# Euroopan unionin C 156/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 156 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta12. toukokuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 156

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta12. toukokuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 156/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7599 – Apollo Management / Walz Group) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 156/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2015/C 156/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7599 – Apollo Management / Walz Group) (
  1
  )

1

1

2015/C 156/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2015/C 156/03 | Neuvoston päätöksellä komiteoihin nimitetyt henkilöt, tammi–huhtikuu 2015 (sosiaaliala) | 2 |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 156/04 | Euron kurssi | 7 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2015/C 156/03

Neuvoston päätöksellä komiteoihin nimitetyt henkilöt, tammi–huhtikuu 2015 (sosiaaliala)

2

Euroopan komissio

2015/C 156/04

Euron kurssi

7

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 156/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  ) | 8 |
| 2015/C 156/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  ) | 9 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 156/07 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 10 |
| 2015/C 156/08 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 19 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2015/C 156/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  )

1

8

2015/C 156/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  )

1

9

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2015/C 156/07

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

10

2015/C 156/08

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 12.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7599 – Apollo Management / Walz Group)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 156/01)

Komissio päätti 6. toukokuuta 2015 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32015M7599. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32015M7599. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7570 – CaixaBank/BPI)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 156/02)

Komissio päätti 4. toukokuuta 2015 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32015M7570. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32015M7570. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 12.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/2

---

Neuvoston päätöksellä komiteoihin nimitetyt henkilöt,

tammi–huhtikuu 2015 (sosiaaliala)

(2015/C 156/03)

| Komitea | Toimikausi päättyy | Julkaistu EUVLssä | Henkilö, jonka tilalle nimitetty | Eronnut/nimitetty | Jäsen/
  varajäsen | Ryhmä | Maa | Nimitetty henkilö | Elin tai yhteisö, jota edustaa | Neuvoston päätöksen pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Emanuela PROCOLI | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Italia | Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Esther LYNCH | Eronnut | Varajäsen | Ammattiliitto | Irlanti | Frank VAUGHAN | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Maja BEJBRO ANDERSEN | Eronnut | Varajäsen | Työnantajat | Tanska | Lena SØBY | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Karoline KLAKSVIG | Eronnut | Varajäsen | Työnantajat | Tanska | Jens SKOVGAARD LAURITSEN | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Nerita ŠOT | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Liettua | Gintarė BUŽINSKAITĖ | Sosiaali- ja työministeriö | 2.3.2015 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Karel PETRŽELKA | Eronnut | Jäsen | Työnantajat | Tšekki | Jana MALÁ | Tšekin energia-alan työnantajajärjestö | 13.3.2015 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Lena TOCHTERMANN | Eronnut | Jäsen | Työnantajat | Yhdistynyt kuningaskunta | Lena LEVY | Confederation of British Industry | 20.4.2015 |
| Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antava komitea | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Patrícia BORGES | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Portugali | Francisco Xavier SOARES DE ALBERGARIA D’AGUIAR | Instituto do Emprego e da Formação Profissional | 2.3.2015 |
| Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antava komitea | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Ivana GUBEROVIĆ | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Kroatia | Petar STRIŽAK | Työllisyysasioista ja eläkejärjestelmästä vastaava ministeriö | 9.3.2015 |
| Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antava komitea | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Marit RAIST | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Viro | Siiri OTSMANN | Viron sosiaaliministeriö | 20.4.2015 |
| Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antava komitea | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Aleksandra GAVRILOVIĆ | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Kroatia | Ivana GUBEROVIĆ | Työllisyysasioista ja eläkejärjestelmästä vastaava ministeriö | 9.3.2015 |
| Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Elizabeth ZIMMERER | Eronnut | Varajäsen | Työnantajat | Itävalta | Martin SONNTAG | Industriellenvereinigung | 9.3.2015 |
| Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Evelyn HALLIKA | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Viro | Leili ZAGLMAYER | Viron sosiaaliministeriö | 20.4.2015 |
| Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Inga PRONINA | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Viro | Katerin PEÄRNBERG | Viron sosiaaliministeriö | 20.4.2015 |
| Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Christiane LABALME | Eronnut | Jäsen | Ranska | Hallitus | Séverine SALGADO | Direction de la sécurité sociale | 20.4.2015 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutin hallintoneuvosto | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Romina BARTOLO | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Malta | Renee LAIVIERA | Kansallinen tasa-arvon edistämiskomitea | 10.2.2015 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutin hallintoneuvosto | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Renee LAIVIERA | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Malta | Maria BORG FILLETTI | Kansallinen tasa-arvon edistämiskomitea | 10.2.2015 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutin hallintoneuvosto | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Monika KSIENIEWICZ | Eronnut | Jäsen | Hallitus2 | Puola | Sylwia SPUREK | Hallituksen täysivaltaisen edustajan toimisto yhdenvertaista kohtelua koskevissa asioissa | 10.2.2015 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Vítor Manuel Vicente COELHO | Eronnut | Varajäsen | Ammattiliitto | Portugali | Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE | UGT Portugal | 2.3.2015 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Andreas MYLONAS | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Kypros | Marina IOANNOU-HASAPI | Työ-, hyvinvointi- ja sosiaaliministeriö | 20.4.2015 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Luminița VINTILĂ | Eronnut | Varajäsen | Ammattiliitto | Romania | Cecilia GOSTIN | Confederatia Nationala Sindicala | 20.4.2015 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Ranska | Olivier TOCHE | Service de la Direction générale du travail | 20.4.2015 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Heidi RØNNE MØLLER | Eronnut | Varajäsen | Ammattiliitto | Tanska | Maria BJERRE | Tanskan ammattiliittojen keskusjärjestö | 20.4.2015 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Karen ROIY | Eronnut | Jäsen | Työnantajat | Tanska | Dorthe ANDERSEN | Tanskan työnantajajärjestö DA | 20.4.2015 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Ciaran DEVLIN | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Yhdistynyt kuningaskunta | Mansi KONAR | Liiketoiminta-, innovaatio- ja ammattitaitoministeriö
  BIS | 20.4.2015 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Emanuela PROCOLI | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Italia | Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Esther LYNCH | Eronnut | Varajäsen | Ammattiliitto | Irlanti | Frank VAUGHAN | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Karel PETRŽELKA | Eronnut | Jäsen | Työnantajat | Tšekki | Jana MALÁ | Tšekin energia-alan työnantajajärjestö | 13.3.2015 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Róbert MEITNER | Eronnut | Jäsen | Työnantajat | Slovakia | Silvia SUROVÁ | Slovakian tasavallan kemian- ja lääketeollisuuden alan työnantajajärjestö | 20.4.2015 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Lena TOCHTERMANN | Eronnut | Jäsen | Työnantajat | Yhdistynyt kuningaskunta | Lena LEVY | Confederation of British Industry | 20.4.2015 |

