# Jurnalul Oficial C 172/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 172 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5827 mai 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 172

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5827 mai 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluţii, recomandări şi avize |
| | AVIZE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 172/01 | Avizul Comisiei din 22 mai 2015 privind planul modificat de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate de la clădirea de consolidare a instalației CIRES din Franța | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluţii, recomandări şi avize

AVIZE

Comisia Europeană

2015/C 172/01

Avizul Comisiei din 22 mai 2015 privind planul modificat de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate de la clădirea de consolidare a instalației CIRES din Franța

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2015/C 172/02 | Concluziile Consiliului privind intensificarea cooperării transsectoriale la nivel de politici în vederea abordării eficace a provocărilor socioeconomice cu care se confruntă tinerii | 3 |
| 2015/C 172/03 | Concluziile Consiliului privind maximizarea rolului sportului de masă în direcția dezvoltării competențelor transversale, în special în rândul tinerilor | 8 |
| 2015/C 172/04 | Concluziile Consiliului privind interacțiunile culturale și creative pentru stimularea inovării, a sustenabilității economice și a incluziunii sociale | 13 |
| 2015/C 172/05 | Concluziile Consiliului privind rolul educației preșcolare și al educației primare în stimularea creativității, a inovării și a competențelor digitale | 17 |
| 2015/C 172/06 | Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/137/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 204/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia | 22 |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 172/07 | Rata de schimb a monedei euro | 23 |
| 2015/C 172/08 | Rata de schimb a monedei euro | 24 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2015/C 172/02

Concluziile Consiliului privind intensificarea cooperării transsectoriale la nivel de politici în vederea abordării eficace a provocărilor socioeconomice cu care se confruntă tinerii

3

2015/C 172/03

Concluziile Consiliului privind maximizarea rolului sportului de masă în direcția dezvoltării competențelor transversale, în special în rândul tinerilor

8

2015/C 172/04

Concluziile Consiliului privind interacțiunile culturale și creative pentru stimularea inovării, a sustenabilității economice și a incluziunii sociale

13

2015/C 172/05

Concluziile Consiliului privind rolul educației preșcolare și al educației primare în stimularea creativității, a inovării și a competențelor digitale

17

2015/C 172/06

Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/137/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 204/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

22

Comisia Europeană

2015/C 172/07

Rata de schimb a monedei euro

23

2015/C 172/08

Rata de schimb a monedei euro

24

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluţii, recomandări şi avize

AVIZE

Comisia Europeană

| 27.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/1

---

AVIZUL COMISIEI

din 22 mai 2015

privind planul modificat de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate de la clădirea de consolidare a instalației CIRES din Franța

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(2015/C 172/01)

Evaluarea de mai jos este efectuată în conformitate cu dispozițiile Tratatului Euratom, fără a aduce atingere evaluărilor suplimentare care trebuie efectuate în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și obligațiilor care decurg din acesta și din legislația secundară (1).

La 16 decembrie 2014, Comisia Europeană a primit de la guvernul francez, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom, informații generale privind planul modificat de eliminare a deșeurilor radioactive rezultate de la clădirea de consolidare a instalației CIRES.

Pe baza acestor date și în urma consultării grupului de experți, Comisia a elaborat următorul aviz:

| 1. | Distanța de la amplasament până la granița cu cel mai apropiat stat membru, în acest caz Belgia, este de 138 km. |
| --- | --- |

1.

Distanța de la amplasament până la granița cu cel mai apropiat stat membru, în acest caz Belgia, este de 138 km.

| 2. | Planul modificat constă în creșterea capacității operaționale a instalației care necesită creșterea limitelor reglementare pentru evacuarea în aer a efluenților radioactivi. |
| --- | --- |

2.

Planul modificat constă în creșterea capacității operaționale a instalației care necesită creșterea limitelor reglementare pentru evacuarea în aer a efluenților radioactivi.

| 3. | În cursul condițiilor normale de funcționare, planul modificat nu este susceptibil să conducă la o expunere a populației unui alt stat membru care să fie semnificativă din punctul de vedere al sănătății, în conformitate cu doza-limită stabilită în noile Standarde de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

3.

În cursul condițiilor normale de funcționare, planul modificat nu este susceptibil să conducă la o expunere a populației unui alt stat membru care să fie semnificativă din punctul de vedere al sănătății, în conformitate cu doza-limită stabilită în noile Standarde de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom).

| 4. | În cazul unei evacuări neprevăzute de efluenți radioactivi, care ar putea rezulta în urma unui accident de tipul și amploarea avute în vedere în planul modificat, dozele la care ar putea fi expusă populația unui alt stat membru nu ar fi semnificative din punctul de vedere al sănătății, în conformitate cu nivelurile de referință stabilite în noile Standarde de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

În cazul unei evacuări neprevăzute de efluenți radioactivi, care ar putea rezulta în urma unui accident de tipul și amploarea avute în vedere în planul modificat, dozele la care ar putea fi expusă populația unui alt stat membru nu ar fi semnificative din punctul de vedere al sănătății, în conformitate cu nivelurile de referință stabilite în noile Standarde de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom).

În concluzie, Comisia consideră că implementarea planului modificat de eliminare a deșeurilor radioactive sub orice formă, rezultate de la clădirea de consolidare a instalației CIRES din Franța, nu poate provoca nici în condiții normale de funcționare, nici în cazul unui accident de tipul și de amploarea avute în vedere în datele generale, contaminarea radioactivă, semnificativă din punctul de vedere al sănătății, a solului, a apei sau a spațiului aerian ale unui alt stat membru, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în noile Standarde de securitate de bază (Directiva 2013/59/Euratom).

Adoptat la Bruxelles, 22 mai 2015.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  De exemplu, conform Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, aspectele de mediu necesită evaluări suplimentare. Cu titlu indicativ, Comisia ar dori să atragă atenția asupra dispozițiilor Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului, ale Directivei 2001/42/CE privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului, ale Directivei 92/43/CEE privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică și ale Directivei 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei.

1

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 27.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/3

---

Concluziile Consiliului privind intensificarea cooperării transsectoriale la nivel de politici în vederea abordării eficace a provocărilor socioeconomice cu care se confruntă tinerii

(2015/C 172/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND CONTEXTUL POLITIC AL ACESTEI CHESTIUNI, ASTFEL CUM ESTE EXPUS ÎN ANEXĂ, ÎN SPECIAL URMĂTOARELE:

| 1. | Obiectivele globale ale Strategiei Europa 2020 și obiectivele respective ale statelor membre de creștere a gradului de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor, de reducere a părăsirii timpurii a școlii și de sporire a participării la educația terțiară sunt de o relevanță deosebită pentru tineri și situația lor socioeconomică. |
| --- | --- |

1.

Obiectivele globale ale Strategiei Europa 2020 și obiectivele respective ale statelor membre de creștere a gradului de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor, de reducere a părăsirii timpurii a școlii și de sporire a participării la educația terțiară sunt de o relevanță deosebită pentru tineri și situația lor socioeconomică.

| 2. | Cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (1) subliniază necesitatea unor inițiative care să faciliteze o abordare transsectorială în cadrul căreia să se țină seama în mod corespunzător de aspectele privind tineretul în elaborarea, implementarea și evaluarea politicilor și acțiunilor în alte domenii care au un impact semnificativ asupra vieților tinerilor. |
| --- | --- |

2.

Cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (1) subliniază necesitatea unor inițiative care să faciliteze o abordare transsectorială în cadrul căreia să se țină seama în mod corespunzător de aspectele privind tineretul în elaborarea, implementarea și evaluarea politicilor și acțiunilor în alte domenii care au un impact semnificativ asupra vieților tinerilor.

| 3. | Una dintre cele trei priorități principale stabilite în actualul plan de lucru al UE pentru tineret 2014-2015 (2) este consolidarea cooperării transsectoriale în cadrul strategiilor UE. |
| --- | --- |

3.

Una dintre cele trei priorități principale stabilite în actualul plan de lucru al UE pentru tineret 2014-2015 (2) este consolidarea cooperării transsectoriale în cadrul strategiilor UE.

| 4. | Concluziile Consiliului privind maximizarea potențialului politicii pentru tineret în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (3) au subliniat că coordonarea transsectorială și interinstituțională este esențială pentru implementarea unei politici reale pentru tineret și pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru tineri, |
| --- | --- |

4.

Concluziile Consiliului privind maximizarea potențialului politicii pentru tineret în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (3) au subliniat că coordonarea transsectorială și interinstituțională este esențială pentru implementarea unei politici reale pentru tineret și pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru tineri,

FIIND CONȘTIENT DE:

| 5. | Persistența provocărilor socioeconomice cu care se confruntă tinerii din Uniunea Europeană în prezent, inclusiv ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor (4) și consecințele sociale ale acestora care necesită răspunsuri transsectoriale eficiente la nivel de politici, |
| --- | --- |

5.

Persistența provocărilor socioeconomice cu care se confruntă tinerii din Uniunea Europeană în prezent, inclusiv ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor (4) și consecințele sociale ale acestora care necesită răspunsuri transsectoriale eficiente la nivel de politici,

CONSIDERĂ CĂ:

| 6. | O politică pentru tineret puternică și vizibilă, bine definită și coordonată are un mare potențial de a aduce o valoare adăugată cooperării transsectoriale la nivel de politici. Aceasta, la rândul său, poate genera rezultate pozitive pentru tinerii care beneficiază de sinergiile unei astfel de cooperări. |
| --- | --- |

6.

O politică pentru tineret puternică și vizibilă, bine definită și coordonată are un mare potențial de a aduce o valoare adăugată cooperării transsectoriale la nivel de politici. Aceasta, la rândul său, poate genera rezultate pozitive pentru tinerii care beneficiază de sinergiile unei astfel de cooperări.

| 7. | Sectorul tineretului poate aborda problemele într-un mod în care altor sectoare le este imposibil. Acesta poate oferi cunoștințe și elemente concrete cu privire la diferite aspecte care afectează tinerii, o informare a unui număr mai mare de tineri, inclusiv a celor care dispun de mai puține oportunități, precum și o abordare flexibilă, adaptată nevoilor tinerilor, nestigmatizantă, holistică și inovatoare care să răspundă nevoilor tinerilor, |
| --- | --- |

7.

Sectorul tineretului poate aborda problemele într-un mod în care altor sectoare le este imposibil. Acesta poate oferi cunoștințe și elemente concrete cu privire la diferite aspecte care afectează tinerii, o informare a unui număr mai mare de tineri, inclusiv a celor care dispun de mai puține oportunități, precum și o abordare flexibilă, adaptată nevoilor tinerilor, nestigmatizantă, holistică și inovatoare care să răspundă nevoilor tinerilor,

SUBLINIAZĂ CĂ:

| 8. | Deși ar trebui dezvoltate abordări sistemice pentru a consolida cooperarea transsectorială la toate nivelurile, este foarte important să ne concentrăm asupra abordării provocărilor socioeconomice concrete și urgente cu care se confruntă tinerii în prezent. |
| --- | --- |

8.

Deși ar trebui dezvoltate abordări sistemice pentru a consolida cooperarea transsectorială la toate nivelurile, este foarte important să ne concentrăm asupra abordării provocărilor socioeconomice concrete și urgente cu care se confruntă tinerii în prezent.

| 9. | O abordare transsectorială în direcția unei politici pentru tineret este importantă nu numai pentru a oferi soluții mai eficiente de a face față provocărilor socioeconomice, ci și pentru a asigura măsuri de politică care urmăresc să satisfacă nevoile tuturor tinerilor. |
| --- | --- |

9.

O abordare transsectorială în direcția unei politici pentru tineret este importantă nu numai pentru a oferi soluții mai eficiente de a face față provocărilor socioeconomice, ci și pentru a asigura măsuri de politică care urmăresc să satisfacă nevoile tuturor tinerilor.

| 10. | În scopul de a maximiza rolul sectorului tineretului în cooperarea cu alte sectoare, valoarea și contribuția sa ar trebui să fie larg prezentate și recunoscute, |
| --- | --- |

10.

În scopul de a maximiza rolul sectorului tineretului în cooperarea cu alte sectoare, valoarea și contribuția sa ar trebui să fie larg prezentate și recunoscute,

IDENTIFICĂ, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII, URMĂTOARELE PRIORITĂȚI ÎN VEDEREA DEZVOLTĂRII UNEI POLITICI PENTRU TINERET TRANSSECTORIALE ÎN SCOPUL ABORDĂRII PROVOCĂRILOR SOCIOECONOMICE CU CARE SE CONFRUNTĂ TINERII:

| I. | Dezvoltarea, punerea în aplicare și evaluarea unei abordări sistemice în direcția unei politici pentru tineret transsectoriale |
| --- | --- |

I.

STATELE MEMBRE SUNT INVITATE:

| 11. | Să consolideze cooperarea instituțională, inclusiv prin îmbunătățirea comunicării și a schimbului de informații la nivel național, regional și local pentru a asigura luarea în considerare pe deplin a aspectelor legate de tineret la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor din alte domenii de politică, cum ar fi educația și formarea, ocuparea forței de muncă, sănătatea și bunăstarea, politica socială, urbanismul, sportul și cultura, care au un impact asupra situației socioeconomice a tinerilor. |
| --- | --- |

11.

Să consolideze cooperarea instituțională, inclusiv prin îmbunătățirea comunicării și a schimbului de informații la nivel național, regional și local pentru a asigura luarea în considerare pe deplin a aspectelor legate de tineret la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor din alte domenii de politică, cum ar fi educația și formarea, ocuparea forței de muncă, sănătatea și bunăstarea, politica socială, urbanismul, sportul și cultura, care au un impact asupra situației socioeconomice a tinerilor.

| 12. | Să implice toate sectoarele relevante în structurile de guvernanță, atât în cele orizontale, cât și în cele verticale, atunci când dezvoltă politica pentru tineret la nivel local, regional și național. |
| --- | --- |

12.

Să implice toate sectoarele relevante în structurile de guvernanță, atât în cele orizontale, cât și în cele verticale, atunci când dezvoltă politica pentru tineret la nivel local, regional și național.

| 13. | Să ia în considerare punerea în aplicare a unor strategii cuprinzătoare în domeniul tineretului care să asigure legătura între măsuri de politică relevante care abordează chestiuni cu care se confruntă tinerii, precum și să consulte și să implice tinerii și organizațiile de tineret în proces, dacă este cazul. |
| --- | --- |

13.

Să ia în considerare punerea în aplicare a unor strategii cuprinzătoare în domeniul tineretului care să asigure legătura între măsuri de politică relevante care abordează chestiuni cu care se confruntă tinerii, precum și să consulte și să implice tinerii și organizațiile de tineret în proces, dacă este cazul.

| 14. | Să utilizeze mecanismele existente sau să ia în considerare crearea unor mecanisme noi de monitorizare a situației tinerilor și să acționeze în direcția unor politici bazate pe elemente concrete și cunoștințe care să integreze datele și rezultatele cercetării în elaborarea de politici în diferite domenii, inclusiv atunci când elaborează măsuri de politică concrete, |
| --- | --- |

14.

Să utilizeze mecanismele existente sau să ia în considerare crearea unor mecanisme noi de monitorizare a situației tinerilor și să acționeze în direcția unor politici bazate pe elemente concrete și cunoștințe care să integreze datele și rezultatele cercetării în elaborarea de politici în diferite domenii, inclusiv atunci când elaborează măsuri de politică concrete,

COMISIA ESTE INVITATĂ:

| 15. | Să informeze cu regularitate Consiliul și grupurile de pregătire ale acestuia cu privire la principalele documente de politică și inițiative strategice de la nivelul UE care afectează situația socioeconomică a tinerilor. |
| --- | --- |

15.

Să informeze cu regularitate Consiliul și grupurile de pregătire ale acestuia cu privire la principalele documente de politică și inițiative strategice de la nivelul UE care afectează situația socioeconomică a tinerilor.

| 16. | Să analizeze modul în care se poate aplica efectiv noua abordare coordonată a Comisiei în materie de politici de grup în abordarea provocărilor cu care se confruntă tinerii și dezvoltarea unor acțiuni transsectoriale concrete. |
| --- | --- |

16.

