvoju medijske pismenosti, tj. ne samo sposobnosti pristupanja digitalnom sadržaju, već, što je čak i važnije, i sposobnosti tumačenja, upotrebe, dijeljenja, stvaranja i kritičke prosudbe takvog sadržaja. |
| --- | --- |

8.

U svijetu u kojemu su mnoga djeca već posve navikla na digitalne medije, obrazovanje i osposobljavanje također imaju važnu ulogu u promicanju sigurnog i odgovornog korištenja digitalnim alatima te u razvoju medijske pismenosti, tj. ne samo sposobnosti pristupanja digitalnom sadržaju, već, što je čak i važnije, i sposobnosti tumačenja, upotrebe, dijeljenja, stvaranja i kritičke prosudbe takvog sadržaja.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA, UZ UVAŽAVANJE SUPSIDIJARNOSTI I INSTITUCIONALNE AUTONOMIJE,

u pogledu kreativnosti i inovacija:

| 1. | potaknu ustanove za obrazovanje nastavnika, ustanove za osposobljavanje odgojitelja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te pružatelje stručnog usavršavanja da prilagode svoje programe s ciljem uključivanja novih alata za učenje i razvoja odgovarajućih pedagoških metoda koje za cilj imaju poticanje kreativnosti i inovativnosti od rane dobi; |
| --- | --- |

1.

potaknu ustanove za obrazovanje nastavnika, ustanove za osposobljavanje odgojitelja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te pružatelje stručnog usavršavanja da prilagode svoje programe s ciljem uključivanja novih alata za učenje i razvoja odgovarajućih pedagoških metoda koje za cilj imaju poticanje kreativnosti i inovativnosti od rane dobi;

| 2. | pružatelje obrazovanja ili relevantna tijela, prema potrebi, potaknu da škole i objekte za rani i predškolski odgoj i obrazovanje opreme na odgovarajućoj razini kako bi se poticale kreativne i inovativne sposobnosti; |
| --- | --- |

2.

pružatelje obrazovanja ili relevantna tijela, prema potrebi, potaknu da škole i objekte za rani i predškolski odgoj i obrazovanje opreme na odgovarajućoj razini kako bi se poticale kreativne i inovativne sposobnosti;

| 3. | pružatelje programa inicijalnog obrazovanja i programa trajnog stručnog usavršavanja i za nastavnike i za odgojitelje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju potaknu na promišljanje o djelotvornim metodama za poticanje znatiželje, eksperimentiranja kreativnog i kritičkog razmišljanja te kulturnog razumijevanja, primjerice putem umjetnosti, glazbe i kazališta, kao i na istraživanje potencijala kreativnih partnerstava; |
| --- | --- |

3.

pružatelje programa inicijalnog obrazovanja i programa trajnog stručnog usavršavanja i za nastavnike i za odgojitelje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju potaknu na promišljanje o djelotvornim metodama za poticanje znatiželje, eksperimentiranja kreativnog i kritičkog razmišljanja te kulturnog razumijevanja, primjerice putem umjetnosti, glazbe i kazališta, kao i na istraživanje potencijala kreativnih partnerstava;

| 4. | promiču razvoj aktivnosti formalnog, neformalnog i informalnog učenja za djecu, usmjerenih na poticanje kreativnosti i inovativnosti, istodobno prepoznajući važnost uloge roditelja i obitelji; |
| --- | --- |

4.

promiču razvoj aktivnosti formalnog, neformalnog i informalnog učenja za djecu, usmjerenih na poticanje kreativnosti i inovativnosti, istodobno prepoznajući važnost uloge roditelja i obitelji;

u pogledu digitalne kompetencije:

| 5. | olakšaju pristup ICT-u i njegovo promicanje te razvoj digitalne kompetencije putem izloženosti digitalnim alatima primjerenoj životnoj dobi, kao i integraciju digitalnih alata tijekom cijeloga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja, uz prepoznavanje važne uloge roditelja i obitelji te različitih obrazovnih potreba ovisno o životnoj dobi; |
| --- | --- |

5.