Komitea

Toimikausi päättyy

Julkaistu EUVLssä

Henkilö, jonka tilalle nimitetty

Eronnut/nimitetty

Jäsen/

varajäsen

Ryhmä

Maa

Nimitetty henkilö

Elin tai yhteisö, jota edustaa

Neuvoston päätöksen pvm

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Emanuela PROCOLI

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Italia

Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Esther LYNCH

Eronnut

Varajäsen

Ammattiliitto

Irlanti

Frank VAUGHAN

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Maja BEJBRO ANDERSEN

Eronnut

Varajäsen

Työnantajat

Tanska

Lena SØBY

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Karoline KLAKSVIG

Eronnut

Varajäsen

Työnantajat

Tanska

Jens SKOVGAARD LAURITSEN

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Nerita ŠOT

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Liettua

Gintarė BUŽINSKAITĖ

Sosiaali- ja työministeriö

2.3.2015

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Karel PETRŽELKA

Eronnut

Jäsen

Työnantajat

Tšekki

Jana MALÁ

Tšekin energia-alan työnantajajärjestö

13.3.2015

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Lena TOCHTERMANN

Eronnut

Jäsen

Työnantajat

Yhdistynyt kuningaskunta

Lena LEVY

Confederation of British Industry

20.4.2015

Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antava komitea

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Patrícia BORGES

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Portugali

Francisco Xavier SOARES DE ALBERGARIA D’AGUIAR

Instituto do Emprego e da Formação Profissional

2.3.2015

Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antava komitea

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Ivana GUBEROVIĆ

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Kroatia

Petar STRIŽAK

Työllisyysasioista ja eläkejärjestelmästä vastaava ministeriö

9.3.2015

Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antava komitea

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Marit RAIST

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Viro

Siiri OTSMANN

Viron sosiaaliministeriö

20.4.2015

Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antava komitea

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Aleksandra GAVRILOVIĆ

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Kroatia

Ivana GUBEROVIĆ

Työllisyysasioista ja eläkejärjestelmästä vastaava ministeriö

9.3.2015

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Elizabeth ZIMMERER

Eronnut

Varajäsen

Työnantajat

Itävalta

Martin SONNTAG

Industriellenvereinigung

9.3.2015

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Evelyn HALLIKA

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Viro

Leili ZAGLMAYER

Viron sosiaaliministeriö

20.4.2015

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Inga PRONINA

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Viro

Katerin PEÄRNBERG

Viron sosiaaliministeriö

20.4.2015

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Christiane LABALME

Eronnut

Jäsen

Ranska

Hallitus

Séverine SALGADO

Direction de la sécurité sociale

20.4.2015

Euroopan tasa-arvoinstituutin hallintoneuvosto

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Romina BARTOLO

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Malta

Renee LAIVIERA

Kansallinen tasa-arvon edistämiskomitea

10.2.2015

Euroopan tasa-arvoinstituutin hallintoneuvosto

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Renee LAIVIERA

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Malta

Maria BORG FILLETTI

Kansallinen tasa-arvon edistämiskomitea

10.2.2015

Euroopan tasa-arvoinstituutin hallintoneuvosto

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Monika KSIENIEWICZ

Eronnut

Jäsen

Hallitus2

Puola

Sylwia SPUREK

Hallituksen täysivaltaisen edustajan toimisto yhdenvertaista kohtelua koskevissa asioissa