Să analizeze modul în care se poate aplica efectiv noua abordare coordonată a Comisiei în materie de politici de grup în abordarea provocărilor cu care se confruntă tinerii și dezvoltarea unor acțiuni transsectoriale concrete.

| 17. | Să evalueze în cadrul raportului UE privind tineretul sau al altor instrumente relevante modul în care chestiunile legate de tineret sunt luate în considerare în alte domenii de politică care au un impact semnificativ asupra vieților tinerilor. |
| --- | --- |

17.

Să evalueze în cadrul raportului UE privind tineretul sau al altor instrumente relevante modul în care chestiunile legate de tineret sunt luate în considerare în alte domenii de politică care au un impact semnificativ asupra vieților tinerilor.

| 18. | Să contribuie în continuare la elaborarea de politici bazate pe date concrete prin elaborarea de proiecte de cercetare în cooperare cu alte sectoare de politică relevante, |
| --- | --- |

18.

Să contribuie în continuare la elaborarea de politici bazate pe date concrete prin elaborarea de proiecte de cercetare în cooperare cu alte sectoare de politică relevante,

STATELE MEMBRE ȘI COMISIA SUNT INVITATE:

| 19. | Să considere abordarea transsectorială ca fiind unul dintre principiile de punere în aplicare a politicii viitoare pentru tineret la nivelul UE, inclusiv a unui posibil viitor plan de lucru al UE pentru tineret și să preconizeze măsuri transsectoriale concrete în cadrul pentru cooperarea în domeniul tineretului de după 2018. |
| --- | --- |

19.

Să considere abordarea transsectorială ca fiind unul dintre principiile de punere în aplicare a politicii viitoare pentru tineret la nivelul UE, inclusiv a unui posibil viitor plan de lucru al UE pentru tineret și să preconizeze măsuri transsectoriale concrete în cadrul pentru cooperarea în domeniul tineretului de după 2018.

| 20. | Să consolideze cooperarea transsectorială prin exploatarea deplină a oportunităților oferite de programul Erasmus+, inclusiv a celor dedicate susținerii reformei în materie de politici. |
| --- | --- |

20.

Să consolideze cooperarea transsectorială prin exploatarea deplină a oportunităților oferite de programul Erasmus+, inclusiv a celor dedicate susținerii reformei în materie de politici.

| 21. | Să strângă elemente concrete, inclusiv în cadrul grupurilor de experți instituite prin planul de lucru al UE pentru tineret, cu privire la modul în care cooperarea transsectorială la nivel de politici poate genera rezultate pozitive și efecte de propagare către alte domenii ale societății care beneficiază de pe urma efectelor sinergice ale cooperării sporite. |
| --- | --- |

21.

Să strângă elemente concrete, inclusiv în cadrul grupurilor de experți instituite prin planul de lucru al UE pentru tineret, cu privire la modul în care cooperarea transsectorială la nivel de politici poate genera rezultate pozitive și efecte de propagare către alte domenii ale societății care beneficiază de pe urma efectelor sinergice ale cooperării sporite.

| 22. | Să încurajeze cooperarea cu alte sectoare de politică pentru elaborarea raportului UE în domeniul tineretului și să țină seama de constatările raportului la monitorizarea Strategiei Europa 2020, |
| --- | --- |

22.

Să încurajeze cooperarea cu alte sectoare de politică pentru elaborarea raportului UE în domeniul tineretului și să țină seama de constatările raportului la monitorizarea Strategiei Europa 2020,

| II. | Utilizarea unor abordări transsectoriale personalizate pentru proiectele, inițiativele și programele care abordează provocările socioeconomice cu care se confruntă tinerii |
| --- | --- |

II.

STATELE MEMBRE SUNT INVITATE:

| 23. | Să consolideze parteneriatele între sectoare în vederea punerii în aplicare a garanției pentru tineret și a altor măsuri, precum și să facă schimb de bune practici, în special în ceea ce privește sensibilizarea tineretului. |
| --- | --- |

23.

Să consolideze parteneriatele între sectoare în vederea punerii în aplicare a garanției pentru tineret și a altor măsuri, precum și să facă schimb de bune practici, în special în ceea ce privește sensibilizarea tineretului.

| 24. | Să caute un sprijin adecvat pentru dezvoltarea pe termen lung și punerea în aplicare a activităților care în prezent sunt finanțate prin sistemul de garanții pentru tineret și care implică sectorul tineretului. |
| --- | --- |

24.

Să caute un sprijin adecvat pentru dezvoltarea pe termen lung și punerea în aplicare a activităților care în prezent sunt finanțate prin sistemul de garanții pentru tineret și care implică sectorul tineretului.

| 25. | Să consolideze cooperarea specifică dintre instituțiile de educație formală și furnizorii de învățare nonformală în vederea combaterii părăsirii timpurii a școlii și să promoveze dezvoltarea holistică a competențelor, inclusiv prin utilizarea unor abordări flexibile și adaptate nevoilor tinerilor. |
| --- | --- |

25.

Să consolideze cooperarea specifică dintre instituțiile de educație formală și furnizorii de învățare nonformală în vederea combaterii părăsirii timpurii a școlii și să promoveze dezvoltarea holistică a competențelor, inclusiv prin utilizarea unor abordări flexibile și adaptate nevoilor tinerilor.

| 26. | Să promoveze cooperarea între activitățile pentru tineret și serviciile sociale, pentru a aborda în comun incluziunea socială a tinerilor și pentru a da posibilitatea efectuării unor intervenții timpurii, acolo unde este necesar. |
| --- | --- |

26.

Să promoveze cooperarea între activitățile pentru tineret și serviciile sociale, pentru a aborda în comun incluziunea socială a tinerilor și pentru a da posibilitatea efectuării unor intervenții timpurii, acolo unde este necesar.

| 27. | Să implice sectorul profesional în planificarea și punerea în aplicare a inițiativelor axate pe dezvoltarea competențelor tinerilor. |
| --- | --- |

27.

Să implice sectorul profesional în planificarea și punerea în aplicare a inițiativelor axate pe dezvoltarea competențelor tinerilor.

| 28. | Să consolideze toate serviciile orientate către tineri, în cooperare cu autoritățile locale, lucrătorii pentru tineret și alți profesioniști care lucrează cu tinerii, dacă este cazul, |
| --- | --- |

28.

Să consolideze toate serviciile orientate către tineri, în cooperare cu autoritățile locale, lucrătorii pentru tineret și alți profesioniști care lucrează cu tinerii, dacă este cazul,

COMISIA ESTE INVITATĂ:

| 29. | Să faciliteze colaborarea în rețea și schimbul de bune practici la nivel european între factorii de decizie privind politica pentru tineret și ONG-urile implicate în punerea în aplicare a garanției pentru tineret. |
| --- | --- |

29.

Să faciliteze colaborarea în rețea și schimbul de bune practici la nivel european între factorii de decizie privind politica pentru tineret și ONG-urile implicate în punerea în aplicare a garanției pentru tineret.

| 30. | Să consolideze coordonarea internă între serviciile relevante ale Comisiei în ceea ce privește dezvoltarea unor inițiative legate de tineret și dezbaterea chestiunilor privind tineretul la nivelul UE, |
| --- | --- |

30.

Să consolideze coordonarea internă între serviciile relevante ale Comisiei în ceea ce privește dezvoltarea unor inițiative legate de tineret și dezbaterea chestiunilor privind tineretul la nivelul UE,

STATELE MEMBRE ȘI COMISIA SUNT INVITATE:

| 31. | Să ia în considerare folosirea fondurilor structurale europene și a posibilităților de finanțare ale programului Erasmus+, pentru a aborda în mod eficient provocările socioeconomice cu care se confruntă tinerii, prin intermediul unor proiecte transsectoriale concrete. |
| --- | --- |

31.

Să ia în considerare folosirea fondurilor structurale europene și a posibilităților de finanțare ale programului Erasmus+, pentru a aborda în mod eficient provocările socioeconomice cu care se confruntă tinerii, prin intermediul unor proiecte transsectoriale concrete.

| 32. | Să abordeze chestiunile semnalate mai sus în viitoarele activități de învățare reciprocă între statele membre în ceea ce privește consolidarea politicii pentru tineret transsectoriale la nivel național, care sunt organizate în cadrul planului de lucru al UE pentru tineret. |
| --- | --- |

32.

Să abordeze chestiunile semnalate mai sus în viitoarele activități de învățare reciprocă între statele membre în ceea ce privește consolidarea politicii pentru tineret transsectoriale la nivel național, care sunt organizate în cadrul planului de lucru al UE pentru tineret.

| 33. | Să invite părțile interesate reprezentând alte sectoare la evenimente, cum ar fi Săptămâna europeană a tineretului și conferințele UE pentru tineret, atunci când este relevant, și să faciliteze transmiterea de feedback și dezbaterea între sectoare, |
| --- | --- |

33.

Să invite părțile interesate reprezentând alte sectoare la evenimente, cum ar fi Săptămâna europeană a tineretului și conferințele UE pentru tineret, atunci când este relevant, și să faciliteze transmiterea de feedback și dezbaterea între sectoare,

| III. | Îmbunătățirea vizibilității valorii activităților pentru tineret și a altor instrumente de politică pentru tineret și a rolului complementar al acestora în combaterea cu eficacitate a provocărilor cu care se confruntă tinerii |
| --- | --- |

III.

STATELE MEMBRE ȘI COMISIA SUNT INVITATE:

| 34. | Să implice tinerii în deciziile politice esențiale care îi afectează, prin utilizarea canalelor existente sau a unor noi canale de participare a tinerilor, inclusiv procesul de dialog structurat. |
| --- | --- |

34.

Să implice tinerii în deciziile politice esențiale care îi afectează, prin utilizarea canalelor existente sau a unor noi canale de participare a tinerilor, inclusiv procesul de dialog structurat.

| 35. | Să promoveze în continuare recunoașterea activităților pentru tineret, a învățării nonformale și a unor instrumente concrete, cum ar fi Youthpass, în alte sectoare precum ocuparea forței de muncă, educația, formarea și cultura, precum și către alte părți interesate relevante. |
| --- | --- |

35.

Să promoveze în continuare recunoașterea activităților pentru tineret, a învățării nonformale și a unor instrumente concrete, cum ar fi Youthpass, în alte sectoare precum ocuparea forței de muncă, educația, formarea și cultura, precum și către alte părți interesate relevante.

| 36. | Să îmbunătățească în continuare recunoașterea activităților pentru tineret și validarea învățării nonformale și informale prin explorarea posibilităților de introducere a certificatului Youthpass în afara programului Erasmus+ și utilizarea acestuia ca instrument național pentru recunoaștere, dacă este cazul. |
| --- | --- |

36.

Să îmbunătățească în continuare recunoașterea activităților pentru tineret și validarea învățării nonformale și informale prin explorarea posibilităților de introducere a certificatului Youthpass în afara programului Erasmus+ și utilizarea acestuia ca instrument național pentru recunoaștere, dacă este cazul.

| 37. | Să promoveze și să desfășoare la nivelul altor sectoare activități de sensibilizare periodice cu privire la rezultatele activităților profesionale și voluntare pentru tineret. |
| --- | --- |

37.

Să promoveze și să desfășoare la nivelul altor sectoare activități de sensibilizare periodice cu privire la rezultatele activităților profesionale și voluntare pentru tineret.

| 38. | Să dezvolte inițiative prin care voluntariatul să devină cunoscut, să fie înțeles, să fie utilizat și să fie recunoscut ca proces de învățare nonformală. |
| --- | --- |

38.

Să dezvolte inițiative prin care voluntariatul să devină cunoscut, să fie înțeles, să fie utilizat și să fie recunoscut ca proces de învățare nonformală.

| 39. | Să susțină și să promoveze punerea în aplicare a inițiativelor de colaborare între mediile de învățare formală și nonformală care prezintă potențialul de a maximiza rezultatele învățării, |
| --- | --- |

39.

Să susțină și să promoveze punerea în aplicare a inițiativelor de colaborare între mediile de învățare formală și nonformală care prezintă potențialul de a maximiza rezultatele învățării,

COMISIA ESTE INVITATĂ:

| 40. | Să creeze posibilități și să sprijine statele membre în utilizarea certificatului Youthpass în afara programului Erasmus+ ca instrument de recunoaștere națională, dacă este cazul. |
| --- | --- |

40.

Să creeze posibilități și să sprijine statele membre în utilizarea certificatului Youthpass în afara programului Erasmus+ ca instrument de recunoaștere națională, dacă este cazul.

---

(1)  JO C 311, 19.12.2009, p. 1.

(2)  JO C 183, 14.6.2014, p. 5.

(3)  JO C 224, 3.8.2013, p. 2.

(4)  Peste 5 milioane de tineri (sub 25 de ani) nu aveau un loc de muncă în UE-28 în al doilea trimestru al anului 2014. Această cifră indică o rată a șomajului de 21,7 %, în timp ce proporția tinerilor NEET (care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare) a fost de 13 %. Sursa: Eurostat

---

ANEXĂ

REAMINTIND CONTEXTUL POLITIC AL ACESTEI CHESTIUNI

Contextul politic

| 1. | Concluziile Consiliului privind consolidarea incluziunii sociale a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, care constată că ar trebui asigurate o abordare holistică și o cooperare intersectorială. Toate instrumentele, măsurile și acțiunile de politică ar trebui să fie coordonate la nivel local, regional, național și european și ar trebui să includă o gamă largă de părți interesate de elaborarea și prezentarea unor măsuri de incluziune socială a tinerilor (1). |
| --- | --- |

1.

Concluziile Consiliului privind consolidarea incluziunii sociale a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, care constată că ar trebui asigurate o abordare holistică și o cooperare intersectorială. Toate instrumentele, măsurile și acțiunile de politică ar trebui să fie coordonate la nivel local, regional, național și european și ar trebui să includă o gamă largă de părți interesate de elaborarea și prezentarea unor măsuri de incluziune socială a tinerilor (1).

| 2. | Recomandările Consiliului privind înființarea garanției pentru tineret, în cadrul pachetului privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (2). |
| --- | --- |

2.

Recomandările Consiliului privind înființarea garanției pentru tineret, în cadrul pachetului privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (2).

| 3. | Concluziile Consiliului privind investițiile în educație și formare profesională – o reacție la Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socioeconomice mai bune și Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (3). |
| --- | --- |

3.

Concluziile Consiliului privind investițiile în educație și formare profesională – o reacție la Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socioeconomice mai bune și Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (3).

| 4. | Recomandarea Consiliului privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii, care subliniază necesitatea unor politici transsectoriale cuprinzătoare pentru consolidarea legăturilor dintre sistemele de educație și formare profesională și ocuparea forței de muncă (4). |
| --- | --- |

4.

Recomandarea Consiliului privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii, care subliniază necesitatea unor politici transsectoriale cuprinzătoare pentru consolidarea legăturilor dintre sistemele de educație și formare profesională și ocuparea forței de muncă (4).

| 5. | Recomandarea Consiliului privind validarea învățării nonformale și informale (5). |
| --- | --- |

5.

Recomandarea Consiliului privind validarea învățării nonformale și informale (5).

| 6. | Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (6). |
| --- | --- |

6.

Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (6).

---

(1)  JO C 30, 1.2.2014, p. 5.

(2)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

(3)  JO C 64, 5.3.2013, p. 5.

(4)  JO C 191, 1.7.2011, p. 1.

(5)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 50.

---

| 27.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/8

---

Concluziile Consiliului privind maximizarea rolului sportului de masă în direcția dezvoltării competențelor transversale, în special în rândul tinerilor

(2015/C 172/03)

CONSILIUL UE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND CONTEXTUL POLITIC AL ACESTEI CHESTIUNI, ASTFEL CUM ESTE EXPUS ÎN ANEXĂ, ÎN SPECIAL URMĂTOARELE:

| 1. | Strategia Europa 2020 și inițiativele sale emblematice, care subliniază necesitatea de a înzestra tinerii cu abilitățile și competențele necesare și de a aborda nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor în Europa, precum și Raportul de sinteză pentru evaluarea Strategiei Europa 2020 la jumătatea perioadei (1), care enumeră printre principalele rezultate ale acesteia rolul important pe care îl joacă sectorul sportului ca instrument de coeziune socială și incluziune. |
| --- | --- |

1.