olakšaju pristup ICT-u i njegovo promicanje te razvoj digitalne kompetencije putem izloženosti digitalnim alatima primjerenoj životnoj dobi, kao i integraciju digitalnih alata tijekom cijeloga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja, uz prepoznavanje važne uloge roditelja i obitelji te različitih obrazovnih potreba ovisno o životnoj dobi;

| 6. | potaknu razvoj digitalnih alata i služenje njima u obrazovne svrhe te razvoj i primjenu pedagoških pristupa koji mogu doprinijeti unapređenju kompetencija u svim područjima, a posebno u pogledu pismenosti, kvantitativne pismenosti, matematike, prirodoslovnih znanosti, tehnologije i stranih jezika, s ciljem suočavanja s nekima od izazova istaknutih u novijim međunarodnim istraživanjima (14); |
| --- | --- |

6.

potaknu razvoj digitalnih alata i služenje njima u obrazovne svrhe te razvoj i primjenu pedagoških pristupa koji mogu doprinijeti unapređenju kompetencija u svim područjima, a posebno u pogledu pismenosti, kvantitativne pismenosti, matematike, prirodoslovnih znanosti, tehnologije i stranih jezika, s ciljem suočavanja s nekima od izazova istaknutih u novijim međunarodnim istraživanjima (14);

| 7. | potaknu pružatelje obrazovanja ili relevantna tijela, prema potrebi, da škole te ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje opreme na odgovarajućoj razini kako bi se promicao razvoj digitalne kompetencije koji odgovara životnoj dobi, posebno proširenjem dostupnosti različitih digitalnih alata i infrastrukture; |
| --- | --- |

7.

potaknu pružatelje obrazovanja ili relevantna tijela, prema potrebi, da škole te ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje opreme na odgovarajućoj razini kako bi se promicao razvoj digitalne kompetencije koji odgovara životnoj dobi, posebno proširenjem dostupnosti različitih digitalnih alata i infrastrukture;

| 8. | potaknu nastavnike visokih učilišta koja izvode studije za učitelje i nastavnike u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, učitelje i nastavnike u sustavu odgoja i obrazovanja, odgojitelje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te ravnatelje škola da tijekom inicijalnog obrazovanja i trajnog stručnog usavršavanja i sami steknu dostatnu razinu digitalne kompetencije, što uključuje sposobnost služenja ICT-om u obrazovne svrhe, kao i da razviju djelotvorne metode promicanja medijske pismenosti od rane dobi; |
| --- | --- |

8.

potaknu nastavnike visokih učilišta koja izvode studije za učitelje i nastavnike u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, učitelje i nastavnike u sustavu odgoja i obrazovanja, odgojitelje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te ravnatelje škola da tijekom inicijalnog obrazovanja i trajnog stručnog usavršavanja i sami steknu dostatnu razinu digitalne kompetencije, što uključuje sposobnost služenja ICT-om u obrazovne svrhe, kao i da razviju djelotvorne metode promicanja medijske pismenosti od rane dobi;

| 9. | istraže potencijal digitalnih alata kako bi se poduprlo učenje u različitim okruženjima i osigurali u većoj mjeri personalizirani pristupi učenju, koji bi odgovarali potrebama širokog raspona sposobnosti, od vrlo nadarenih do onih s niskom razinom vještina, kao i potrebama djece u nepovoljnom položaju te djece s posebnim potrebama; |
| --- | --- |

9.

istraže potencijal digitalnih alata kako bi se poduprlo učenje u različitim okruženjima i osigurali u većoj mjeri personalizirani pristupi učenju, koji bi odgovarali potrebama širokog raspona sposobnosti, od vrlo nadarenih do onih s niskom razinom vještina, kao i potrebama djece u nepovoljnom položaju te djece s posebnim potrebama;

| 10. | promiču komunikaciju i suradnju među školama i nastavnicima na regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, među ostalim putem eTwinninga; |
| --- | --- |

10.

promiču komunikaciju i suradnju među školama i nastavnicima na regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, među ostalim putem eTwinninga;

| 11. | istraže potencijal za suradnju sa zajednicom otvorenog koda na inovativnim obrazovnim alatima i digitalnoj kreativnosti; |
| --- | --- |