10.2.2015

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Vítor Manuel Vicente COELHO

Eronnut

Varajäsen

Ammattiliitto

Portugali

Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE

UGT Portugal

2.3.2015

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Andreas MYLONAS

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Kypros

Marina IOANNOU-HASAPI

Työ-, hyvinvointi- ja sosiaaliministeriö

20.4.2015

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Luminița VINTILĂ

Eronnut

Varajäsen

Ammattiliitto

Romania

Cecilia GOSTIN

Confederatia Nationala Sindicala

20.4.2015

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Ranska

Olivier TOCHE

Service de la Direction générale du travail

20.4.2015

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Heidi RØNNE MØLLER

Eronnut

Varajäsen

Ammattiliitto

Tanska

Maria BJERRE

Tanskan ammattiliittojen keskusjärjestö

20.4.2015

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Karen ROIY

Eronnut

Jäsen

Työnantajat

Tanska

Dorthe ANDERSEN

Tanskan työnantajajärjestö DA

20.4.2015

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Ciaran DEVLIN

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Yhdistynyt kuningaskunta

Mansi KONAR

Liiketoiminta-, innovaatio- ja ammattitaitoministeriö

BIS

20.4.2015

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Emanuela PROCOLI

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Italia

Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Esther LYNCH

Eronnut

Varajäsen

Ammattiliitto

Irlanti

Frank VAUGHAN

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Karel PETRŽELKA

Eronnut

Jäsen

Työnantajat

Tšekki

Jana MALÁ

Tšekin energia-alan työnantajajärjestö

13.3.2015

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Róbert MEITNER

Eronnut

Jäsen

Työnantajat

Slovakia

Silvia SUROVÁ

Slovakian tasavallan kemian- ja lääketeollisuuden alan työnantajajärjestö

20.4.2015

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston johtokunta

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Lena TOCHTERMANN

Eronnut

Jäsen

Työnantajat

Yhdistynyt kuningaskunta

Lena LEVY

Confederation of British Industry

20.4.2015

---

Euroopan komissio

| 12.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/7

---

Euron kurssi (1)

11. toukokuuta 2015

(2015/C 156/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1142 |
| JPY | Japanin jeniä | 133,64 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4628 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,71960 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2690 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0403 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,4245 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,400 |
| HUF | Unkarin forinttia | 304,40 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,0668 |
| RON | Romanian leuta | 4,4509 |
| TRY | Turkin liiraa | 3,0042 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4117 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3497 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6381 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5115 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4871 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 219,64 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,3584 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,9194 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5620 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 647,30 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0102 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 49,830 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 57,3713 |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,521 |
| BRL | Brasilian realia | 3,3277 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,9074 |
| INR | Intian rupiaa | 71,1350 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1142

JPY

Japanin jeniä

133,64

DKK

Tanskan kruunua

7,4628

GBP

Englannin puntaa

0,71960

SEK

Ruotsin kruunua

9,2690

CHF

Sveitsin frangia

1,0403

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,4245

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,400

HUF

Unkarin forinttia

304,40

PLN

Puolan zlotya

4,0668

RON

Romanian leuta

4,4509

TRY

Turkin liiraa

3,0042

AUD

Australian dollaria

1,4117

CAD

Kanadan dollaria

1,3497

HKD

Hongkongin dollaria

8,6381

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5115

SGD

Singaporen dollaria

1,4871

KRW

Etelä-Korean wonia

1 219,64

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,3584

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,9194

HRK

Kroatian kunaa

7,5620

IDR

Indonesian rupiaa

14 647,30

MYR

Malesian ringgitiä

4,0102

PHP

Filippiinien pesoa

49,830

RUB

Venäjän ruplaa

57,3713

THB

Thaimaan bahtia

37,521

BRL

Brasilian realia

3,3277

MXN

Meksikon pesoa

16,9074

INR

Intian rupiaa

71,1350

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 12.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/8

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7484 – Plastipak/APPE)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 156/05)

| 1. | Komissio vastaanotti 4. toukokuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Goldman Sachs Group, Inc:n ja yhdysvaltalaisen yksityishenkilön William C. Youngin määräysvallassa oleva yhdysvaltalainen yritys Plastipak Holdings, Inc. (Plastipak) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan APPEssa ostamalla osakkeita ja omaisuuseriä. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 4. toukokuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Goldman Sachs Group, Inc:n ja yhdysvaltalaisen yksityishenkilön William C. Youngin määräysvallassa oleva yhdysvaltalainen yritys Plastipak Holdings, Inc. (Plastipak) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan APPEssa ostamalla osakkeita ja omaisuuseriä.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Plastipak: muovihartsien, aihioiden ja muovisten pakkauspäällysten valmistus sekä kierrätystoiminnot kuluttajakäytön jälkeen kierrätettyjen muovisten raaka-aineiden tuotantoa varten
  —   APPE: muovisten aihioiden ja pakkauspäällysten valmistus sekä kierrätystoiminnot kuluttajakäytön jälkeen kierrätettyjen raaka-aineiden valmistusta varten. APPEen kuuluvat seuraavat liiketoimintayksiköt: APPE Iberia, S.A.U. (Espanja), APPE France, S.A.S. (Ranska), APPE UK Limited (Yhdistynyt kuningaskunta), APPE Deutschland GmbH (Saksa) ja APPE Benelux, N.V. (Belgia). Lisäksi siihen kuuluvat etuyhteydessä olevat yritykset APPE Polska, Sp.z.o.o. (Puola) ja APPE Nordic AB (Ruotsi). APPElla on myös määräysvalta yrityksissä APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Ranska), APPE Maroc (Marokko) ja APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turkki). |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Plastipak: muovihartsien, aihioiden ja muovisten pakkauspäällysten valmistus sekä kierrätystoiminnot kuluttajakäytön jälkeen kierrätettyjen muovisten raaka-aineiden tuotantoa varten