Strategia Europa 2020 și inițiativele sale emblematice, care subliniază necesitatea de a înzestra tinerii cu abilitățile și competențele necesare și de a aborda nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor în Europa, precum și Raportul de sinteză pentru evaluarea Strategiei Europa 2020 la jumătatea perioadei (1), care enumeră printre principalele rezultate ale acesteia rolul important pe care îl joacă sectorul sportului ca instrument de coeziune socială și incluziune.

| 2. | Planul de lucru european pentru sport pentru perioada 2014-2017 (2), care subliniază contribuția importantă a sportului la obiectivele generale ale Strategiei Europa 2020, având în vedere potențialul important al acestui sector de a contribui la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Una dintre cele trei priorități ale planului de lucru, „Sport și societate”, evidențiază legăturile sportului cu ocuparea forței de muncă, educația și formarea. |
| --- | --- |

2.

Planul de lucru european pentru sport pentru perioada 2014-2017 (2), care subliniază contribuția importantă a sportului la obiectivele generale ale Strategiei Europa 2020, având în vedere potențialul important al acestui sector de a contribui la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Una dintre cele trei priorități ale planului de lucru, „Sport și societate”, evidențiază legăturile sportului cu ocuparea forței de muncă, educația și formarea.

| 3. | Rezoluția Consiliului din 20 iulie 2006 privind recunoașterea valorii învățării nonformale și informale în domeniul tineretului european (3) subliniază că învățarea nonformală și informală poate permite tinerilor să dobândească cunoștințe, abilități și competențe suplimentare și poate contribui la dezvoltarea lor personală, la incluziunea socială și la cetățenia activă, îmbunătățind astfel perspectivele lor de angajare; de asemenea, angajatorii, educația formală și societatea civilă în general ar trebui să acorde o mai mare recunoaștere acestor lucruri. |
| --- | --- |

3.

Rezoluția Consiliului din 20 iulie 2006 privind recunoașterea valorii învățării nonformale și informale în domeniul tineretului european (3) subliniază că învățarea nonformală și informală poate permite tinerilor să dobândească cunoștințe, abilități și competențe suplimentare și poate contribui la dezvoltarea lor personală, la incluziunea socială și la cetățenia activă, îmbunătățind astfel perspectivele lor de angajare; de asemenea, angajatorii, educația formală și societatea civilă în general ar trebui să acorde o mai mare recunoaștere acestor lucruri.

| 4. | Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării nonformale și informale (4), care identifică oportunitățile și mecanismele care permit cunoștințelor, abilităților și competențelor dobândite prin învățarea nonformală și informală să joace un rol important în îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a mobilității, precum și în sporirea motivației în ceea ce privește învățarea pe tot parcursul vieții, |
| --- | --- |

4.

Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării nonformale și informale (4), care identifică oportunitățile și mecanismele care permit cunoștințelor, abilităților și competențelor dobândite prin învățarea nonformală și informală să joace un rol important în îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a mobilității, precum și în sporirea motivației în ceea ce privește învățarea pe tot parcursul vieții,

RECUNOSCÂND CĂ:

| 5. | Participarea la sportul de masă (5), care este în primul rând o activitate de recreere fizică, aduce de asemenea valoare adăugată suplimentară în ceea ce privește o societate mai sănătoasă și, în general, mai favorabilă incluziunii și mai durabilă în Europa. Aceasta poate dezvolta atitudini și valori sociale pozitive, precum și abilitățile și competențele persoanelor, inclusiv competențe transversale (6), cum ar fi capacitatea de a gândi critic, de a lua inițiative, de a rezolva probleme și de a lucra în colaborare (7). |
| --- | --- |

5.

Participarea la sportul de masă (5), care este în primul rând o activitate de recreere fizică, aduce de asemenea valoare adăugată suplimentară în ceea ce privește o societate mai sănătoasă și, în general, mai favorabilă incluziunii și mai durabilă în Europa. Aceasta poate dezvolta atitudini și valori sociale pozitive, precum și abilitățile și competențele persoanelor, inclusiv competențe transversale (6), cum ar fi capacitatea de a gândi critic, de a lua inițiative, de a rezolva probleme și de a lucra în colaborare (7).

| 6. | Este necesar să se răspundă cerințelor crescânde ale unei economii avansate, bazate pe cunoaștere, în special în ceea ce privește dezvoltarea competențelor transversale și capacitatea de a aplica eficient aceste competențe în diferite sectoare; într-o perioadă de schimbări rapide ale cererii pe piața forței de muncă, angajatorii apreciază foarte mult competențele transversale, dar, de multe ori, indică faptul că noii angajați nu au astfel de competențe. |
| --- | --- |

6.

Este necesar să se răspundă cerințelor crescânde ale unei economii avansate, bazate pe cunoaștere, în special în ceea ce privește dezvoltarea competențelor transversale și capacitatea de a aplica eficient aceste competențe în diferite sectoare; într-o perioadă de schimbări rapide ale cererii pe piața forței de muncă, angajatorii apreciază foarte mult competențele transversale, dar, de multe ori, indică faptul că noii angajați nu au astfel de competențe.

| 7. | În ceea ce privește contribuția sportului la dezvoltarea competențelor transversale, există un potențial neexploatat, în special în cazul tinerilor, deoarece competențele dobândite prin învățare nonformală (8) și informală (9) sunt valoroase pentru dezvoltarea personală și profesională, inclusiv pe piața forței de muncă și în învățarea pe tot parcursul vieții (10). |
| --- | --- |

7.

În ceea ce privește contribuția sportului la dezvoltarea competențelor transversale, există un potențial neexploatat, în special în cazul tinerilor, deoarece competențele dobândite prin învățare nonformală (8) și informală (9) sunt valoroase pentru dezvoltarea personală și profesională, inclusiv pe piața forței de muncă și în învățarea pe tot parcursul vieții (10).

| 8. | În ceea ce privește recunoașterea valorii competențelor transversale dobândite prin învățarea nonformală și informală prin intermediul sportului de masă, primii pași sunt sensibilizarea și vizibilitatea în special printre participanții înșiși, în rândul părinților, voluntarilor și personalului, dar și al societății în general, inclusiv al angajatorilor, |
| --- | --- |

8.

În ceea ce privește recunoașterea valorii competențelor transversale dobândite prin învățarea nonformală și informală prin intermediul sportului de masă, primii pași sunt sensibilizarea și vizibilitatea în special printre participanții înșiși, în rândul părinților, voluntarilor și personalului, dar și al societății în general, inclusiv al angajatorilor,

SUBLINIAZĂ CĂ:

| 9. | Sportul are o contribuție la obiectivele strategice ale Uniunii de creștere economică, locuri de muncă și coeziune socială, inclusiv provocările urgente cu care Europa se confruntă în prezent, cum ar fi persistența nivelului ridicat al șomajului în rândul tinerilor (11) din Europa. Pentru ca sportul să continue să își dezvolte întregul potențial în această privință, este important să se depună eforturi pentru o abordare intersectorială care să implice alte domenii de politică, cum ar fi educația și formarea, tineretul și ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și sănătate publică. |
| --- | --- |

9.

Sportul are o contribuție la obiectivele strategice ale Uniunii de creștere economică, locuri de muncă și coeziune socială, inclusiv provocările urgente cu care Europa se confruntă în prezent, cum ar fi persistența nivelului ridicat al șomajului în rândul tinerilor (11) din Europa. Pentru ca sportul să continue să își dezvolte întregul potențial în această privință, este important să se depună eforturi pentru o abordare intersectorială care să implice alte domenii de politică, cum ar fi educația și formarea, tineretul și ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și sănătate publică.

| 10. | Sporturile netradiționale (12) sunt deseori deosebit de atractive pentru tineri, inclusiv pentru cei care beneficiază de mai puține oportunități, iar posibilitățile oferite de aceste sporturi ar putea fi explorate în continuare. |
| --- | --- |

10.

Sporturile netradiționale (12) sunt deseori deosebit de atractive pentru tineri, inclusiv pentru cei care beneficiază de mai puține oportunități, iar posibilitățile oferite de aceste sporturi ar putea fi explorate în continuare.

| 11. | Personalul competent, inclusiv voluntarii, este esențial în sportul de masă pentru sensibilizare și pentru deblocarea valorii adăugate și a beneficiilor pe care le poate oferi în ceea ce privește dezvoltarea competențelor transversale, |
| --- | --- |

11.

Personalul competent, inclusiv voluntarii, este esențial în sportul de masă pentru sensibilizare și pentru deblocarea valorii adăugate și a beneficiilor pe care le poate oferi în ceea ce privește dezvoltarea competențelor transversale,

ÎN ACEST CONTEXT, INVITĂ STATELE MEMBRE ALE UE, CU RESPECTAREA CORESPUNZĂTOARE A PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII:

| 12. | Să crească nivelul de sensibilizare în rândul părților interesate din domeniul sportului de masă, în societate și în rândul angajatorilor cu privire la faptul că abilitățile transversale dobândite prin participarea la sporturile de masă au o valoare adăugată personală, socială și economică, care poate fi folosită în alte sectoare. |
| --- | --- |

12.

Să crească nivelul de sensibilizare în rândul părților interesate din domeniul sportului de masă, în societate și în rândul angajatorilor cu privire la faptul că abilitățile transversale dobândite prin participarea la sporturile de masă au o valoare adăugată personală, socială și economică, care poate fi folosită în alte sectoare.

| 13. | Să coopereze și să facă schimb de bune practici cu alte sectoare relevante și între statele membre ale UE cu privire la efectele pozitive ale competențelor dobândite în afara educației formale prin învățare nonformală și informală în sportul de masă. |
| --- | --- |

13.

Să coopereze și să facă schimb de bune practici cu alte sectoare relevante și între statele membre ale UE cu privire la efectele pozitive ale competențelor dobândite în afara educației formale prin învățare nonformală și informală în sportul de masă.

| 14. | Să încurajeze dezvoltarea cunoștințelor, abilităților și competențelor personalului, inclusiv ale voluntarilor, în sportul de masă în vederea consolidării valorilor sociale și educaționale, precum și a competențelor transversale, prin intermediul sportului de masă. |
| --- | --- |

14.

Să încurajeze dezvoltarea cunoștințelor, abilităților și competențelor personalului, inclusiv ale voluntarilor, în sportul de masă în vederea consolidării valorilor sociale și educaționale, precum și a competențelor transversale, prin intermediul sportului de masă.

| 15. | Să încurajeze parteneriatele inovatoare între furnizorii de învățare formală și nonformală, precum și între sectoarele de tineret și sectoarele sportive, pentru a dezvolta metode de învățare care ar putea fi adecvate în sectorul sportului de masă. |
| --- | --- |

15.

Să încurajeze parteneriatele inovatoare între furnizorii de învățare formală și nonformală, precum și între sectoarele de tineret și sectoarele sportive, pentru a dezvolta metode de învățare care ar putea fi adecvate în sectorul sportului de masă.

| 16. | Să promoveze autoevaluarea competențelor, în special în rândul tinerilor, care include competențele transversale dobândite prin intermediul sportului de masă, precum și utilizarea celor mai frecvente modele de liste de competențe și de CV-uri, în mod special a Europass-ului. |
| --- | --- |

16.

Să promoveze autoevaluarea competențelor, în special în rândul tinerilor, care include competențele transversale dobândite prin intermediul sportului de masă, precum și utilizarea celor mai frecvente modele de liste de competențe și de CV-uri, în mod special a Europass-ului.

| 17. | Să folosească sistemele existente menite să permită validarea competențelor și a experienței dobândite în învățarea nonformală și informală în domeniul sportului. |
| --- | --- |

17.

Să folosească sistemele existente menite să permită validarea competențelor și a experienței dobândite în învățarea nonformală și informală în domeniul sportului.

| 18. | Să îmbunătățească în continuare participarea generală a tinerilor la sportul de masă, inclusiv a celor cu posibilități reduse, la nivel național și local, și să exploateze potențialul pozitiv al sporturilor netradiționale în această privință, |
| --- | --- |

18.

Să îmbunătățească în continuare participarea generală a tinerilor la sportul de masă, inclusiv a celor cu posibilități reduse, la nivel național și local, și să exploateze potențialul pozitiv al sporturilor netradiționale în această privință,

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ ȘI STATELE MEMBRE, ÎN LIMITA DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ RESPECTIVE:

| 19. | Să promoveze valoarea competențelor transversale dobândite prin intermediul sportului de masă de către persoanele care învață, astfel încât să poată fi utilizate efectiv în toate sectoarele, în scopul ocupării unui loc de muncă, al mobilității în scop educațional sau al învățării pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

19.

Să promoveze valoarea competențelor transversale dobândite prin intermediul sportului de masă de către persoanele care învață, astfel încât să poată fi utilizate efectiv în toate sectoarele, în scopul ocupării unui loc de muncă, al mobilității în scop educațional sau al învățării pe tot parcursul vieții.

| 20. | Să recunoască și să integreze rezultatele pozitive obținute prin competențe transversale dezvoltate prin sportul de masă în politicile naționale și europene și în strategiile privind sportul, tineretul, afacerile sociale, sănătatea, educația și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

20.

Să recunoască și să integreze rezultatele pozitive obținute prin competențe transversale dezvoltate prin sportul de masă în politicile naționale și europene și în strategiile privind sportul, tineretul, afacerile sociale, sănătatea, educația și ocuparea forței de muncă.

| 21. | Să recunoască și să sprijine contribuțiile aduse de organizațiile de sporturi de masă în ceea ce privește furnizarea de oportunități de învățare nonformală. |
| --- | --- |

21.

Să recunoască și să sprijine contribuțiile aduse de organizațiile de sporturi de masă în ceea ce privește furnizarea de oportunități de învățare nonformală.

| 22. | Să exploreze potențialul de cooperare cu sectorul tineretului, în special în ceea ce privește:






  (a) | aplicarea metodelor și instrumentelor de învățare nonformală în domeniul sportului; |
| --- | --- | --- |

22.

Să exploreze potențialul de cooperare cu sectorul tineretului, în special în ceea ce privește:

(a)

aplicarea metodelor și instrumentelor de învățare nonformală în domeniul sportului;

| (b) | utilizarea activităților sportive în metodele de învățare nonformală în sectorul tineretului; |
| --- | --- |

(b)

utilizarea activităților sportive în metodele de învățare nonformală în sectorul tineretului;

| (c) | încurajarea unui număr mai mare de proiecte finanțate prin Serviciul european de voluntariat, care să implice tineri voluntari din organizații fără scop lucrativ din domeniul sportului; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea unui număr mai mare de proiecte finanțate prin Serviciul european de voluntariat, care să implice tineri voluntari din organizații fără scop lucrativ din domeniul sportului;

| (d) | folosirea activităților sportive ca instrument de incluziune socială și de informare, inclusiv în ceea ce privește contribuția sa la punerea în aplicare a Garanției pentru tineret în Europa. |
| --- | --- |

(d)

folosirea activităților sportive ca instrument de incluziune socială și de informare, inclusiv în ceea ce privește contribuția sa la punerea în aplicare a Garanției pentru tineret în Europa.

| 23. | Să încurajeze, acolo unde este cazul, inclusiv în cadrul Săptămânii europene a sportului, inițiativele cu privire la valoarea educațională a sportului, precum și cu privire la valoarea consolidării comunităților favorabile incluziunii sociale. |
| --- | --- |

23.

Să încurajeze, acolo unde este cazul, inclusiv în cadrul Săptămânii europene a sportului, inițiativele cu privire la valoarea educațională a sportului, precum și cu privire la valoarea consolidării comunităților favorabile incluziunii sociale.

| 24. | Să coopereze în ceea ce privește ridicarea standardelor în materie de formare și îndrumare profesională și în educația formatorilor și a îndrumătorilor, precum și în cea a voluntarilor, prin facilitarea schimbului de informații și de experiență între factorii de decizie și părțile interesate din sport. |
| --- | --- |

24.