11.

istraže potencijal za suradnju sa zajednicom otvorenog koda na inovativnim obrazovnim alatima i digitalnoj kreativnosti;

| 12. | ulože napore u promicanje medijskog obrazovanja i pismenosti, posebno sigurne i odgovorne uporabe digitalnih tehnologija u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te osnovnoškolskom obrazovanju. |
| --- | --- |

12.

ulože napore u promicanje medijskog obrazovanja i pismenosti, posebno sigurne i odgovorne uporabe digitalnih tehnologija u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te osnovnoškolskom obrazovanju.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA:

| 1. | poduzmu odgovarajuće mjere i inicijative s ciljem poticanja kreativnosti, inovativnosti i digitalnih kompetencija u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te osnovnoškolskom obrazovanju, djelotvorno se služeći europskim resursima poput programa Erasmus+ i Europskim strukturnim i investicijskim fondom za potporu takvim mjerama i inicijativama; |
| --- | --- |

1.

poduzmu odgovarajuće mjere i inicijative s ciljem poticanja kreativnosti, inovativnosti i digitalnih kompetencija u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te osnovnoškolskom obrazovanju, djelotvorno se služeći europskim resursima poput programa Erasmus+ i Europskim strukturnim i investicijskim fondom za potporu takvim mjerama i inicijativama;

| 2. | promiču i razviju suradnju, razmjenu dobre prakse i uzajamno učenje o temi poticanja kreativnosti, inovativnosti i digitalnih kompetencija u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te osnovnoškolskom obrazovanju, kao i kroz neformalno i informalno učenje; |
| --- | --- |

2.

promiču i razviju suradnju, razmjenu dobre prakse i uzajamno učenje o temi poticanja kreativnosti, inovativnosti i digitalnih kompetencija u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te osnovnoškolskom obrazovanju, kao i kroz neformalno i informalno učenje;

| 3. | istraživanjima utvrde primjere najdjelotvornijih metoda i praksi za nastavnike i odgojitelje u svim fazama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja kako bi se djeci pomoglo u razvoju kreativnosti i inovativnosti te razvoju digitalne kompetencije. U tom kontekstu razmotre provedbu ključnih načela okvira kvalitete za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, prema potrebi. |
| --- | --- |

3.

istraživanjima utvrde primjere najdjelotvornijih metoda i praksi za nastavnike i odgojitelje u svim fazama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja kako bi se djeci pomoglo u razvoju kreativnosti i inovativnosti te razvoju digitalne kompetencije. U tom kontekstu razmotre provedbu ključnih načela okvira kvalitete za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, prema potrebi.

I POZIVA KOMISIJU DA:

| 1. | nastavi s postojećim radom radnih skupina u sklopu strateškog okvira „ET 2020.” (Radne skupine za transverzalne vještine te Radne skupine za digitalno i internetsko učenje) radi poticanja kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije, prema potrebi, od rane dobi; |
| --- | --- |

1.

nastavi s postojećim radom radnih skupina u sklopu strateškog okvira „ET 2020.” (Radne skupine za transverzalne vještine te Radne skupine za digitalno i internetsko učenje) radi poticanja kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije, prema potrebi, od rane dobi;

| 2. | promiče suradnju i uzajamno učenje na europskoj razini i u sklopu strateškog okvira „ET 2020.” i kroz program Erasmus+; |
| --- | --- |

2.

promiče suradnju i uzajamno učenje na europskoj razini i u sklopu strateškog okvira „ET 2020.” i kroz program Erasmus+;

| 3. | nastavi s praćenjem područja obuhvaćenih ovim zaključcima, unutar područja primjene postojećih alata i izvješćâ, izbjegavajući dodatno administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

3.

nastavi s praćenjem područja obuhvaćenih ovim zaključcima, unutar područja primjene postojećih alata i izvješćâ, izbjegavajući dodatno administrativno opterećenje.

---

(1)  Zaključci Europskog vijeća od 24. i 25. listopada 2013. (EUCO 169/13, odjeljak I., posebno stavci od 1. do 12.).