—   APPE: muovisten aihioiden ja pakkauspäällysten valmistus sekä kierrätystoiminnot kuluttajakäytön jälkeen kierrätettyjen raaka-aineiden valmistusta varten. APPEen kuuluvat seuraavat liiketoimintayksiköt: APPE Iberia, S.A.U. (Espanja), APPE France, S.A.S. (Ranska), APPE UK Limited (Yhdistynyt kuningaskunta), APPE Deutschland GmbH (Saksa) ja APPE Benelux, N.V. (Belgia). Lisäksi siihen kuuluvat etuyhteydessä olevat yritykset APPE Polska, Sp.z.o.o. (Puola) ja APPE Nordic AB (Ruotsi). APPElla on myös määräysvalta yrityksissä APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Ranska), APPE Maroc (Marokko) ja APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turkki).

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7484 – Plastipak/APPE seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7484 – Plastipak/APPE seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

| 12.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/9

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 156/06)

| 1. | Komissio vastaanotti 29. huhtikuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla luxemburgilainen yritys International Chemical Investors Group S.E. (ICIG) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan INEOS Chlorovinyls Business -liiketoimintayksikössä ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29. huhtikuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla luxemburgilainen yritys International Chemical Investors Group S.E. (ICIG) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan INEOS Chlorovinyls Business -liiketoimintayksikössä ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   ICIG: yksityinen teollisuuden holdingyhtiö, joka toimii kaikkialla maailmassa maatalous-, hieno- ja peruskemikaalien sekä suorituskykyisten kemikaalien, annosteltujen lääkevalmisteiden ja vaikuttavien farmaseuttisten aineiden alalla
  —   INEOS Chlorovinyls Business: suspensio-polyvinyylikloridin (S-PVC) ja siihen liittyvien tuotteiden (kuten kaliumhydroksidi, kloori, etyleenikloridi, vinyylikloridimonomeeri (VCM), kaustinen sooda, suolahappo ja natriumhypokloriitti) tuotanto ja jakelu; liiketoimintayksikkö käsittää kolme S-PVC:n tuotantolaitosta Saksassa (Wilhelmshaven), Ranskassa (Mazingarbe) ja Alankomaissa (Beek Geleen) sekä useita kemiallisten aineiden tuotantolaitoksia polyvinyylikloridin tuotannon monitasoisessa arvoketjussa tuotantoketjun alkupäästä kloorin tuotantoon asti Belgiassa (Tessenderlo) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Runcorn) sekä osan INEOSin kaliumhydroksidiliiketoiminnasta Belgiassa. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   ICIG: yksityinen teollisuuden holdingyhtiö, joka toimii kaikkialla maailmassa maatalous-, hieno- ja peruskemikaalien sekä suorituskykyisten kemikaalien, annosteltujen lääkevalmisteiden ja vaikuttavien farmaseuttisten aineiden alalla

—   INEOS Chlorovinyls Business: suspensio-polyvinyylikloridin (S-PVC) ja siihen liittyvien tuotteiden (kuten kaliumhydroksidi, kloori, etyleenikloridi, vinyylikloridimonomeeri (VCM), kaustinen sooda, suolahappo ja natriumhypokloriitti) tuotanto ja jakelu; liiketoimintayksikkö käsittää kolme S-PVC:n tuotantolaitosta Saksassa (Wilhelmshaven), Ranskassa (Mazingarbe) ja Alankomaissa (Beek Geleen) sekä useita kemiallisten aineiden tuotantolaitoksia polyvinyylikloridin tuotannon monitasoisessa arvoketjussa tuotantoketjun alkupäästä kloorin tuotantoon asti Belgiassa (Tessenderlo) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Runcorn) sekä osan INEOSin kaliumhydroksidiliiketoiminnasta Belgiassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 12.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/10

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2015/C 156/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”LAGUIOLE”

EU-nro: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014

SAN ( X ) SMM ( )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole |
| --- |
| Route de Chaudes-Aigues |
| 12210 Laguiole |
| FRANCE |
| Puhelin: +33 565444751 |
| Faksi: +33 565444757 |
| Sähköposti: contact@fromagedelaguiole.fr |

Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole

Route de Chaudes-Aigues

12210 Laguiole

FRANCE

Puhelin: +33 565444751

Faksi: +33 565444757

Sähköposti: contact@fromagedelaguiole.fr

Ryhmän muodostavat Laguiole-juuston tuottajat ja jalostajat, ja siksi se on oikeutettu ehdottamaan muutosta.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