Să coopereze în ceea ce privește ridicarea standardelor în materie de formare și îndrumare profesională și în educația formatorilor și a îndrumătorilor, precum și în cea a voluntarilor, prin facilitarea schimbului de informații și de experiență între factorii de decizie și părțile interesate din sport.

| 25. | Să încurajeze voluntariatul în sport și sensibilizarea cu privire la valoarea voluntariatului în sport, în special în ceea ce privește dobândirea de competențe transversale, recunoașterea voluntariatului ca formă importantă de învățare nonformală și consolidarea mobilității naționale și transfrontaliere a tinerilor voluntari. |
| --- | --- |

25.

Să încurajeze voluntariatul în sport și sensibilizarea cu privire la valoarea voluntariatului în sport, în special în ceea ce privește dobândirea de competențe transversale, recunoașterea voluntariatului ca formă importantă de învățare nonformală și consolidarea mobilității naționale și transfrontaliere a tinerilor voluntari.

| 26. | Să încurajeze utilizarea efectivă a instrumentelor de finanțare ale UE, cum ar fi programul Erasmus+, ca o oportunitate pentru dezvoltarea de competențe transversale, în special în rândul tinerilor, pentru a consolida, de asemenea, incluziunea socială, cetățenia activă, precum și creșterea participării la sportul de masă. |
| --- | --- |

26.

Să încurajeze utilizarea efectivă a instrumentelor de finanțare ale UE, cum ar fi programul Erasmus+, ca o oportunitate pentru dezvoltarea de competențe transversale, în special în rândul tinerilor, pentru a consolida, de asemenea, incluziunea socială, cetățenia activă, precum și creșterea participării la sportul de masă.

| 27. | Să utilizeze procesul de monitorizare din Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării nonformale și informale pentru a aborda chestiunea competențelor transversale dobândite prin intermediul sportului, |
| --- | --- |

27.

Să utilizeze procesul de monitorizare din Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării nonformale și informale pentru a aborda chestiunea competențelor transversale dobândite prin intermediul sportului,

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

| 28. | Să efectueze un studiu privind contribuția sportului la capacitatea de inserție profesională a tinerilor în contextul Strategiei Europa 2020, inclusiv în ceea ce privește aspectele competențelor transversale dobândite prin participarea la sportul de masă. |
| --- | --- |

28.

Să efectueze un studiu privind contribuția sportului la capacitatea de inserție profesională a tinerilor în contextul Strategiei Europa 2020, inclusiv în ceea ce privește aspectele competențelor transversale dobândite prin participarea la sportul de masă.

| 29. | Să integreze dimensiunea sportivă în discuțiile politice și evenimentele existente privind competențele, pentru a spori nivelul de sensibilizare și a analiza modalități mai concrete de dobândire a competențelor transversale în și prin sport. |
| --- | --- |

29.

Să integreze dimensiunea sportivă în discuțiile politice și evenimentele existente privind competențele, pentru a spori nivelul de sensibilizare și a analiza modalități mai concrete de dobândire a competențelor transversale în și prin sport.

| 30. | Să continue, inclusiv în cadrul mandatului grupurilor de experți instituite de Planul de lucru al UE pentru sport, colectarea de date și de bune practici, analiza importanței sociale și economice a sportului, precum și a modului în care sportul de masă contribuie la domenii precum ocuparea forței de muncă, educația și formarea, punându-se accentul pe dezvoltarea competențelor transversale și personale. |
| --- | --- |

30.

Să continue, inclusiv în cadrul mandatului grupurilor de experți instituite de Planul de lucru al UE pentru sport, colectarea de date și de bune practici, analiza importanței sociale și economice a sportului, precum și a modului în care sportul de masă contribuie la domenii precum ocuparea forței de muncă, educația și formarea, punându-se accentul pe dezvoltarea competențelor transversale și personale.

| 31. | Să faciliteze schimbul de informații și de bune practici, învățarea reciprocă și colaborarea în rețea în mod eficace între statele membre, mai ales în ceea ce privește dezvoltarea mai accesibilă, atractivă și diversificată a sportului de masă, în special pentru tineri. |
| --- | --- |

31.

Să faciliteze schimbul de informații și de bune practici, învățarea reciprocă și colaborarea în rețea în mod eficace între statele membre, mai ales în ceea ce privește dezvoltarea mai accesibilă, atractivă și diversificată a sportului de masă, în special pentru tineri.

INVITĂ MIȘCAREA SPORTIVĂ SĂ AIBĂ ÎN VEDERE:

| 32. | Sensibilizarea, în special în rândul tinerilor și al părinților lor, față de faptul că competențele acumulate în și prin sport pot avea o valoare specială care poate fi folosită și în alte sectoare. |
| --- | --- |

32.

Sensibilizarea, în special în rândul tinerilor și al părinților lor, față de faptul că competențele acumulate în și prin sport pot avea o valoare specială care poate fi folosită și în alte sectoare.

| 33. | Investițiile în personalul competent care utilizează cele mai recente metode în cadrul activității sale, ceea ce le permite să beneficieze pe deplin de valorile suplimentare pe care le poate oferi sportul, inclusiv dobândirea de competențe. |
| --- | --- |

33.

Investițiile în personalul competent care utilizează cele mai recente metode în cadrul activității sale, ceea ce le permite să beneficieze pe deplin de valorile suplimentare pe care le poate oferi sportul, inclusiv dobândirea de competențe.

| 34. | Creșterea sensibilizării în rândul personalului din domeniul sportului cu privire la beneficiile pozitive ale competențelor transversale dobândite în activități sportive prin învățare nonformală și informală, precum și cu privire la valoarea adăugată globală, socială și economică, a sportului de masă. |
| --- | --- |

34.

Creșterea sensibilizării în rândul personalului din domeniul sportului cu privire la beneficiile pozitive ale competențelor transversale dobândite în activități sportive prin învățare nonformală și informală, precum și cu privire la valoarea adăugată globală, socială și economică, a sportului de masă.

| 35. | Explorarea potențialului de cooperare și a schimbului de bune practici cu organizațiile de tineret, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a metodelor și instrumentelor de învățare nonformală în domeniul sportului. |
| --- | --- |

35.

Explorarea potențialului de cooperare și a schimbului de bune practici cu organizațiile de tineret, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a metodelor și instrumentelor de învățare nonformală în domeniul sportului.

| 36. | Schimbul de bune practici cu privire la modalitatea de a stimula și diversifica mișcările sportive de masă, precum și cu privire la dezvoltarea de noi tipuri de sporturi de masă, de exemplu sporturi netradiționale. |
| --- | --- |

36.

Schimbul de bune practici cu privire la modalitatea de a stimula și diversifica mișcările sportive de masă, precum și cu privire la dezvoltarea de noi tipuri de sporturi de masă, de exemplu sporturi netradiționale.

---

(1)  Documentul 16559/14.

(2)  JO C 183, 14.6.2014, p. 12.

(3)  JO C 168, 20.7.2006, p. 1.

(4)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

(5)  „Sport de masă” înseamnă sportul organizat, practicat la nivel local de sportivi amatori, precum și sportul pentru toți. Sursa: Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 50).

(6)  Diverse agenții și organizații au numit în mod diferit aceste competențe, mergând de la „competențe-cheie” la „competențe nontehnice”, „competențe transferabile” sau „competențe esențiale”, „competențe profesionale de bază” sau „competențe fundamentale pentru angajare”. În conformitate cu glosarul Rețelei europene pentru politica de orientare profesională pe tot parcursul vieții, competențele transversale sunt relevante pentru locurile de muncă și ocupațiile diferite de cele deținute în prezent sau avute recent. De asemenea, aceste competențe ar fi putut fi dobândite prin activități neprofesionale sau recreative sau prin participarea la activități de educație sau de formare. La un nivel mai general, acestea sunt competențe care au fost învățate într-un context sau pentru a rezolva o situație/problemă specială și care pot fi transferate într-un alt context.

(7)  COM(2012) 669 final.

(8)  Definiție: „învățare nonformală” înseamnă învățarea care se desfășoară prin intermediul unor activități planificate (în materie de obiective de învățare și de timp de învățare) și în cazul căreia există un anumit sprijin pentru învățare (de exemplu, relația student-profesor), dar care nu face parte din sistemul formal de educație și formare. Sursa:
  JO L 347, 20.12.2013, p. 50

(9)  Definiție: „învățare informală” înseamnă învățarea care rezultă din activitățile zilnice legate de muncă, familie sau activitățile recreative, care nu este organizată sau structurată din punctul de vedere al obiectivelor, al timpului sau al sprijinului pentru învățare; poate fi neintenționată din punctul de vedere al persoanei care învață. Sursa:
  JO L 347, 20.12.2013, p. 50

(10)  Informațiile disponibile sugerează că, atunci când este vorba de obținerea de competențe în afara sistemului de educație formală, 52 % dintre europeni estimează că este posibil să dobândească competențe care pot fi utilizate ulterior în alte sectoare (de exemplu, rezolvarea problemelor, lucrul în echipă etc.). Sursa: Eurobarometrul special nr. 417 (2014) „Spațiul european pentru competențe și calificări”, p. 12.

(11)  Peste 5 milioane de tineri (sub 25 de ani) nu aveau un loc de muncă în UE-28 în al doilea trimestru al anului 2014. Această cifră indică o rată a șomajului de 21,7 %, în timp ce proporția tinerilor NEET (care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare) a fost de 13 %. Sursa: Eurostat

(12)  Noi forme emergente de sport atractive pentru tineri, de exemplu fotbalul de stradă, gimnastica urbană și parkour, skateboard/longboarding, stunt blading, streetball și dansul urban de stradă.

---

ANEXĂ

REAMINTIND CONTEXTUL POLITIC AL ACESTEI CHESTIUNI

| 1. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (1), în care competența socială este legată de bunăstarea personală și socială care necesită o înțelegere a modului în care indivizii pot asigura sănătatea fizică și mentală optimă, inclusiv ca o resursă pentru ei înșiși, pentru familia lor și pentru mediul lor social direct, precum și de cunoștințe privind modul în care un stil de viață sănătos poate contribui la aceasta. În vederea unei participări sociale și interpersonale de succes, este esențială înțelegerea codurilor de conduită și a manierelor acceptate în general de diferite societăți și medii (de exemplu, la locul de muncă). Elementele esențiale ale acestei competențe includ capacitatea de a comunica în mod constructiv în medii diferite, de a da dovadă de toleranță, de a exprima și înțelege diferite puncte de vedere, de a negocia cu capacitatea de a instaura un climat de încredere, precum și de a empatiza. Persoanele ar trebui să fie capabile să facă față stresului și frustrării și să le exprime într-un mod constructiv; de asemenea, ar trebui să poată face deosebirea între sferele personală și profesională. |
| --- | --- |

1.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (1), în care competența socială este legată de bunăstarea personală și socială care necesită o înțelegere a modului în care indivizii pot asigura sănătatea fizică și mentală optimă, inclusiv ca o resursă pentru ei înșiși, pentru familia lor și pentru mediul lor social direct, precum și de cunoștințe privind modul în care un stil de viață sănătos poate contribui la aceasta. În vederea unei participări sociale și interpersonale de succes, este esențială înțelegerea codurilor de conduită și a manierelor acceptate în general de diferite societăți și medii (de exemplu, la locul de muncă). Elementele esențiale ale acestei competențe includ capacitatea de a comunica în mod constructiv în medii diferite, de a da dovadă de toleranță, de a exprima și înțelege diferite puncte de vedere, de a negocia cu capacitatea de a instaura un climat de încredere, precum și de a empatiza. Persoanele ar trebui să fie capabile să facă față stresului și frustrării și să le exprime într-un mod constructiv; de asemenea, ar trebui să poată face deosebirea între sferele personală și profesională.

| 2. | Orientările europene pentru validarea învățării nonformale și informale (2) evidențiază faptul că validarea învățării nonformale și informale este din ce în ce mai mult considerată drept o modalitate de îmbunătățire a procesului de învățare pe tot parcursul vieții și privind toate aspectele vieții. Mai multe țări europene subliniază importanța vizibilității și punerii în valoare a învățării care se desfășoară în afara educației formale și a instituțiilor de formare profesională, de exemplu la locul de muncă, în activitățile recreaționale și la domiciliu. |
| --- | --- |

2.

Orientările europene pentru validarea învățării nonformale și informale (2) evidențiază faptul că validarea învățării nonformale și informale este din ce în ce mai mult considerată drept o modalitate de îmbunătățire a procesului de învățare pe tot parcursul vieții și privind toate aspectele vieții. Mai multe țări europene subliniază importanța vizibilității și punerii în valoare a învățării care se desfășoară în afara educației formale și a instituțiilor de formare profesională, de exemplu la locul de muncă, în activitățile recreaționale și la domiciliu.

| 3. | Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active (3) subliniază că accesul și participarea la diverse aspecte ale sportului reprezintă un element important pentru dezvoltarea personală, sentimentul propriei identități și al apartenenței, sănătatea fizică și mentală, responsabilizarea individului, rețelele și competențele sociale, comunicarea interculturală și capacitatea de inserție profesională. |
| --- | --- |

3.

Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active (3) subliniază că accesul și participarea la diverse aspecte ale sportului reprezintă un element important pentru dezvoltarea personală, sentimentul propriei identități și al apartenenței, sănătatea fizică și mentală, responsabilizarea individului, rețelele și competențele sociale, comunicarea interculturală și capacitatea de inserție profesională.

| 4. | Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2011 privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active (4) pun accentul pe necesitatea de a promova activitățile de voluntariat în sport ca un instrument important de sporire a competențelor și a abilităților inclusiv sub forma învățării nonformale și informale. |
| --- | --- |

4.

Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2011 privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active (4) pun accentul pe necesitatea de a promova activitățile de voluntariat în sport ca un instrument important de sporire a competențelor și a abilităților inclusiv sub forma învățării nonformale și informale.

| 5. | Concluziile Consiliului din 15 februarie 2013 privind investițiile în educație și formare profesională – o reacție la Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socioeconomice mai bune și Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (5) invită statele membre să introducă măsuri pentru dezvoltarea competențelor și abilităților transversale, astfel cum sunt descrise în recomandarea din 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 15 februarie 2013 privind investițiile în educație și formare profesională – o reacție la Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socioeconomice mai bune și Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (5) invită statele membre să introducă măsuri pentru dezvoltarea competențelor și abilităților transversale, astfel cum sunt descrise în recomandarea din 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții.

| 6. | Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2013 privind contribuția sportului la economia UE și în special la abordarea șomajului în rândul tinerilor și la incluziunea socială (6) recunosc că, prin implicarea în activități sportive, tinerii dobândesc abilități și competențe personale și profesionale specifice care le îmbunătățesc capacitatea de inserție profesională. Printre acestea se numără competența de a învăța să înveți, competențe sociale și civice, dezvoltarea calităților de lider, comunicarea, munca în echipă, disciplina, creativitatea, spiritul întreprinzător. |
| --- | --- |

6.

Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2013 privind contribuția sportului la economia UE și în special la abordarea șomajului în rândul tinerilor și la incluziunea socială (6) recunosc că, prin implicarea în activități sportive, tinerii dobândesc abilități și competențe personale și profesionale specifice care le îmbunătățesc capacitatea de inserție profesională. Printre acestea se numără competența de a învăța să înveți, competențe sociale și civice, dezvoltarea calităților de lider, comunicarea, munca în echipă, disciplina, creativitatea, spiritul întreprinzător.

---

(1)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(2)  Orientările europene privind validarea învățării nonformale și informale. Cedefop (2009).

(3)  JO C 326, 3.12.2010, p. 5.

(4)  JO C 372, 20.12.2011, p. 24.

(5)  JO C 64, 5.3.2013, p. 5.

(6)  JO C 32, 4.2.2014, p. 2.