(2)  „Digitalna kompetencija uključuje pouzdanu i kritičku uporabu tehnologije informacijskog društva za rad, slobodno vrijeme i komunikaciju. Temelji se na osnovnim vještinama u informacijsko-komunikacijskim tehnologijama (ICT): uporabi računala za prikupljanje, procjenu, pohranu, proizvodnju, prezentiranje i razmjenu informacija te za komunikaciju i sudjelovanje u suradničkim mrežama putem interneta” itd.

(3)  SL L 394, 30.12.2006., str. 10.

(4)  SL C 141, 7.6.2008., str. 17.

(5)  SL C 119, 28.5.2009., str. 2.

(6)  Dok. 15441/09.

(7)  SL C 175, 15.6.2011., str. 8.

(8)  SL C 372, 20.12.2011., str. 19.

(9)  SL C 372, 20.12.2011., str. 15.

(10)  SL C 393, 19.12.2012., str. 1.

(11)  SL C 393, 19.12.2012., str. 11.

(12)  SL C 183, 14.6.2014., str. 22.

(13)  Razdoblja obrazovanja o kojima je riječ u ovim zaključcima u širem smislu odgovaraju:

| — | razini ISCED-a 0.2 (predškolski odgoj i obrazovanje): „Obrazovanje čija je svrha poduprijeti rani razvoj u pripremi za sudjelovanje u školi i društvu. Programi su namijenjeni djeci od treće godine života do početka osnovnoškolskog obrazovanja.” |
| --- | --- |

—

razini ISCED-a 0.2 (predškolski odgoj i obrazovanje): „Obrazovanje čija je svrha poduprijeti rani razvoj u pripremi za sudjelovanje u školi i društvu. Programi su namijenjeni djeci od treće godine života do početka osnovnoškolskog obrazovanja.”

| — | razini ISCED-a 1 (osnovnoškolsko obrazovanje): „Programi čija je svrha obično učenicima pružiti temeljne vještine u čitanju, pisanju i matematici te izgraditi čvrst temelj za učenje.” |
| --- | --- |

—

razini ISCED-a 1 (osnovnoškolsko obrazovanje): „Programi čija je svrha obično učenicima pružiti temeljne vještine u čitanju, pisanju i matematici te izgraditi čvrst temelj za učenje.”

(14)  Rezultati istraživanja PISA-e iz 2012. (u kojemu su 15-godišnji učenici testirani u čitanju, matematici i prirodnim znanostima) otkrivaju napredak prema referentnom cilju za 2020. od najviše 15 % učenika s lošim rezultatima u osnovnim vještinama, iako EU kao cjelina znatno zaostaje u području matematike. Preporučuju se trajni napori u svim područjima, a posebno u vezi s učenicima niskog socioekonomskog statusa. Rezultati prvog europskog istraživanja jezičnih kompetencija (2012.) pokazuju općenito nisku razinu kompetencija i u prvom i u drugom testiranom stranom jeziku, iako postoje razlike među državama članicama.

---

PRILOG

Ostali popratni elementi

| 1. | Završno izvješće EU-ove Skupine stručnjaka visoke razine za pismenost, rujan 2012. (1). |
| --- | --- |

1.

Završno izvješće EU-ove Skupine stručnjaka visoke razine za pismenost, rujan 2012. (1).

| 2. | Komunikacija Komisije od 25. rujna 2013. pod naslovom „Otvaranje obrazovanja inovativnom podučavanju i učenju s pomoću novih tehnologija i otvorenih obrazovnih resursa” (2). |
| --- | --- |

2.

Komunikacija Komisije od 25. rujna 2013. pod naslovom „Otvaranje obrazovanja inovativnom podučavanju i učenju s pomoću novih tehnologija i otvorenih obrazovnih resursa” (2).

| 3. | Publikacija Europske komisije iz 2013.: „Comenius – primjeri dobre prakse” (3). |
| --- | --- |

3.

Publikacija Europske komisije iz 2013.: „Comenius – primjeri dobre prakse” (3).

| 4. | Publikacija Europske komisije, Europske školske mreže i Sveučilišta u Liègeu iz 2013.: „Istraživanje u školama – Informacijska i komunikacijska tehnologija (ICT) u obrazovanju” (4). |
| --- | --- |

4.