—

—

—

—

—

—

—

—

4.   Muutosten tyyppi

—

—

5.   Muutos/muutokset

Otsake ”Tuotteen kuvaus”

| — | Täsmennetään aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneen kansallisen tekstin perusteella, että ”Laguiole”-juustolla on ”kuiva kuori”. Selkeyden lisäämiseksi vähimmäisrasva- ja kuiva-ainepitoisuudet ilmoitetaan prosenttiosuuksien sijasta grammoina 100 grammassa juustoa. |
| --- | --- |

—

Täsmennetään aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneen kansallisen tekstin perusteella, että ”Laguiole”-juustolla on ”kuiva kuori”. Selkeyden lisäämiseksi vähimmäisrasva- ja kuiva-ainepitoisuudet ilmoitetaan prosenttiosuuksien sijasta grammoina 100 grammassa juustoa.

| — | Tieto, jonka mukaan ”Laguiole” on lieriön muotoinen, ”noin 40 cm kokoinen” ja ”30–40 cm korkea”, korvataan halkaisijaa koskevalla vaihteluvälillä, joka on 30–40 cm, mikä vastaa julkaistun yhteenvedon kohtaa ”Kuvaus”. Lisäksi määritellään, että korkeuden suhde halkaisijaan on 0,8–1, mikä korvaa aiemman vaatimuksen, jonka mukaan korkeus oli hieman suurempi tai sama kuin halkaisija. Tässä muutoksessa otetaan huomioon juustojen mitat kypsytyksen lopussa, kun taas edellinen eritelmä oli laadittu siltä pohjalta, että juustot mitattiin kypsytyskellariin vietäessä. Juustojen korkeus todellakin pienenee hieman sitä mukaa kun kypsytysaika pitenee (juusto tiivistyy). Tätä ilmiötä selittää myös juustojen keskimääräisten kypsytysaikojen pidentyminen ja lisääntynyt maatilatuotanto, jonka juustoissa on enemmän kokovaihtelua kuin meijerien valmistamissa juustoissa.
  Juuston vähimmäispainon alentaminen 25 kg:sta 20 kg:aan on paremmin linjassa muotin 28 cm:n vähimmäishalkaisijan kanssa ja vastaa korkeuden suhdetta halkaisijaan. Myös maatilatuotannon lisääntyminen on selittävä tekijä, sillä koko vaihtelee sen mukaan, kuinka paljon maitoa valmistajat käyttävät juustoon. |
| --- | --- |

—

Tieto, jonka mukaan ”Laguiole” on lieriön muotoinen, ”noin 40 cm kokoinen” ja ”30–40 cm korkea”, korvataan halkaisijaa koskevalla vaihteluvälillä, joka on 30–40 cm, mikä vastaa julkaistun yhteenvedon kohtaa ”Kuvaus”. Lisäksi määritellään, että korkeuden suhde halkaisijaan on 0,8–1, mikä korvaa aiemman vaatimuksen, jonka mukaan korkeus oli hieman suurempi tai sama kuin halkaisija. Tässä muutoksessa otetaan huomioon juustojen mitat kypsytyksen lopussa, kun taas edellinen eritelmä oli laadittu siltä pohjalta, että juustot mitattiin kypsytyskellariin vietäessä. Juustojen korkeus todellakin pienenee hieman sitä mukaa kun kypsytysaika pitenee (juusto tiivistyy). Tätä ilmiötä selittää myös juustojen keskimääräisten kypsytysaikojen pidentyminen ja lisääntynyt maatilatuotanto, jonka juustoissa on enemmän kokovaihtelua kuin meijerien valmistamissa juustoissa.

Juuston vähimmäispainon alentaminen 25 kg:sta 20 kg:aan on paremmin linjassa muotin 28 cm:n vähimmäishalkaisijan kanssa ja vastaa korkeuden suhdetta halkaisijaan. Myös maatilatuotannon lisääntyminen on selittävä tekijä, sillä koko vaihtelee sen mukaan, kuinka paljon maitoa valmistajat käyttävät juustoon.

| — | Juuston sisuksen väri täsmennetään: ”norsunluunvalkeasta oljenkeltaiseen”. Sävy riippuu vuodenajan mukaan vaihtelevasta tuotteen koostumuksesta. Tieto kuoren vähimmäispaksuudesta poistetaan, sillä kyseessä ei ole tuotteen erottava ominaisuus. Sen sijaan kuoren värin kuvausta muutetaan (otetaan käyttöön väri-ilmaukset ”vaalean harmaa””vaalean oranssin” sijasta ja ”graniitin harmaa””meripihkanruskean” lisäksi) maatiloilla tuotettujen juustojen, joiden kuori kehittyy luonnollisesti kellarissa, huomioon ottamiseksi. Nämä täsmennykset ovat tarpeen, kun tuotteelle tehdään aistinvarainen arviointi valvonnan yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Juuston sisuksen väri täsmennetään: ”norsunluunvalkeasta oljenkeltaiseen”. Sävy riippuu vuodenajan mukaan vaihtelevasta tuotteen koostumuksesta. Tieto kuoren vähimmäispaksuudesta poistetaan, sillä kyseessä ei ole tuotteen erottava ominaisuus. Sen sijaan kuoren värin kuvausta muutetaan (otetaan käyttöön väri-ilmaukset ”vaalean harmaa””vaalean oranssin” sijasta ja ”graniitin harmaa””meripihkanruskean” lisäksi) maatiloilla tuotettujen juustojen, joiden kuori kehittyy luonnollisesti kellarissa, huomioon ottamiseksi. Nämä täsmennykset ovat tarpeen, kun tuotteelle tehdään aistinvarainen arviointi valvonnan yhteydessä.