---

| 27.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/13

---

Concluziile Consiliului privind interacțiunile culturale și creative pentru stimularea inovării, a sustenabilității economice și a incluziunii sociale

(2015/C 172/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

RECUNOSCÂND CĂ:

| 1. | sectoarele culturale și creative sunt o sursă de valoare atât culturală, cât și economică. În ultimii ani, s-au făcut eforturi considerabile pentru a stabili sectoarele culturale și creative ca parte integrantă a societății și economiei europene și ca sursă de creștere, locuri de muncă și prosperitate. Cu toate acestea, contribuția mai largă a acestora nu a fost încă recunoscută pe deplin, în special în ceea ce privește potențialul culturii și al creativității artistice de a stimula inovarea în alte sectoare ale economiei, în societate în ansamblul său, precum și pentru bunăstarea persoanelor; |
| --- | --- |

1.

sectoarele culturale și creative sunt o sursă de valoare atât culturală, cât și economică. În ultimii ani, s-au făcut eforturi considerabile pentru a stabili sectoarele culturale și creative ca parte integrantă a societății și economiei europene și ca sursă de creștere, locuri de muncă și prosperitate. Cu toate acestea, contribuția mai largă a acestora nu a fost încă recunoscută pe deplin, în special în ceea ce privește potențialul culturii și al creativității artistice de a stimula inovarea în alte sectoare ale economiei, în societate în ansamblul său, precum și pentru bunăstarea persoanelor;

| 2. | interacțiunile dintre sectoarele culturale și creative și alte sectoare pot fi înțelese ca un proces de îmbinare a cunoștințelor și a competențelor specifice sectoarelor culturale și creative cu cele ale altor sectoare cu scopul de a genera soluții inovatoare și inteligente pentru provocările actuale ale societății; |
| --- | --- |

2.

interacțiunile dintre sectoarele culturale și creative și alte sectoare pot fi înțelese ca un proces de îmbinare a cunoștințelor și a competențelor specifice sectoarelor culturale și creative cu cele ale altor sectoare cu scopul de a genera soluții inovatoare și inteligente pentru provocările actuale ale societății;

| 3. | interacțiunile culturale și creative pot fi reciproc benefice pentru toate sectoarele implicate, în cazul în care sectoarele participă pe picior de egalitate, |
| --- | --- |

3.

interacțiunile culturale și creative pot fi reciproc benefice pentru toate sectoarele implicate, în cazul în care sectoarele participă pe picior de egalitate,

CONSIDERĂ CĂ:

| 4. | interacțiunile dintre sectoarele culturale și creative și alte sectoare pot avea drept rezultat o gamă largă de avantaje (1), inclusiv:






  — | îmbunătățirea serviciilor pentru clienți, a satisfacției angajaților și a eficienței organizaționale în sectorul activităților economice și în cel public, prin implicarea proiectanților, artiștilor și altor profesioniști din domeniul creației în dezvoltarea unor soluții inovatoare și ușor de utilizat și prin formarea de echipe multidisciplinare; |
| --- | --- | --- |

4.

interacțiunile dintre sectoarele culturale și creative și alte sectoare pot avea drept rezultat o gamă largă de avantaje (1), inclusiv:

—

îmbunătățirea serviciilor pentru clienți, a satisfacției angajaților și a eficienței organizaționale în sectorul activităților economice și în cel public, prin implicarea proiectanților, artiștilor și altor profesioniști din domeniul creației în dezvoltarea unor soluții inovatoare și ușor de utilizat și prin formarea de echipe multidisciplinare;

| — | sporirea prezenței și realizărilor elevilor, promovarea învățării creative și a bunăstării elevilor și îmbunătățirea implicării părinților prin includerea artiștilor și a profesioniștilor din domeniul creației în activitățile școlare; |
| --- | --- |

—

sporirea prezenței și realizărilor elevilor, promovarea învățării creative și a bunăstării elevilor și îmbunătățirea implicării părinților prin includerea artiștilor și a profesioniștilor din domeniul creației în activitățile școlare;

| — | reducerea cheltuielilor medicale și a ratelor de spitalizare prin îmbunătățirea prevenirii bolilor și a procesului de reabilitare a pacienților prin practici artistice și creative; |
| --- | --- |

—

reducerea cheltuielilor medicale și a ratelor de spitalizare prin îmbunătățirea prevenirii bolilor și a procesului de reabilitare a pacienților prin practici artistice și creative;

| — | regenerarea zonelor industriale și a spațiilor urbane și promovarea turismului prin integrarea culturii și a creativității în strategiile de dezvoltare locale și regionale pe termen lung; |
| --- | --- |

—

regenerarea zonelor industriale și a spațiilor urbane și promovarea turismului prin integrarea culturii și a creativității în strategiile de dezvoltare locale și regionale pe termen lung;

| — | creșterea comportamentului responsabil din punct de vedere ecologic în rândul consumatorilor și al industriilor producătoare, reducerea consumului de energie și a utilizării resurselor, prin implicarea proiectanților, artiștilor și altor profesioniști din domeniul creației în reciclarea și reutilizarea materialelor considerate deșeuri pentru a crea produse noi, inovatoare și funcționale, cu valoare adăugată; |
| --- | --- |

—

creșterea comportamentului responsabil din punct de vedere ecologic în rândul consumatorilor și al industriilor producătoare, reducerea consumului de energie și a utilizării resurselor, prin implicarea proiectanților, artiștilor și altor profesioniști din domeniul creației în reciclarea și reutilizarea materialelor considerate deșeuri pentru a crea produse noi, inovatoare și funcționale, cu valoare adăugată;

| — | îmbunătățirea incluziunii sociale și a vieții comunității prin intermediul activităților culturale și creative și prin integrarea arhitecturii, artei și proiectării contemporane în spațiile publice și în clădirile cu valoare culturală și istorică, |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea incluziunii sociale și a vieții comunității prin intermediul activităților culturale și creative și prin integrarea arhitecturii, artei și proiectării contemporane în spațiile publice și în clădirile cu valoare culturală și istorică,

REMARCÂND CĂ:

| 5. | există o lipsă de conștientizare a potențialului de îmbinare a artelor, a culturii și a creativității cu tehnologia, știința și activitatea economică, precum și un schimb insuficient de bune practici. În special, efectul catalizator al culturii și al artelor asupra inovării în toate sectoarele este încă subestimat și, astfel, prea puțin utilizat; |
| --- | --- |

5.

există o lipsă de conștientizare a potențialului de îmbinare a artelor, a culturii și a creativității cu tehnologia, știința și activitatea economică, precum și un schimb insuficient de bune practici. În special, efectul catalizator al culturii și al artelor asupra inovării în toate sectoarele este încă subestimat și, astfel, prea puțin utilizat;

| 6. | interacțiunile au loc la punctele de încrucișare ale diferitelor sectoare. Cu toate acestea, sectoarele și politicile sunt încă, adesea, organizate în mod compartimentat, ceea ce limitează posibilitățile de a crea sinergii și apariția de soluții inovatoare. Pentru a depăși modul de gândire de tip compartimentat și pentru a promova interacțiunile, este nevoie de o abordare strategică cuprinzătoare, care să implice toți actorii, de la nivel local până la nivelul UE; |
| --- | --- |

6.

interacțiunile au loc la punctele de încrucișare ale diferitelor sectoare. Cu toate acestea, sectoarele și politicile sunt încă, adesea, organizate în mod compartimentat, ceea ce limitează posibilitățile de a crea sinergii și apariția de soluții inovatoare. Pentru a depăși modul de gândire de tip compartimentat și pentru a promova interacțiunile, este nevoie de o abordare strategică cuprinzătoare, care să implice toți actorii, de la nivel local până la nivelul UE;

| 7. | există o nevoie de date fiabile și comparabile privind interacțiunile culturale și creative, care să permită identificarea și analiza contribuției acestora la economia globală și a impactului lor asupra societății în sens mai larg la toate nivelurile; |
| --- | --- |

7.

există o nevoie de date fiabile și comparabile privind interacțiunile culturale și creative, care să permită identificarea și analiza contribuției acestora la economia globală și a impactului lor asupra societății în sens mai larg la toate nivelurile;

| 8. | dezvoltarea unor competențe creative și a unei gândiri critice pe toată durata educației formale și a învățării nonformale și informale permite persoanelor să răspundă mai bine nevoilor unei societăți tot mai diverse și bazate pe cunoaștere, precum și ale unei piețe a forței de muncă exigente și aflate în rapidă schimbare; |
| --- | --- |

8.

dezvoltarea unor competențe creative și a unei gândiri critice pe toată durata educației formale și a învățării nonformale și informale permite persoanelor să răspundă mai bine nevoilor unei societăți tot mai diverse și bazate pe cunoaștere, precum și ale unei piețe a forței de muncă exigente și aflate în rapidă schimbare;

| 9. | Piața unică digitală a Europei ar trebui să încurajeze crearea și distribuția unui conținut de calitate care să se dezvolte pe baza diversității culturale și lingvistice a Europei și să asigure un cadru echilibrat de drepturi și obligații de-a lungul întregului lanț valoric; |
| --- | --- |

9.

Piața unică digitală a Europei ar trebui să încurajeze crearea și distribuția unui conținut de calitate care să se dezvolte pe baza diversității culturale și lingvistice a Europei și să asigure un cadru echilibrat de drepturi și obligații de-a lungul întregului lanț valoric;

| 10. | investițiile în sectoarele culturale și creative sunt adesea percepute ca fiind riscante și volatile deoarece se bazează pe active necorporale. În consecință, sunt necesare instrumente financiare inovatoare special orientate către sectoarele culturale și creative, care vor consolida capacitatea acestora de a se implica într-o colaborare intersectorială, inclusiv la nivel internațional, |
| --- | --- |

10.

investițiile în sectoarele culturale și creative sunt adesea percepute ca fiind riscante și volatile deoarece se bazează pe active necorporale. În consecință, sunt necesare instrumente financiare inovatoare special orientate către sectoarele culturale și creative, care vor consolida capacitatea acestora de a se implica într-o colaborare intersectorială, inclusiv la nivel internațional,

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA SFERELOR DE COMPETENȚĂ ALE ACESTORA ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 11. | să sporească gradul de sensibilizare a tuturor părților interesate, în special a factorilor de decizie politică, a profesioniștilor din domeniul creației, a industriilor, a întreprinderilor și a investitorilor cu privire la valoarea culturală, economică și societală a creativității și a inovării prin cooperarea intersectorială. În acest scop, este important să se încurajeze o diseminare largă a informațiilor privind bunele practici, rezultatele și lecțiile învățate în cadrul colaborării intersectoriale, precum și crearea de rețele la nivel de experți și învățarea reciprocă; |
| --- | --- |

11.

să sporească gradul de sensibilizare a tuturor părților interesate, în special a factorilor de decizie politică, a profesioniștilor din domeniul creației, a industriilor, a întreprinderilor și a investitorilor cu privire la valoarea culturală, economică și societală a creativității și a inovării prin cooperarea intersectorială. În acest scop, este important să se încurajeze o diseminare largă a informațiilor privind bunele practici, rezultatele și lecțiile învățate în cadrul colaborării intersectoriale, precum și crearea de rețele la nivel de experți și învățarea reciprocă;

| 12. | să depășească modul de gândire de tip compartimentat din domeniile de politică tradiționale printr-o mai bună integrare a culturii și a creativității artistice în strategiile vizând creșterea economică, politicile sociale, dezvoltarea urbană și regională, precum și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

12.

să depășească modul de gândire de tip compartimentat din domeniile de politică tradiționale printr-o mai bună integrare a culturii și a creativității artistice în strategiile vizând creșterea economică, politicile sociale, dezvoltarea urbană și regională, precum și dezvoltarea durabilă;

| 13. | să continue inventarierea politicilor existente și a tendințelor legate de interacțiunile culturale și creative, precum și îmbunătățirea procesului de colectare a datelor cu scopul de a consolida elaborarea de politici pe bază de date concrete. Acest lucru presupune dezvoltarea unor noi metodologii de măsurare a interacțiunilor culturale și creative în raport cu alte industrii pentru a reda mai bine contribuția lor inovatoare și pentru a înțelege impactul mai larg al acestora; |
| --- | --- |

13.

să continue inventarierea politicilor existente și a tendințelor legate de interacțiunile culturale și creative, precum și îmbunătățirea procesului de colectare a datelor cu scopul de a consolida elaborarea de politici pe bază de date concrete. Acest lucru presupune dezvoltarea unor noi metodologii de măsurare a interacțiunilor culturale și creative în raport cu alte industrii pentru a reda mai bine contribuția lor inovatoare și pentru a înțelege impactul mai larg al acestora;

| 14. | să promoveze ecosistemele creative și mediile multidisciplinare pentru sectoarele culturale și creative prin intermediul unor structuri precum centrele de inovare și de afaceri, acceleratoarele de start-up-uri, incubatoarele de afaceri, centrele creative, spațiile de lucru în comun și programele de colaborare în rețea; |
| --- | --- |

14.

să promoveze ecosistemele creative și mediile multidisciplinare pentru sectoarele culturale și creative prin intermediul unor structuri precum centrele de inovare și de afaceri, acceleratoarele de start-up-uri, incubatoarele de afaceri, centrele creative, spațiile de lucru în comun și programele de colaborare în rețea;

| 15. | să promoveze clusterele și rețelele culturale și creative intersectoriale la nivel național, european și internațional cu scopul de a stimula exporturile culturale și creative și de a îmbunătăți accesul la noi piețe; |
| --- | --- |

15.

să promoveze clusterele și rețelele culturale și creative intersectoriale la nivel național, european și internațional cu scopul de a stimula exporturile culturale și creative și de a îmbunătăți accesul la noi piețe;

| 16. | să încurajeze utilizarea inovării netehnologice, sociale și în materie de servicii în industriile tradiționale, de exemplu prin introducerea unei abordări de tip gândire conceptuală („design thinking”) (2) și a creativității întemeiate pe cultură în aceste industrii; |
| --- | --- |

16.

să încurajeze utilizarea inovării netehnologice, sociale și în materie de servicii în industriile tradiționale, de exemplu prin introducerea unei abordări de tip gândire conceptuală („design thinking”) (2) și a creativității întemeiate pe cultură în aceste industrii;

| 17. | să încurajeze sectoarele culturale și creative să profite de oportunitățile viitoarei piețe unice digitale, |
| --- | --- |

17.

să încurajeze sectoarele culturale și creative să profite de oportunitățile viitoarei piețe unice digitale,

INVITĂ STATELE MEMBRE, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 18. | să încurajeze interacțiunile culturale și creative la nivel local și regional, dacă este posibil pe baza inițiativelor existente, în strânsă cooperare cu operatori locali, cu ONG-uri, precum și cu organizații și întreprinderi. Crearea de clustere multidisciplinare cu implicarea activă a autorităților locale și regionale ar putea, de asemenea, să fie luată în considerare; |
| --- | --- |

18.

să încurajeze interacțiunile culturale și creative la nivel local și regional, dacă este posibil pe baza inițiativelor existente, în strânsă cooperare cu operatori locali, cu ONG-uri, precum și cu organizații și întreprinderi. Crearea de clustere multidisciplinare cu implicarea activă a autorităților locale și regionale ar putea, de asemenea, să fie luată în considerare;

| 19. | să sprijine inițiativele care încurajează acțiunile comune de sprijinire a sectoarelor culturale și creative, pentru a depăși compartimentarea la nivel sectorial și a elabora abordări strategice cuprinzătoare; |
| --- | --- |

19.

să sprijine inițiativele care încurajează acțiunile comune de sprijinire a sectoarelor culturale și creative, pentru a depăși compartimentarea la nivel sectorial și a elabora abordări strategice cuprinzătoare;

| 20. | să încurajeze utilizarea abordării de tip gândire conceptuală („design thinking”) în sectorul public în abordarea chestiunilor complexe și în elaborarea de servicii eficiente și orientate spre utilizator (3); |
| --- | --- |

20.

să încurajeze utilizarea abordării de tip gândire conceptuală („design thinking”) în sectorul public în abordarea chestiunilor complexe și în elaborarea de servicii eficiente și orientate spre utilizator (3);

| 21. | să promoveze condiții favorabile pentru sectoarele culturale și creative pentru ca acestea să își dezvolte în continuare potențialul în contextul parteneriatelor intersectoriale, inclusiv luând în considerare recomandările Alianței europene a industriilor creative (4), prin măsuri corespunzătoare, incluzând:






  — | instrumentele financiare inovatoare, adaptate la nevoile și caracteristicile specifice ale sectoarelor, precum sistemele de cupoane pentru inovarea creativă (5), fondurile de tip „seed” (6), finanțarea participativă, mecanismele de garantare a împrumuturilor, fondurile cu capital de risc (cum ar fi investitorii providențiali și capitalul de risc) și contribuțiile rambursabile (7), în vederea diversificării sprijinului financiar pentru sectoarele culturale și creative. Proiectele-pilot care favorizează experimentarea și asumarea de riscuri ca modalități de a încuraja inovarea ar putea fi, de asemenea, luate în considerare; |
| --- | --- | --- |