Publikacija Europske komisije, Europske školske mreže i Sveučilišta u Liègeu iz 2013.: „Istraživanje u školama – Informacijska i komunikacijska tehnologija (ICT) u obrazovanju” (4).

| 5. | Publikacija OECD-a iz 2013.: „Inovativna okruženja za učenje” (5). |
| --- | --- |

5.

Publikacija OECD-a iz 2013.: „Inovativna okruženja za učenje” (5).

| 6. | Europska konferencija na visokoj razini „Obrazovanje u digitalnom dobu” održana u Bruxellesu 11. prosinca 2014. |
| --- | --- |

6.

Europska konferencija na visokoj razini „Obrazovanje u digitalnom dobu” održana u Bruxellesu 11. prosinca 2014.

| 7. | Izvješće iz 2014. Tematske radne skupine za rani i predškolski odgoj i obrazovanje „Prijedlog ključnih načela okvira kvalitete za rani i predškolski odgoj i obrazovanje” (6). |
| --- | --- |

7.

Izvješće iz 2014. Tematske radne skupine za rani i predškolski odgoj i obrazovanje „Prijedlog ključnih načela okvira kvalitete za rani i predškolski odgoj i obrazovanje” (6).

---

(1)  Vidjeti http://ec.europa.eu/education/policy/school/doc/literacy-report_en.pdf

(2)  14116/13 + ADD 1.

(3)  Vidjeti http://ec.europa.eu/education/library/publications/2013/comenius_en.pdf

(4)  Vidjeti https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/KK-31-13-401-EN-N.pdf

(5)  Vidjeti http://www.oecd-ilibrary.org/education/innovative-learning-environments_9789264203488-en

(6)  http://ec.europa.eu/education/policy/strategic-framework/archive/documents/ecec-quality-framework_en.pdf

---

| 27.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 172/22

---

Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2011/137/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 204/2011 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

(2015/C 172/06)

Osobama i subjektima koji su navedeni u prilozima II. i IV. Odluci Vijeća 2011/137/ZVSP (1) i Prilogu III. Uredbi Vijeća (EU) 204/2011 (2) o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji skreće se pozornost na sljedeće informacije.

Vijeće namjerava izmijeniti obrazloženja za sljedeće osobe i subjekte: G. ABDUSSALAM Abdussalam Mohammed, g. ABU SHAARIYA, g. ASHKAL Omar, dr. AL-BAGHDADI Abdulqader Mohammed, g. DIBRI Abdulqader Yusef, g. QADHAF AL-DAM Sayyid Mohammed, TOHAMI General Khaled, g. FARKASH Mohammed Boucharaya, g. EL-KASSIM ZOUAI Mohamed Abou, g. AL-MAHMOUDI Baghdadi, g. HIJAZI Mohamad Mahmoud, g. AL-GAOUD Abdelmajid, g. AL-CHARIF Ibrahim Zarroug, g. FAKHIRI Abdelkebir Mohamad, g. MANSOUR Abdallah, g. AL QADHAFI Quren Salih Quren, g. AL KUNI Colonel Amid Husain i g. Taher Juwadi, zaklada Waatassimou, Revolucionarna garda, Al-Inma Holding Co. for Services Investments, Al-Inma Holding Co. For Industrial Investments te Al-Inma Holding Co. for Construction and Real Estate Developments (navedeni pod brojevima 2, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 5, 7, 18, 19 i 22 u prilozima II. i IV. Odluci Vijeća 2011/137/ZVSP te u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EU) br. 204/2011).

Dotične osobe obavješćuju se da Vijeću na sljedeću adresu mogu podnijeti zahtjev za dostavu predviđenih obrazloženja prije 10. lipnja 2015.:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  SL L 58, 3.3.2011., str. 53.

(2)  SL L 58, 3.3.2011., str. 1.

---

Europska komisija

| 27.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 172/23

---

Tečajna lista eura (1)

25. svibanj 2015.