| — | Lisätään kuvaus tuotteen aistinvaraisista ominaisuuksista. Se on tarpeen, kun tuotteelle tehdään aistinvarainen arviointi valvonnan yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Lisätään kuvaus tuotteen aistinvaraisista ominaisuuksista. Se on tarpeen, kun tuotteelle tehdään aistinvarainen arviointi valvonnan yhteydessä.

| — | Otetaan käyttöön esipakkaamisen jälkeen myytäviä ”Laguiole”-juuston yksittäisiä, alle 70 gramman annospaloja koskeva poikkeus velvollisuuteen, jonka mukaan paloissa on oltava osa kuorta, sillä ruoanlaittoon tarkoitetuissa pienissä paloissa on vaikea säilyttää kuorta mukana. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön esipakkaamisen jälkeen myytäviä ”Laguiole”-juuston yksittäisiä, alle 70 gramman annospaloja koskeva poikkeus velvollisuuteen, jonka mukaan paloissa on oltava osa kuorta, sillä ruoanlaittoon tarkoitetuissa pienissä paloissa on vaikea säilyttää kuorta mukana.

Otsake ”Alkuperätodisteet”

| — | Toimijoiden ilmoitusvelvollisuuksia täsmennetään. Niihin sisältyy erityisesti toimijoilta vaadittava ilmoitus, jossa ne vakuuttavat pystyvänsä noudattamaan hakemaansa tunnukseen liittyvän eritelmän vaatimuksia, ilmoitukset, joiden avulla saadaan tarvittavat tiedot alkuperänimityksellä kaupan pidettäväksi tarkoitettujen tuotteiden kirjaamista ja seurantaa varten, sekä eläinten ruokintaan liittyvät ilmoitukset. |
| --- | --- |

—

Toimijoiden ilmoitusvelvollisuuksia täsmennetään. Niihin sisältyy erityisesti toimijoilta vaadittava ilmoitus, jossa ne vakuuttavat pystyvänsä noudattamaan hakemaansa tunnukseen liittyvän eritelmän vaatimuksia, ilmoitukset, joiden avulla saadaan tarvittavat tiedot alkuperänimityksellä kaupan pidettäväksi tarkoitettujen tuotteiden kirjaamista ja seurantaa varten, sekä eläinten ruokintaan liittyvät ilmoitukset.

| — | Toimijoilta vaadittavat rekisteröinnit luetellaan. Nämä tiedot ovat tarpeen valvottaessa eritelmän noudattamista ja tuotteiden jäljitettävyyttä. |
| --- | --- |

—

Toimijoilta vaadittavat rekisteröinnit luetellaan. Nämä tiedot ovat tarpeen valvottaessa eritelmän noudattamista ja tuotteiden jäljitettävyyttä.

| — | Tuotteen valvontamenettelyt täsmennetään. Sen jälkeen ne eritellään valvontaelimen laatimassa alkuperänimityksen valvontasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

—

Tuotteen valvontamenettelyt täsmennetään. Sen jälkeen ne eritellään valvontaelimen laatimassa alkuperänimityksen valvontasuunnitelmassa.

| — | Ilmoitetaan tuotteen tunnistamista koskevien tietojen pakollisuus tuotteen jäljitettävyyden helpottamiseksi. Luetellaan juuston tunnistamismenetelmät, jotka ovat tunnistusmerkki ja leima, jossa on ”Laguiole”-härän kuva ja sana ”Laguiole”. Tunnistusmerkkien ja leimojen jakamista ja pois ottamista koskevat säännöt vahvistetaan niiden moitteettoman hallinnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Ilmoitetaan tuotteen tunnistamista koskevien tietojen pakollisuus tuotteen jäljitettävyyden helpottamiseksi. Luetellaan juuston tunnistamismenetelmät, jotka ovat tunnistusmerkki ja leima, jossa on ”Laguiole”-härän kuva ja sana ”Laguiole”. Tunnistusmerkkien ja leimojen jakamista ja pois ottamista koskevat säännöt vahvistetaan niiden moitteettoman hallinnan varmistamiseksi.