21.

să promoveze condiții favorabile pentru sectoarele culturale și creative pentru ca acestea să își dezvolte în continuare potențialul în contextul parteneriatelor intersectoriale, inclusiv luând în considerare recomandările Alianței europene a industriilor creative (4), prin măsuri corespunzătoare, incluzând:

—

instrumentele financiare inovatoare, adaptate la nevoile și caracteristicile specifice ale sectoarelor, precum sistemele de cupoane pentru inovarea creativă (5), fondurile de tip „seed” (6), finanțarea participativă, mecanismele de garantare a împrumuturilor, fondurile cu capital de risc (cum ar fi investitorii providențiali și capitalul de risc) și contribuțiile rambursabile (7), în vederea diversificării sprijinului financiar pentru sectoarele culturale și creative. Proiectele-pilot care favorizează experimentarea și asumarea de riscuri ca modalități de a încuraja inovarea ar putea fi, de asemenea, luate în considerare;

| — | platformele de schimb și formarea pentru investitori în vederea sensibilizării acestora cu privire la potențialul sectoarelor culturale și creative și pentru specialiștii care lucrează în aceste sectoare în vederea dezvoltării competențelor lor manageriale și de afaceri; |
| --- | --- |

—

platformele de schimb și formarea pentru investitori în vederea sensibilizării acestora cu privire la potențialul sectoarelor culturale și creative și pentru specialiștii care lucrează în aceste sectoare în vederea dezvoltării competențelor lor manageriale și de afaceri;

| 22. | să promoveze dezvoltarea competențelor transversale precum creativitatea, sensibilizarea culturală și spiritul întreprinzător în cadrul educației formale și al învățării nonformale. Încurajează, după caz, abordările intersectoriale între diferite domenii în cadrul instituțiilor de învățământ superior, de exemplu prin intermediul programelor comune între arte și cultură, știință, inginerie, tehnologie, activitățile economice și alte domenii pertinente, |
| --- | --- |

22.

să promoveze dezvoltarea competențelor transversale precum creativitatea, sensibilizarea culturală și spiritul întreprinzător în cadrul educației formale și al învățării nonformale. Încurajează, după caz, abordările intersectoriale între diferite domenii în cadrul instituțiilor de învățământ superior, de exemplu prin intermediul programelor comune între arte și cultură, știință, inginerie, tehnologie, activitățile economice și alte domenii pertinente,

INVITĂ COMISIA:

| 23. | să dezvolte o abordare strategică cuprinzătoare pentru a stimula competitivitatea și dezvoltarea industriilor culturale și creative, subliniind în același timp rolul acestora în procesul general de inovare în toate industriile; |
| --- | --- |

23.

să dezvolte o abordare strategică cuprinzătoare pentru a stimula competitivitatea și dezvoltarea industriilor culturale și creative, subliniind în același timp rolul acestora în procesul general de inovare în toate industriile;

| 24. | să ofere și să disemineze informații mai adecvate cu privire la programele și fondurile UE existente pentru sectoarele culturale și creative în vederea consolidării interacțiunilor cu alte domenii de politică; |
| --- | --- |

24.

să ofere și să disemineze informații mai adecvate cu privire la programele și fondurile UE existente pentru sectoarele culturale și creative în vederea consolidării interacțiunilor cu alte domenii de politică;

| 25. | să analizeze posibilitatea utilizării fondurilor disponibile în cadrul programelor UE cum sunt Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei, Erasmus+, COSME și Europa Creativă, în cazul proiectelor vizând interacțiunile care au ca scop, de exemplu:






  — | sprijinirea echipelor multidisciplinare alcătuite din artiști, cercetători și specialiști în tehnologie; |
| --- | --- | --- |

25.

să analizeze posibilitatea utilizării fondurilor disponibile în cadrul programelor UE cum sunt Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei, Erasmus+, COSME și Europa Creativă, în cazul proiectelor vizând interacțiunile care au ca scop, de exemplu:

—

sprijinirea echipelor multidisciplinare alcătuite din artiști, cercetători și specialiști în tehnologie;

| — | o mai bună sprijinire a inovării netehnologice, sociale și în materie de servicii; |
| --- | --- |

—

o mai bună sprijinire a inovării netehnologice, sociale și în materie de servicii;

| — | dezvoltarea competențelor transversale, cum ar fi gândirea critică și spiritul de inițiativă; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea competențelor transversale, cum ar fi gândirea critică și spiritul de inițiativă;

| — | sprijinirea practicilor artistice în dezvoltarea urbană ca o componentă a orașelor inteligente și creative; |
| --- | --- |

—

sprijinirea practicilor artistice în dezvoltarea urbană ca o componentă a orașelor inteligente și creative;

| — | promovarea unei abordări orientate pe utilizator în modernizarea serviciilor publice, de exemplu prin aplicarea „design thinking”; |
| --- | --- |

—

promovarea unei abordări orientate pe utilizator în modernizarea serviciilor publice, de exemplu prin aplicarea „design thinking”;

și să întreprindă fără întârziere acțiunile pregătitoare necesare pentru a lansa Mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative (8) în 2016;

| 26. | să continue activitatea inițiată de serviciile sale, cum sunt Eurostat și Centrul Comun de Cercetare, pentru a elabora informații și date cu privire la contribuția interacțiunilor culturale și creative la alte sectoare economice și domenii de politică, precum și la creșterea economică în general, |
| --- | --- |

26.

să continue activitatea inițiată de serviciile sale, cum sunt Eurostat și Centrul Comun de Cercetare, pentru a elabora informații și date cu privire la contribuția interacțiunilor culturale și creative la alte sectoare economice și domenii de politică, precum și la creșterea economică în general,

ESTE DE ACORD:

| 27. | să facă un bilanț al acestor concluzii în 2018. Obiectivul acestui exercițiu de bilanț va fi evaluarea progreselor înregistrate de statele membre și de Comisie în acțiunile întreprinse pe baza concluziilor (9). Statele membre ar trebui să fie consultate cu privire la forma și domeniul de aplicare ale acestui exercițiu, care ar trebui să fie neîmpovărător și util. |
| --- | --- |

27.

să facă un bilanț al acestor concluzii în 2018. Obiectivul acestui exercițiu de bilanț va fi evaluarea progreselor înregistrate de statele membre și de Comisie în acțiunile întreprinse pe baza concluziilor (9). Statele membre ar trebui să fie consultate cu privire la forma și domeniul de aplicare ale acestui exercițiu, care ar trebui să fie neîmpovărător și util.

---

(1)  Pe baza manualului de politici privind promovarea parteneriatelor creative, elaborat de Grupul de lucru pentru metoda deschisă de coordonare (2014), http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf

(2)  Gândirea conceptuală („design thinking”) poate fi definită ca o modalitate de gândire axată pe soluții, care, în loc să încerce rezolvarea unei probleme specifice, începe mai degrabă cu un obiectiv (o mai bună situație în viitor). Aceasta asigură o abordare cuprinzătoare și creativă care poate fi aplicată pentru a soluționa o gamă largă de situații, în special cele complexe sau neprevăzute.

(3)  Pe baza documentului „Punerea în aplicare a unui plan de acțiune pentru inovarea orientată spre design” [SWD (2013) 380 final].

(4)  Alianța europeană a industriilor creative (ECIA) este o inițiativă politică integrată care a fost înființată de Comisie și s-a derulat în perioada 2012-2014. Scopul acesteia a fost de a testa și de a analiza noile instrumente inovatoare de politică pentru industriile creative, precum și de a emite recomandări concrete.

(5)  Sistemele de cupoane pentru inovarea creativă reprezintă credite de mică valoare acordate de guverne întreprinderilor mici și mijlocii în vederea achiziționării de servicii care introduc inovarea (produse, servicii sau procese noi) în cadrul operațiunilor lor comerciale (recomandarea ECIA).

(6)  Capitalul de tip „seed” este menit să sprijine întreprinderile în evoluția de la faza de idee sau de prototip la primele venituri comerciale. Acesta se concentrează pe fazele foarte timpurii ale întreprinderilor tinere inovatoare, în cazul cărora există riscuri ridicate.

(7)  Contribuțiile rambursabile sunt un nou instrument finanțat de autoritățile publice. Un proiect selectat primește simultan o dublă finanțare constând într-un împrumut cu costuri zero și o „contribuție rambursabilă”, care va fi rambursată în totalitate sau parțial de întreprinderea beneficiară, în funcție de rezultatele întreprinderii în cursul perioadei de exploatare (recomandarea ECIA).

(8)  Mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative este un instrument financiar instituit prin programul Europa Creativă (2014-2020). Scopul acestuia este să faciliteze accesul la finanțare pentru microîntreprinderi, pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru organizațiile din sectoarele culturale și creative.

(9)  Exemplele anterioare includ bilanțul Concluziilor Consiliului din 2012 privind guvernanța culturală, care a fost efectuat în 2015.

---

| 27.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/17

---

Concluziile Consiliului privind rolul educației preșcolare și al educației primare în stimularea creativității, a inovării și a competențelor digitale

(2015/C 172/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ÎN CONTEXTUL EFORTURILOR UNIUNII DE A CONSTRUI O ECONOMIE DIGITALĂ (1),

AVÂND ÎN VEDERE:

| 1. | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, care definește cunoștințele, aptitudinile și atitudinile necesare pentru a dezvolta competențe digitale (2), acestea fiind una dintre competențele esențiale de care au nevoie toate persoanele pentru realizarea și dezvoltarea personală, cetățenia activă, incluziunea socială și ocuparea forței de muncă (3), și care subliniază rolul esențial jucat de educație și formare în garantarea faptului că toți tinerii au posibilitatea de a dezvolta și ameliora aceste competențe. |
| --- | --- |

1.

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, care definește cunoștințele, aptitudinile și atitudinile necesare pentru a dezvolta competențe digitale (2), acestea fiind una dintre competențele esențiale de care au nevoie toate persoanele pentru realizarea și dezvoltarea personală, cetățenia activă, incluziunea socială și ocuparea forței de muncă (3), și care subliniază rolul esențial jucat de educație și formare în garantarea faptului că toți tinerii au posibilitatea de a dezvolta și ameliora aceste competențe.

| 2. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 22 mai 2008 privind promovarea creativității și a inovării prin educație și formare, în care a fost subliniat în special rolul esențial jucat de cadrele didactice și de mediul de învățare în stimularea și sprijinirea potențialului de creativitate al fiecărui copil (4). |
| --- | --- |

2.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 22 mai 2008 privind promovarea creativității și a inovării prin educație și formare, în care a fost subliniat în special rolul esențial jucat de cadrele didactice și de mediul de învățare în stimularea și sprijinirea potențialului de creativitate al fiecărui copil (4).

| 3. | Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (5), care au stabilit stimularea creativității și a inovării la toate nivelurile de educație și de formare drept unul dintre cele patru obiective strategice ale cadrului și au identificat dobândirea unor competențe transversale esențiale precum competențele digitale ca fiind o provocare esențială în această privință. |
| --- | --- |

3.

Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (5), care au stabilit stimularea creativității și a inovării la toate nivelurile de educație și de formare drept unul dintre cele patru obiective strategice ale cadrului și au identificat dobândirea unor competențe transversale esențiale precum competențele digitale ca fiind o provocare esențială în această privință.

| 4. | Concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind educația în domeniul mass-media în mediul digital, care au subliniat necesitatea de a promova nu doar un acces mai larg la noile tehnologii, ci și utilizarea responsabilă a acestora (6). |
| --- | --- |

4.

Concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind educația în domeniul mass-media în mediul digital, care au subliniat necesitatea de a promova nu doar un acces mai larg la noile tehnologii, ci și utilizarea responsabilă a acestora (6).

| 5. | Concluziile Consiliului din 20 mai 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari (EICP) (7), în care s-a recunoscut faptul că educația și îngrijirea preșcolară de înaltă calitate completează rolul central al familiei și constituie soclul principal al dobândirii limbajului, al succesului învățării pe tot parcursul vieții, al integrării sociale, al dezvoltării personale și al capacității de integrare profesională, favorizând în același timp dobândirea aptitudinilor cognitive și necognitive. |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 20 mai 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari (EICP) (7), în care s-a recunoscut faptul că educația și îngrijirea preșcolară de înaltă calitate completează rolul central al familiei și constituie soclul principal al dobândirii limbajului, al succesului învățării pe tot parcursul vieții, al integrării sociale, al dezvoltării personale și al capacității de integrare profesională, favorizând în același timp dobândirea aptitudinilor cognitive și necognitive.

| 6. | Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2011 privind competențele culturale și creative și rolul acestora în construirea capitalului intelectual al Europei (8), care au recunoscut aceste competențe ca surse de creștere durabilă și favorabilă incluziunii în Europa, în special prin dezvoltarea de produse și servicii inovatoare. |
| --- | --- |

6.

Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2011 privind competențele culturale și creative și rolul acestora în construirea capitalului intelectual al Europei (8), care au recunoscut aceste competențe ca surse de creștere durabilă și favorabilă incluziunii în Europa, în special prin dezvoltarea de produse și servicii inovatoare.

| 7. | Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2011 privind protecția copiilor în lumea digitală (9), în care s-a subliniat importanța sensibilizării copiilor față de riscurile pe care le pot întâlni în lumea digitală și în care s-a solicitat asigurarea coerenței în promovarea siguranței online și în educația în domeniul mass-media în școli, precum și în instituțiile de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2011 privind protecția copiilor în lumea digitală (9), în care s-a subliniat importanța sensibilizării copiilor față de riscurile pe care le pot întâlni în lumea digitală și în care s-a solicitat asigurarea coerenței în promovarea siguranței online și în educația în domeniul mass-media în școli, precum și în instituțiile de educație și îngrijire a copiilor preșcolari.

| 8. | Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2012 privind alfabetizarea, care a subliniat faptul că impactul noilor tehnologii asupra alfabetizării nu a fost exploatat pe deplin de sistemele educative și că revizuirea materialelor și a metodelor de învățare din perspectiva digitizării crescânde și sprijinirea cadrelor didactice în utilizarea noilor pedagogii pot întări motivația cursanților (10). |
| --- | --- |

8.

Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2012 privind alfabetizarea, care a subliniat faptul că impactul noilor tehnologii asupra alfabetizării nu a fost exploatat pe deplin de sistemele educative și că revizuirea materialelor și a metodelor de învățare din perspectiva digitizării crescânde și sprijinirea cadrelor didactice în utilizarea noilor pedagogii pot întări motivația cursanților (10).

| 9. | Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2012 privind Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii (11), care au subliniat rolul important jucat de sectorul educației și de părinți pentru a-i ajuta pe copii să profite de oportunitățile oferite de internet în condiții de siguranță și în mod benefic, precum și necesitatea ca profesorii și părinții să țină pasul cu noile tehnologii și cu evoluția constantă a acestora. |
| --- | --- |

9.

Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2012 privind Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii (11), care au subliniat rolul important jucat de sectorul educației și de părinți pentru a-i ajuta pe copii să profite de oportunitățile oferite de internet în condiții de siguranță și în mod benefic, precum și necesitatea ca profesorii și părinții să țină pasul cu noile tehnologii și cu evoluția constantă a acestora.

| 10. | Concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind formarea eficace a profesorilor, care au subliniat importanța ca profesorii să dobândească o înțelegere suficientă a instrumentelor de învățare digitale și a resurselor educaționale deschise pentru a le utiliza în mod eficace în activitățile lor de predare și pentru a permite cursanților să își dezvolte competențele digitale (12). |
| --- | --- |

10.

Concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind formarea eficace a profesorilor, care au subliniat importanța ca profesorii să dobândească o înțelegere suficientă a instrumentelor de învățare digitale și a resurselor educaționale deschise pentru a le utiliza în mod eficace în activitățile lor de predare și pentru a permite cursanților să își dezvolte competențele digitale (12).