(2015/C 172/07)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0978 |
| JPY | japanski jen | 133,39 |
| DKK | danska kruna | 7,4552 |
| GBP | funta sterlinga | 0,71000 |
| SEK | švedska kruna | 9,2425 |
| CHF | švicarski franak | 1,0349 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,3900 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,372 |
| HUF | mađarska forinta | 307,71 |
| PLN | poljski zlot | 4,1075 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4539 |
| TRY | turska lira | 2,8665 |
| AUD | australski dolar | 1,4023 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3496 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5100 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5025 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4728 |
| KRW | južnokorejski von | 1 204,41 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,1034 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,8098 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5383 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 471,40 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9668 |
| PHP | filipinski pezo | 48,958 |
| RUB | ruski rubalj | 54,8810 |
| THB | tajlandski baht | 36,882 |
| BRL | brazilski real | 3,4250 |
| MXN | meksički pezo | 16,7662 |
| INR | indijska rupija | 69,7761 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0978

JPY

japanski jen

133,39

DKK

danska kruna

7,4552

GBP

funta sterlinga

0,71000

SEK

švedska kruna

9,2425

CHF

švicarski franak

1,0349

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,3900

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,372

HUF

mađarska forinta

307,71

PLN

poljski zlot

4,1075

RON

rumunjski novi leu

4,4539

TRY

turska lira

2,8665

AUD

australski dolar

1,4023

CAD

kanadski dolar

1,3496

HKD

hongkonški dolar

8,5100

NZD

novozelandski dolar

1,5025

SGD

singapurski dolar

1,4728

KRW

južnokorejski von

1 204,41

ZAR

južnoafrički rand

13,1034

CNY

kineski renminbi-juan

6,8098

HRK

hrvatska kuna

7,5383

IDR

indonezijska rupija

14 471,40

MYR

malezijski ringit

3,9668

PHP

filipinski pezo

48,958

RUB

ruski rubalj

54,8810

THB

tajlandski baht

36,882

BRL

brazilski real

3,4250

MXN

meksički pezo

16,7662

INR

indijska rupija

69,7761

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 27.5.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 172/24

---

Tečajna lista eura (1)

26. svibanj 2015.

(2015/C 172/08)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0926 |
| JPY | japanski jen | 134,07 |
| DKK | danska kruna | 7,4549 |
| GBP | funta sterlinga | 0,70960 |
| SEK | švedska kruna | 9,1860 |
| CHF | švicarski franak | 1,0351 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,3685 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,407 |
| HUF | mađarska forinta | 309,17 |
| PLN | poljski zlot | 4,1391 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4598 |
| TRY | turska lira | 2,8751 |
| AUD | australski dolar | 1,4020 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3520 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4706 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,4981 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4707 |
| KRW | južnokorejski von | 1 207,02 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,1248 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,7785 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5598 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 436,20 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9642 |
| PHP | filipinski pezo | 48,790 |
| RUB | ruski rubalj | 55,0995 |
| THB | tajlandski baht | 36,799 |
| BRL | brazilski real | 3,4121 |
| MXN | meksički pezo | 16,7097 |
| INR | indijska rupija | 69,8445 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0926

JPY

japanski jen

134,07

DKK

danska kruna

7,4549

GBP

funta sterlinga

0,70960

SEK

švedska kruna

9,1860

CHF

švicarski franak

1,0351

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,3685

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,407

HUF

mađarska forinta

309,17

PLN

poljski zlot

4,1391

RON

rumunjski novi leu

4,4598

TRY

turska lira

2,8751

AUD

australski dolar

1,4020

CAD

kanadski dolar

1,3520

HKD

hongkonški dolar

8,4706

NZD

novozelandski dolar

1,4981

SGD

singapurski dolar

1,4707

KRW

južnokorejski von

1 207,02

ZAR

južnoafrički rand

13,1248

CNY

kineski renminbi-juan

6,7785

HRK

hrvatska kuna

7,5598

IDR

indonezijska rupija

14 436,20

MYR

malezijski ringit

3,9642

PHP

filipinski pezo

48,790

RUB

ruski rubalj

55,0995

THB

tajlandski baht

36,799

BRL

brazilski real

3,4121

MXN

meksički pezo

16,7097

INR

indijska rupija

69,8445

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---