Otsake ”Tuotantomenetelmä”

Alaotsake V.1 ”Maidontuotanto”

| — | Lisätään mahdollisuus ottaa ”Laguiole”-juuston valmistukseen käytettävää maitoa tuottavaan karjaan mukaan Simmental française- ja Aubrac-rotuisten lehmien lisäksi näiden kahden rodun kantakirjaeläimiä risteyttämällä saatuja lehmiä. Hakijaryhmä toteuttaakin parhaillaan kokeellista ohjelmaa, joka aloitettiin vuonna 1990 ja jonka tavoitteena on palauttaa Aubrac-rotu lypsykarjoihin. Menetelmänä on alkioiden lisäys istuttamalla niitä ja käyttämällä sukupuolilajittelua, minkä lisäksi jälkeläisten yksilötuloksia testataan. Samalla ryhmä toivoo voivansa risteyttää Aubrac- ja Simmental française -rotuja keskenään. Tavoitteena on parantaa Aubrac-rodun maidontuotanto-ominaisuuksia tuomalla siihen kohtuullisesti Simmentalin synnynnäisiä ominaisuuksia jatkaen kuitenkin puhdasrotuisen Aubrac-maidontuotantohaaran kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Lisätään mahdollisuus ottaa ”Laguiole”-juuston valmistukseen käytettävää maitoa tuottavaan karjaan mukaan Simmental française- ja Aubrac-rotuisten lehmien lisäksi näiden kahden rodun kantakirjaeläimiä risteyttämällä saatuja lehmiä. Hakijaryhmä toteuttaakin parhaillaan kokeellista ohjelmaa, joka aloitettiin vuonna 1990 ja jonka tavoitteena on palauttaa Aubrac-rotu lypsykarjoihin. Menetelmänä on alkioiden lisäys istuttamalla niitä ja käyttämällä sukupuolilajittelua, minkä lisäksi jälkeläisten yksilötuloksia testataan. Samalla ryhmä toivoo voivansa risteyttää Aubrac- ja Simmental française -rotuja keskenään. Tavoitteena on parantaa Aubrac-rodun maidontuotanto-ominaisuuksia tuomalla siihen kohtuullisesti Simmentalin synnynnäisiä ominaisuuksia jatkaen kuitenkin puhdasrotuisen Aubrac-maidontuotantohaaran kehittämistä.

| — | Valvonnan helpottamiseksi täsmennetään lypsykarjan koostumus. Kyseessä ovat ”maitoa tuottavat lypsylehmät, ummessa olevat lehmät ja hiehot, jotka ovat olleet tiineenä yli 8 kuukautta”. Karjaan kuuluvat näin ollen tilan kaikki aikuiset lypsylehmät sekä lähellä poikimista olevat hiehot ennen niiden liittämistä tuotannossa olevaan karjaan. |
| --- | --- |

—

Valvonnan helpottamiseksi täsmennetään lypsykarjan koostumus. Kyseessä ovat ”maitoa tuottavat lypsylehmät, ummessa olevat lehmät ja hiehot, jotka ovat olleet tiineenä yli 8 kuukautta”. Karjaan kuuluvat näin ollen tilan kaikki aikuiset lypsylehmät sekä lähellä poikimista olevat hiehot ennen niiden liittämistä tuotannossa olevaan karjaan.

| — | Perusrehuannos määritellään lypsykarjaa varten eikä enää ainoastaan lypsylehmiä varten, mikä helpottaa valvontaa ja takaa sen, että eläimet saavat ensimmäisen tiineytensä kahdeksannesta kuukaudesta alkaen ainoastaan eritelmässä sallittuja rehuja. Nurmisäilörehun, paalirehun ja kaikkien muiden kosteana säilöttyjen rehujen kieltämisellä lypsykarjan perusrehuannoksessa täydennetään maissisäilörehukieltoa. Tavoitteena on rajoittaa maidon rasvapitoisuutta ja vähentää terveysriskejä, kun otetaan huomioon, että kyseinen tuore juustomassa ja kyseiset juustot valmistetaan täysrasvaisesta raakamaidosta. Näin ollen ainoat lypsykarjan ruokinnassa sallitut karkearehut koostuvat luonnollisten tai pysyvien nurmi- ja laidunalueiden paikallisesta kasvistosta sekä lyhytikäisillä laitumilla rehuksi kasvatettavista heinä- ja palkokasveista.
  Sellaisille tiloille, joilla kasvatetaan myös muuta karjaa kuin lypsykarjaa täysin lypsykarjasta erillään, annetaan kuitenkin mahdollisuus korjata kosteana säilöttäviä rehuja ja ruokkia niillä kyseistä muuta karjaa sillä edellytyksellä, että toteutetaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ristisaastumisen estämiseksi lypsykarjalle tarkoitetun rehun kanssa. Tällä täsmennyksellä rajataan säilörehun ja paalirehun käyttö sen karjan ruokintaan, joka ei kuulu edellä määriteltyyn lypsykarjaan. |
| --- | --- |

—

Perusrehuannos määritellään lypsykarjaa varten eikä enää ainoastaan lypsylehmiä varten, mikä helpottaa valvontaa ja takaa sen, että eläimet saavat ensimmäisen tiineytensä kahdeksannesta kuukaudesta alkaen ainoastaan eritelmässä sallittuja rehuja. Nurmisäilörehun, paalirehun ja kaikkien muiden kosteana säilöttyjen rehujen kieltämisellä lypsykarjan perusrehuannoksessa täydennetään maissisäilörehukieltoa. Tavoitteena on rajoittaa maidon rasvapitoisuutta ja vähentää terveysriskejä, kun otetaan huomioon, että kyseinen tuore juustomassa ja kyseiset juustot valmistetaan täysrasvaisesta raakamaidosta. Näin ollen ainoat lypsykarjan ruokinnassa sallitut karkearehut koostuvat luonnollisten tai pysyvien nurmi- ja laidunalueiden paikallisesta kasvistosta sekä lyhytikäisillä laitumilla rehuksi kasvatettavista heinä- ja palkokasveista.