ȘI ÎN LUMINA ALTOR ELEMENTE CONTEXTUALE, ASTFEL CUM SUNT EXPUSE ÎN ANEXA LA PREZENTELE CONCLUZII,

RECUNOAȘTE CĂ:

| 1. | Promovarea creativității, a inovării și a competențelor digitale prin educație în primii ani de viață (13) poate genera beneficii mai târziu, prin punerea bazelor pentru continuarea învățării, prin asigurarea posibilității dezvoltării cunoștințelor la un nivel mult mai ridicat și prin îmbunătățirea în general a capacității tuturor copiilor de a dezvolta aptitudini de gândire creativă și critică și de a deveni cetățeni responsabili pentru Europa de mâine, capabili să răspundă provocărilor unei lumi din ce în ce mai interconectate și mai globalizate. |
| --- | --- |

1.

Promovarea creativității, a inovării și a competențelor digitale prin educație în primii ani de viață (13) poate genera beneficii mai târziu, prin punerea bazelor pentru continuarea învățării, prin asigurarea posibilității dezvoltării cunoștințelor la un nivel mult mai ridicat și prin îmbunătățirea în general a capacității tuturor copiilor de a dezvolta aptitudini de gândire creativă și critică și de a deveni cetățeni responsabili pentru Europa de mâine, capabili să răspundă provocărilor unei lumi din ce în ce mai interconectate și mai globalizate.

| 2. | Capacitatea de a inova și de a dezvolta produse și servicii noi se bazează în mare măsură pe valorificarea beneficiilor revoluției digitale, care transformă economiile și societățile cu o viteză uimitoare, ceea ce înseamnă că, în deceniile viitoare, succesul economic va depinde, printre altele, de cetățenii care dau dovadă de capacități creative și inovatoare și care dețin un nivel ridicat de competențe digitale. |
| --- | --- |

2.

Capacitatea de a inova și de a dezvolta produse și servicii noi se bazează în mare măsură pe valorificarea beneficiilor revoluției digitale, care transformă economiile și societățile cu o viteză uimitoare, ceea ce înseamnă că, în deceniile viitoare, succesul economic va depinde, printre altele, de cetățenii care dau dovadă de capacități creative și inovatoare și care dețin un nivel ridicat de competențe digitale.

| 3. | Pentru a răspunde cererii în creștere de utilizatori competenți în domeniul digital și de profesioniști în domeniul TIC, Europa trebuie să răspundă provocării de a oferi fiecărui cetățean oportunități de deblocare a potențialului său creativ sau inovator și de a-și dezvolta competențele digitale prin învățare pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

3.

Pentru a răspunde cererii în creștere de utilizatori competenți în domeniul digital și de profesioniști în domeniul TIC, Europa trebuie să răspundă provocării de a oferi fiecărui cetățean oportunități de deblocare a potențialului său creativ sau inovator și de a-și dezvolta competențele digitale prin învățare pe tot parcursul vieții.

ÎN CONSECINȚĂ, CONVINE CĂ:

în ceea ce privește creativitatea și inovarea:

| 1. | Sistemele de educație și formare, precum și învățarea informală și nonformală, joacă un rol fundamental în dezvoltarea capacităților creative și inovatoare de la o vârstă fragedă ca factori-cheie nu numai pentru îmbunătățirea competitivității economice și a capacității de inserție profesională viitoare, ci și, la fel de important, pentru promovarea împlinirii și dezvoltării personale, a incluziunii sociale și a cetățeniei active. |
| --- | --- |

1.

Sistemele de educație și formare, precum și învățarea informală și nonformală, joacă un rol fundamental în dezvoltarea capacităților creative și inovatoare de la o vârstă fragedă ca factori-cheie nu numai pentru îmbunătățirea competitivității economice și a capacității de inserție profesională viitoare, ci și, la fel de important, pentru promovarea împlinirii și dezvoltării personale, a incluziunii sociale și a cetățeniei active.

| 2. | Cadrele didactice și profesioniștii EICP joacă un rol fundamental în stimularea curiozității, a imaginației și a dorinței copiilor de a experimenta și în acordarea de asistență pentru aceștia pentru a dezvolta nu numai competențe de bază și cunoștințe specifice, ci și competențele transversale necesare creativității și inovării, cum ar fi gândirea critică, soluționarea problemelor și spiritul de inițiativă. |
| --- | --- |

2.

Cadrele didactice și profesioniștii EICP joacă un rol fundamental în stimularea curiozității, a imaginației și a dorinței copiilor de a experimenta și în acordarea de asistență pentru aceștia pentru a dezvolta nu numai competențe de bază și cunoștințe specifice, ci și competențele transversale necesare creativității și inovării, cum ar fi gândirea critică, soluționarea problemelor și spiritul de inițiativă.

| 3. | Învățarea prin joacă, care poate include jocuri și instrumente digitale cu valoare pedagogică, stimulează nu numai imaginația, intuiția și curiozitatea intelectuală, ci și capacitatea de a coopera și rezolva probleme și este prin urmare importantă pentru dezvoltarea și educația fiecărui copil, în special în primii ani. |
| --- | --- |

3.

Învățarea prin joacă, care poate include jocuri și instrumente digitale cu valoare pedagogică, stimulează nu numai imaginația, intuiția și curiozitatea intelectuală, ci și capacitatea de a coopera și rezolva probleme și este prin urmare importantă pentru dezvoltarea și educația fiecărui copil, în special în primii ani.

| 4. | Toate acestea au implicații importante din punctul de vedere al modernizării abordărilor pedagogice, a resurselor de predare și a mediului de învățare, precum și din punctul de vedere al formării inițiale și al dezvoltării profesionale continue ale cadrelor didactice și ale profesioniștilor EICP, care trebuie să garanteze că sunt capabili să cultive creativitatea și inovarea la copii, exemplificând aceste calități în propriile lor activități de predare. |
| --- | --- |

4.

Toate acestea au implicații importante din punctul de vedere al modernizării abordărilor pedagogice, a resurselor de predare și a mediului de învățare, precum și din punctul de vedere al formării inițiale și al dezvoltării profesionale continue ale cadrelor didactice și ale profesioniștilor EICP, care trebuie să garanteze că sunt capabili să cultive creativitatea și inovarea la copii, exemplificând aceste calități în propriile lor activități de predare.

și, în ceea ce privește competențele digitale:

| 5. | Cu toate că instrumentele digitale nu pot fi utilizate pentru a înlocui activități, experiențe și materiale din clasă esențiale, furnizarea acestor instrumente și integrarea lor în procesele de predare și învățare, după caz, pot contribui la sporirea calității și eficacității acestora din urmă, precum și la creșterea motivației, a înțelegerii și a rezultatelor învățării la elevi. |
| --- | --- |

5.

Cu toate că instrumentele digitale nu pot fi utilizate pentru a înlocui activități, experiențe și materiale din clasă esențiale, furnizarea acestor instrumente și integrarea lor în procesele de predare și învățare, după caz, pot contribui la sporirea calității și eficacității acestora din urmă, precum și la creșterea motivației, a înțelegerii și a rezultatelor învățării la elevi.

| 6. | Dezvoltarea competențelor digitale într-un mod eficace și adecvat vârstei în EICP și educația primară are implicații importante din punctul de vedere al abordărilor pedagogice, al evaluării, al resurselor pedagogice și al mediilor de învățare, precum și din punctul de vedere al asistenței acordate pentru reducerea decalajului digital. |
| --- | --- |

6.

Dezvoltarea competențelor digitale într-un mod eficace și adecvat vârstei în EICP și educația primară are implicații importante din punctul de vedere al abordărilor pedagogice, al evaluării, al resurselor pedagogice și al mediilor de învățare, precum și din punctul de vedere al asistenței acordate pentru reducerea decalajului digital.

| 7. | La fel de important, acest lucru are implicații pentru formarea inițială și dezvoltarea profesională continuă atât ale cadrelor didactice, cât și ale profesioniștilor EICP, astfel încât aceștia să dezvolte capacitatea, metodologia și aptitudinile pentru a promova utilizarea eficace și responsabilă a noilor tehnologii în scopuri pedagogice și pentru a sprijini copiii să dezvolte competențe digitale. |
| --- | --- |

7.

La fel de important, acest lucru are implicații pentru formarea inițială și dezvoltarea profesională continuă atât ale cadrelor didactice, cât și ale profesioniștilor EICP, astfel încât aceștia să dezvolte capacitatea, metodologia și aptitudinile pentru a promova utilizarea eficace și responsabilă a noilor tehnologii în scopuri pedagogice și pentru a sprijini copiii să dezvolte competențe digitale.

| 8. | Într-o lume în care mulți copii tind să se simtă cât se poate de confortabil în privința mass-mediei digitale, educația și formarea joacă, de asemenea, un rol important în promovarea utilizării sigure și responsabile a instrumentelor digitale și în dezvoltarea cunoștințelor în domeniul mass-mediei, și anume capacitatea nu numai de a accesa conținut creat digital, ci și, mai important, de a interpreta, utiliza, partaja, crea și evalua critic acest conținut. |
| --- | --- |

8.

Într-o lume în care mulți copii tind să se simtă cât se poate de confortabil în privința mass-mediei digitale, educația și formarea joacă, de asemenea, un rol important în promovarea utilizării sigure și responsabile a instrumentelor digitale și în dezvoltarea cunoștințelor în domeniul mass-mediei, și anume capacitatea nu numai de a accesa conținut creat digital, ci și, mai important, de a interpreta, utiliza, partaja, crea și evalua critic acest conținut.

INVITĂ STATELE MEMBRE, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIILE SUBSIDIARITĂȚII ȘI AUTONOMIEI INSTITUȚIONALE,

în ceea ce privește creativitatea și inovarea:

| 1. | Să încurajeze instituțiile de învățământ pedagogic, instituțiile de formare a profesioniștilor EICP și furnizorii de formare la locul de muncă să își adapteze programele pentru a include noi instrumente de învățare și a dezvolta pedagogii adecvate menite să stimuleze creativitatea și inovarea de la o vârstă fragedă. |
| --- | --- |

1.

Să încurajeze instituțiile de învățământ pedagogic, instituțiile de formare a profesioniștilor EICP și furnizorii de formare la locul de muncă să își adapteze programele pentru a include noi instrumente de învățare și a dezvolta pedagogii adecvate menite să stimuleze creativitatea și inovarea de la o vârstă fragedă.

| 2. | Să încurajeze furnizorii de educație sau autoritățile competente, după caz, să echipeze școlile și instituțiile EICP la un nivel adecvat, în vederea cultivării capacităților creative și inovatoare. |
| --- | --- |

2.

Să încurajeze furnizorii de educație sau autoritățile competente, după caz, să echipeze școlile și instituțiile EICP la un nivel adecvat, în vederea cultivării capacităților creative și inovatoare.

| 3. | Să încurajeze furnizorii de programe de formare inițială și de dezvoltare profesională continuă atât pentru cadre didactice, cât și pentru profesioniști EICP să acorde atenție unor metode eficace de stimulare a curiozității, a experimentării, a gândirii creative și critice și a înțelegerii culturale, de exemplu prin artă, muzică și teatru, și să exploreze potențialul parteneriatelor creative. |
| --- | --- |

3.

Să încurajeze furnizorii de programe de formare inițială și de dezvoltare profesională continuă atât pentru cadre didactice, cât și pentru profesioniști EICP să acorde atenție unor metode eficace de stimulare a curiozității, a experimentării, a gândirii creative și critice și a înțelegerii culturale, de exemplu prin artă, muzică și teatru, și să exploreze potențialul parteneriatelor creative.

| 4. | Să promoveze dezvoltarea activităților de învățare formală, informală și nonformală pentru copii care vizează stimularea creativității și inovării, recunoscând în același timp rolul important al părinților și al familiilor. |
| --- | --- |

4.

Să promoveze dezvoltarea activităților de învățare formală, informală și nonformală pentru copii care vizează stimularea creativității și inovării, recunoscând în același timp rolul important al părinților și al familiilor.

și, în ceea ce privește competențele digitale:

| 5. | Să faciliteze accesul la TIC și promovarea acestora, precum și dezvoltarea competențelor digitale printr-o expunere adecvată vârstei la instrumentele digitale, precum și prin integrarea acestora, pe tot parcursul educației preșcolare și al educației primare, recunoscând în același timp rolul important al părinților și al familiilor, precum și diferitele nevoi de învățare la diferite vârste. |
| --- | --- |

5.

Să faciliteze accesul la TIC și promovarea acestora, precum și dezvoltarea competențelor digitale printr-o expunere adecvată vârstei la instrumentele digitale, precum și prin integrarea acestora, pe tot parcursul educației preșcolare și al educației primare, recunoscând în același timp rolul important al părinților și al familiilor, precum și diferitele nevoi de învățare la diferite vârste.

| 6. | Să încurajeze dezvoltarea și utilizarea instrumentelor digitale în scopuri de predare, precum și a abordărilor pedagogice care pot contribui la îmbunătățirea competențelor în toate domeniile – inclusiv în special alfabetizarea, competențele numerice, matematica, științele exacte, tehnologia și limbile străine – în vederea abordării unora dintre provocările evidențiate în studiile internaționale recente (14). |
| --- | --- |

6.

Să încurajeze dezvoltarea și utilizarea instrumentelor digitale în scopuri de predare, precum și a abordărilor pedagogice care pot contribui la îmbunătățirea competențelor în toate domeniile – inclusiv în special alfabetizarea, competențele numerice, matematica, științele exacte, tehnologia și limbile străine – în vederea abordării unora dintre provocările evidențiate în studiile internaționale recente (14).

| 7. | Să încurajeze furnizorii de educație sau autoritățile relevante, după caz, să doteze școlile și instituțiile care furnizează educație preșcolară la un nivel adecvat, pentru a promova o dezvoltare adecvată vârstei a competențelor digitale, în special prin extinderea gamei de instrumente digitale oferite și a infrastructurii. |
| --- | --- |

7.

Să încurajeze furnizorii de educație sau autoritățile relevante, după caz, să doteze școlile și instituțiile care furnizează educație preșcolară la un nivel adecvat, pentru a promova o dezvoltare adecvată vârstei a competențelor digitale, în special prin extinderea gamei de instrumente digitale oferite și a infrastructurii.

| 8. | Să încurajeze furnizorii de educație pentru cadrele didactice și de EICP, cadrele didactice, profesioniștii EICP și directorii de școli – atât prin formare inițială, cât și prin dezvoltare profesională continuă – să dezvolte ei înșiși un nivel suficient al competențelor digitale, inclusiv capacitatea de a utiliza TIC în scopuri de predare, precum și să dezvolte metode eficace de promovare a educației în domeniul mass-mediei de la o vârstă fragedă. |
| --- | --- |

8.

Să încurajeze furnizorii de educație pentru cadrele didactice și de EICP, cadrele didactice, profesioniștii EICP și directorii de școli – atât prin formare inițială, cât și prin dezvoltare profesională continuă – să dezvolte ei înșiși un nivel suficient al competențelor digitale, inclusiv capacitatea de a utiliza TIC în scopuri de predare, precum și să dezvolte metode eficace de promovare a educației în domeniul mass-mediei de la o vârstă fragedă.

| 9. | Să exploreze potențialul instrumentelor digitale de a sprijini învățarea în diferite situații și să furnizeze abordări mai personalizate ale învățării, care să poată răspunde unei game mai largi de competențe – de la persoane foarte talentate la persoane cu un nivel slab al competențelor – și să se adreseze și copiilor care provin din medii dezavantajate și copiilor cu nevoi speciale. |
| --- | --- |

9.

Să exploreze potențialul instrumentelor digitale de a sprijini învățarea în diferite situații și să furnizeze abordări mai personalizate ale învățării, care să poată răspunde unei game mai largi de competențe – de la persoane foarte talentate la persoane cu un nivel slab al competențelor – și să se adreseze și copiilor care provin din medii dezavantajate și copiilor cu nevoi speciale.

| 10. | Să promoveze comunicarea și colaborarea între școli și între profesori la nivel regional, național și european și internațional, inclusiv prin intermediul eTwinning. |
| --- | --- |

10.

Să promoveze comunicarea și colaborarea între școli și între profesori la nivel regional, național și european și internațional, inclusiv prin intermediul eTwinning.

| 11. | Să exploreze posibilitățile de cooperare cu comunitatea utilizatorilor de software cu sursă deschisă în ceea ce privește instrumentele educaționale inovatoare și creativitatea digitală. |
| --- | --- |

11.

Să exploreze posibilitățile de cooperare cu comunitatea utilizatorilor de software cu sursă deschisă în ceea ce privește instrumentele educaționale inovatoare și creativitatea digitală.

| 12. | Să depună eforturi pentru promovarea educației și a alfabetizării în domeniul mass-mediei, în special, utilizarea sigură și responsabilă a tehnologiilor digitale în educația preșcolară și educația primară. |
| --- | --- |

12.

Să depună eforturi pentru promovarea educației și a alfabetizării în domeniul mass-mediei, în special, utilizarea sigură și responsabilă a tehnologiilor digitale în educația preșcolară și educația primară.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| 1. | Să ia măsuri și inițiative adecvate care vizează stimularea creativității, a inovării și a competențelor digitale în învățământul preșcolar și învățământul primar, utilizând în mod eficient resurse europene cum ar fi programul Erasmus+ și fondurile structurale și de investiții europene pentru a sprijini astfel de măsuri și inițiative. |
| --- | --- |

1.

Să ia măsuri și inițiative adecvate care vizează stimularea creativității, a inovării și a competențelor digitale în învățământul preșcolar și învățământul primar, utilizând în mod eficient resurse europene cum ar fi programul Erasmus+ și fondurile structurale și de investiții europene pentru a sprijini astfel de măsuri și inițiative.

| 2. | Să promoveze și să dezvolte cooperarea, schimbul de bune practici și învățarea reciprocă în ceea ce privește stimularea creativității, a inovării și a competențelor digitale în învățământul preșcolar și învățământul primar, precum și prin intermediul învățării informale și nonformale. |
| --- | --- |

2.

Să promoveze și să dezvolte cooperarea, schimbul de bune practici și învățarea reciprocă în ceea ce privește stimularea creativității, a inovării și a competențelor digitale în învățământul preșcolar și învățământul primar, precum și prin intermediul învățării informale și nonformale.

| 3. | Să identifice, prin cercetare, exemple de metode și practici care s-au dovedit cele mai eficace pentru cadrele didactice și profesioniștii EICP în fiecare etapă a EICP și a educației primare, pentru a-i ajuta pe copii să dezvolte capacități creative și inovatoare, precum și competențe digitale și, în acest context, să ia în considerare punerea în aplicare a principiilor-cheie ale cadrului de calitate pentru EICP, după caz. |
| --- | --- |

3.

Să identifice, prin cercetare, exemple de metode și practici care s-au dovedit cele mai eficace pentru cadrele didactice și profesioniștii EICP în fiecare etapă a EICP și a educației primare, pentru a-i ajuta pe copii să dezvolte capacități creative și inovatoare, precum și competențe digitale și, în acest context, să ia în considerare punerea în aplicare a principiilor-cheie ale cadrului de calitate pentru EICP, după caz.

ȘI INVITĂ COMISIA:

| 1. | Să continue lucrările în curs ale Grupurilor de lucru „ET2020” privind competențele transversale și privind învățarea digitală și online pentru a stimula creativitatea, inovarea și competențele digitale, după caz, de la o vârstă fragedă. |
| --- | --- |

1.

Să continue lucrările în curs ale Grupurilor de lucru „ET2020” privind competențele transversale și privind învățarea digitală și online pentru a stimula creativitatea, inovarea și competențele digitale, după caz, de la o vârstă fragedă.

| 2. | Să promoveze cooperarea și învățarea reciprocă la nivel european, atât în contextul cadrului strategic „ET2020”, cât și prin programul Erasmus+. |
| --- | --- |

2.

Să promoveze cooperarea și învățarea reciprocă la nivel european, atât în contextul cadrului strategic „ET2020”, cât și prin programul Erasmus+.

| 3. | Să continue monitorizarea domeniilor vizate de prezentele concluzii în cadrul sferei de aplicare a instrumentelor și rapoartelor existente, evitând totodată crearea de sarcini administrative suplimentare. |
| --- | --- |

3.

Să continue monitorizarea domeniilor vizate de prezentele concluzii în cadrul sferei de aplicare a instrumentelor și rapoartelor existente, evitând totodată crearea de sarcini administrative suplimentare.

---

(1)  Concluziile Consiliului European din 24-25 octombrie 2013 (EUCO 169/13, secțiunea I, în special punctele 1-12).

(2)  „Competențele digitale implică utilizarea cu încredere și cu simț critic a tehnologiei societății informaționale la muncă, în timpul liber și în comunicare. O condiție prealabilă o constituie deținerea unor competențe de bază în domeniul TIC: utilizarea computerelor pentru a obține, evalua, stoca, produce, prezenta și schimba informații și pentru a comunica și participa la rețele de colaborare prin intermediul internetului”.

(3)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(4)  JO C 141, 7.6.2008, p. 17.

(5)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(6)  Doc. 15441/09.

(7)  JO C 175, 15.6.2011, p. 8.

(8)  JO C 372, 20.12.2011, p. 19.

(9)  JO C 372, 20.12.2011, p. 15.

(10)  JO C 393, 19.12.2012, p. 1.

(11)  JO C 393, 19.12.2012, p. 11.

(12)  JO C 183, 14.6.2014, p. 22.

(13)  Perioadele de educație menționate în aceste concluzii corespund în linii mari:

| — | nivelului ISCED 0.2 (educație preșcolară): „Educație menită să sprijine dezvoltarea timpurie în vederea pregătirii pentru participarea la școală și la societate. Programe concepute pentru copii începând cu vârsta de 3 ani până la începutul învățământului primar.”; |
| --- | --- |

—

nivelului ISCED 0.2 (educație preșcolară): „Educație menită să sprijine dezvoltarea timpurie în vederea pregătirii pentru participarea la școală și la societate. Programe concepute pentru copii începând cu vârsta de 3 ani până la începutul învățământului primar.”;

| — | nivelului ISCED 1 (educație primară): „Programe concepute în general să ofere studenților competențe fundamentale de citire, scriere și matematică și să creeze o bază solidă pentru învățare.” |
| --- | --- |

—

nivelului ISCED 1 (educație primară): „Programe concepute în general să ofere studenților competențe fundamentale de citire, scriere și matematică și să creeze o bază solidă pentru învățare.”

(14)  Rezultatele PISA 2012 (testarea cunoștințelor de citire, matematică și științe exacte ale elevilor în vârstă de 15 ani) evidențiază progresele înregistrate în vederea atingerii nivelurilor de referință pentru 2020 de cel mult 15 % elevi cu un nivel scăzut al competențelor de bază, deși UE în ansamblul său este mult în urmă în domeniul matematicii. Se recomandă eforturi susținute în toate domeniile, în special în ceea ce privește elevii cu o situație socioeconomică precară. Rezultatele primului sondaj european privind competențele lingvistice (2012) arată un nivel global scăzut al competențelor atât pentru prima, cât și pentru a doua limbă străină testată, cu toate că există unele variații între statele membre.

---

ANEXĂ

Alte elemente contextuale

| 1. | Raportul final din septembrie 2012 al grupului de experți UE la nivel înalt privind alfabetizarea (1); |
| --- | --- |

1.

Raportul final din septembrie 2012 al grupului de experți UE la nivel înalt privind alfabetizarea (1);

| 2. | Comunicarea Comisiei din 25 septembrie 2013 privind „Deschiderea educației: Metode inovatoare de predare și învățare pentru toți, facilitate de noile tehnologii și de resursele educaționale deschise” (2); |
| --- | --- |

2.

Comunicarea Comisiei din 25 septembrie 2013 privind „Deschiderea educației: Metode inovatoare de predare și învățare pentru toți, facilitate de noile tehnologii și de resursele educaționale deschise” (2);

| 3. | Publicația din 2013 a Comisiei Europene intitulată „Comenius – exemple de bune practici” (3); |
| --- | --- |

3.

Publicația din 2013 a Comisiei Europene intitulată „Comenius – exemple de bune practici” (3);

| 4. | Publicația din 2013 a Comisiei Europene, a rețelei European Schoolnet și a Universității din Liège intitulată „Studiu privind școlile – TIC în educație” (4); |
| --- | --- |

4.

Publicația din 2013 a Comisiei Europene, a rețelei European Schoolnet și a Universității din Liège intitulată „Studiu privind școlile – TIC în educație” (4);

| 5. | Publicația din 2013 a OCDE intitulată „Medii de învățare inovatoare” (5); |
| --- | --- |

5.

Publicația din 2013 a OCDE intitulată „Medii de învățare inovatoare” (5);

| 6. | Conferința europeană la nivel înalt privind „Învățământul în era digitală”, care a avut loc la Bruxelles la 11 decembrie 2014; |
| --- | --- |

6.

Conferința europeană la nivel înalt privind „Învățământul în era digitală”, care a avut loc la Bruxelles la 11 decembrie 2014;

| 7. | Raportul din 2014 al Grupului de lucru tematic privind EICP intitulat „Propunere de principii-cheie ale unui cadru de calitate pentru educația și îngrijirea copiilor preșcolari” (6). |
| --- | --- |

7.

Raportul din 2014 al Grupului de lucru tematic privind EICP intitulat „Propunere de principii-cheie ale unui cadru de calitate pentru educația și îngrijirea copiilor preșcolari” (6).

---

(1)  A se vedea http://ec.europa.eu/education/policy/school/doc/literacy-report_en.pdf

(2)  Doc. 14116/13 +ADD 1.

(3)  A se vedea http://ec.europa.eu/education/library/publications/2013/comenius_en.pdf

(4)  A se vedea https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/KK-31-13-401-EN-N.pdf

(5)  A se vedea http://www.oecd-ilibrary.org/education/innovative-learning-environments_9789264203488-en

(6)  http://ec.europa.eu/education/policy/strategic-framework/archive/documents/ecec-quality-framework_en.pdf

---

| 27.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/22

---

Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/137/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 204/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

(2015/C 172/06)

Se aduc următoarele informații la cunoștința persoanelor și entităților care figurează în prezent în anexele II și IV la Decizia 2011/137/PESC a Consiliului (1) și în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 al Consiliului (2) privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia.

Consiliul intenționează să modifice expunerile de motive pentru următoarele persoane și entități: domnul ABDUSSALAM Abdussalam Mohammed, domnul ABU SHAARIYA, domnul ASHKAL Omar, doctor AL-BAGHDADI Abdulqader Mohammed, domnul DIBRI Abdulqader Yusef, domnul QADHAF AL-DAM Sayyid Mohammed, general TOHAMI Khaled, domnul FARKASH Mohammed Boucharaya, domnul EL-KASSIM ZOUAI Mohamed Abou, domnul AL-MAHMOUDI Baghdadi, domnul HIJAZI Mohamad Mahmoud, domnul AL-GAOUD Abdelmajid, domnul AL-CHARIF Ibrahim Zarroug, domnul FAKHIRI Abdelkebir Mohamad, domnul MANSOUR Abdallah, domnul AL QADHAFI Quren Salih Quren, colonelul AL KUNI Amid Husain și domnul Taher Juwadi, Fundația Waatassimou, Corpul Gărzilor Revoluționare, Holdingul Al-Inma pentru investiții în servicii, Holdingul Al-Inma pentru investiții industriale și Holdingul Al-Inma pentru construcții și proiecte imobiliare [care figurează la punctele 2, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 5, 7, 18, 19 și, respectiv, 22 din anexele II și IV la Decizia 2011/137/PESC și din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011].

Se aduce la cunoștința persoanelor și a entităților vizate faptul că pot înainta o cerere Consiliului pentru a obține expunerea de motive care le este destinată, înainte de 10 iunie 2015, la adresa următoare:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  JO L 58, 3.3.2011, p. 53.

(2)  JO L 58, 3.3.2011, p. 1.

---

Comisia Europeană

| 27.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/23

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

25 mai 2015

(2015/C 172/07)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0978 |
| JPY | yen japonez | 133,39 |
| DKK | coroana daneză | 7,4552 |
| GBP | lira sterlină | 0,71000 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2425 |
| CHF | franc elvețian | 1,0349 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,3900 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,372 |
| HUF | forint maghiar | 307,71 |
| PLN | zlot polonez | 4,1075 |
| RON | leu românesc nou | 4,4539 |
| TRY | lira turcească | 2,8665 |
| AUD | dolar australian | 1,4023 |
| CAD | dolar canadian | 1,3496 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5100 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5025 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4728 |
| KRW | won sud-coreean | 1 204,41 |
| ZAR | rand sud-african | 13,1034 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 6,8098 |
| HRK | kuna croată | 7,5383 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 471,40 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 3,9668 |
| PHP | peso Filipine | 48,958 |
| RUB | rubla rusească | 54,8810 |
| THB | baht thailandez | 36,882 |
| BRL | real brazilian | 3,4250 |
| MXN | peso mexican | 16,7662 |
| INR | rupie indiană | 69,7761 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0978

JPY

yen japonez

133,39

DKK

coroana daneză

7,4552

GBP

lira sterlină

0,71000

SEK

coroana suedeză

9,2425

CHF

franc elvețian

1,0349

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,3900

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,372

HUF

forint maghiar

307,71

PLN

zlot polonez

4,1075

RON

leu românesc nou

4,4539

TRY

lira turcească

2,8665

AUD

dolar australian

1,4023

CAD

dolar canadian

1,3496

HKD

dolar Hong Kong

8,5100

NZD

dolar neozeelandez

1,5025

SGD

dolar Singapore

1,4728

KRW

won sud-coreean

1 204,41

ZAR

rand sud-african

13,1034

CNY

yuan renminbi chinezesc

6,8098

HRK

kuna croată

7,5383

IDR

rupia indoneziană

14 471,40

MYR

ringgit Malaiezia

3,9668

PHP

peso Filipine

48,958

RUB

rubla rusească

54,8810

THB

baht thailandez

36,882

BRL

real brazilian

3,4250

MXN

peso mexican

16,7662

INR

rupie indiană

69,7761

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 27.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/24

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

26 mai 2015

(2015/C 172/08)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0926 |
| JPY | yen japonez | 134,07 |
| DKK | coroana daneză | 7,4549 |
| GBP | lira sterlină | 0,70960 |
| SEK | coroana suedeză | 9,1860 |
| CHF | franc elvețian | 1,0351 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,3685 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,407 |
| HUF | forint maghiar | 309,17 |
| PLN | zlot polonez | 4,1391 |
| RON | leu românesc nou | 4,4598 |
| TRY | lira turcească | 2,8751 |
| AUD | dolar australian | 1,4020 |
| CAD | dolar canadian | 1,3520 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,4706 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,4981 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4707 |
| KRW | won sud-coreean | 1 207,02 |
| ZAR | rand sud-african | 13,1248 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 6,7785 |
| HRK | kuna croată | 7,5598 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 436,20 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 3,9642 |
| PHP | peso Filipine | 48,790 |
| RUB | rubla rusească | 55,0995 |
| THB | baht thailandez | 36,799 |
| BRL | real brazilian | 3,4121 |
| MXN | peso mexican | 16,7097 |
| INR | rupie indiană | 69,8445 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0926

JPY

yen japonez

134,07

DKK

coroana daneză

7,4549

GBP

lira sterlină

0,70960

SEK

coroana suedeză

9,1860

CHF

franc elvețian

1,0351

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,3685

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,407

HUF

forint maghiar

309,17

PLN

zlot polonez

4,1391

RON

leu românesc nou

4,4598

TRY

lira turcească

2,8751

AUD

dolar australian

1,4020

CAD

dolar canadian

1,3520

HKD

dolar Hong Kong

8,4706

NZD

dolar neozeelandez

1,4981

SGD

dolar Singapore

1,4707

KRW

won sud-coreean

1 207,02

ZAR

rand sud-african

13,1248

CNY

yuan renminbi chinezesc

6,7785

HRK

kuna croată

7,5598

IDR

rupia indoneziană

14 436,20

MYR

ringgit Malaiezia

3,9642

PHP

peso Filipine

48,790

RUB

rubla rusească

55,0995

THB

baht thailandez

36,799

BRL

real brazilian

3,4121

MXN

peso mexican

16,7097

INR

rupie indiană

69,8445

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---