Sellaisille tiloille, joilla kasvatetaan myös muuta karjaa kuin lypsykarjaa täysin lypsykarjasta erillään, annetaan kuitenkin mahdollisuus korjata kosteana säilöttäviä rehuja ja ruokkia niillä kyseistä muuta karjaa sillä edellytyksellä, että toteutetaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ristisaastumisen estämiseksi lypsykarjalle tarkoitetun rehun kanssa. Tällä täsmennyksellä rajataan säilörehun ja paalirehun käyttö sen karjan ruokintaan, joka ei kuulu edellä määriteltyyn lypsykarjaan.

| — | Poistetaan mahdollisuus soveltaa tilapäistä poikkeusta perusrehuannosta koskeviin määräyksiin ”säästä aiheutuvien poikkeusten” vuoksi, sillä kyseinen määräys ei ole enää tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

—

Poistetaan mahdollisuus soveltaa tilapäistä poikkeusta perusrehuannosta koskeviin määräyksiin ”säästä aiheutuvien poikkeusten” vuoksi, sillä kyseinen määräys ei ole enää tarkoituksenmukainen.

| — | Laiduntamista koskevia sääntöjä tarkennetaan niiden valvonnan helpottamiseksi. Laidunkauden osalta ilmauksen ”kesä” sijasta puhutaan kaudesta, jonka aikana ”ruohoa on saatavilla, paitsi jos sääolot eivät sitä salli”. Lisäksi täsmennetään, että laidunkauden vähimmäiskestoaika on ”vuotuinen yhteenlaskettu” laidunaika ja että perusrehuannos koskee ”lypsykarjaa”. Näin ollen, ”kun ruohoa on saatavilla, lypsykarjan perusrehuannos koostuu pääasiassa laidunruohosta vuoden sisällä yhteensä vähintään 120 päivän aikana, paitsi jos sääolot eivät sitä salli”. Sen lisäksi todetaan, että ”tämän jakson aikana laidunruohon lisäksi annettavan lisärehun määrä koko karjalle on enintään 3 kg kuiva-ainetta päivässä lypsylehmää kohti koko laidunkaudella”, jotta voidaan varmistaa, että eläinten pääasiallinen ravinto kyseisellä jaksolla on tuore laidunruoho. |
| --- | --- |

—

Laiduntamista koskevia sääntöjä tarkennetaan niiden valvonnan helpottamiseksi. Laidunkauden osalta ilmauksen ”kesä” sijasta puhutaan kaudesta, jonka aikana ”ruohoa on saatavilla, paitsi jos sääolot eivät sitä salli”. Lisäksi täsmennetään, että laidunkauden vähimmäiskestoaika on ”vuotuinen yhteenlaskettu” laidunaika ja että perusrehuannos koskee ”lypsykarjaa”. Näin ollen, ”kun ruohoa on saatavilla, lypsykarjan perusrehuannos koostuu pääasiassa laidunruohosta vuoden sisällä yhteensä vähintään 120 päivän aikana, paitsi jos sääolot eivät sitä salli”. Sen lisäksi todetaan, että ”tämän jakson aikana laidunruohon lisäksi annettavan lisärehun määrä koko karjalle on enintään 3 kg kuiva-ainetta päivässä lypsylehmää kohti koko laidunkaudella”, jotta voidaan varmistaa, että eläinten pääasiallinen ravinto kyseisellä jaksolla on tuore laidunruoho.

| — | Perusrehuannokseen lisättävän täydennysrehun määrä rajoitetaan 6 kg:aan jokaista maitoa tuottavaa lehmää kohti päivässä, jotta eläimet ruokittaisiin ensisijaisesti kyseisellä maantieteellisellä alueella tuotetulla rehulla. |
| --- | --- |

—

Perusrehuannokseen lisättävän täydennysrehun määrä rajoitetaan 6 kg:aan jokaista maitoa tuottavaa lehmää kohti päivässä, jotta eläimet ruokittaisiin ensisijaisesti kyseisellä maantieteellisellä alueella tuotetulla rehulla.

| — | Lypsykarjan täydennysruokinnassa hyväksytyistä raaka- ja lisäaineista esitetään positiiviluettelo, jotta ruokintaa voidaan hallita, se voidaan varmistaa ja sitä voidaan valvoa. |
| --- | --- |

—

Lypsykarjan täydennysruokinnassa hyväksytyistä raaka- ja lisäaineista esitetään positiiviluettelo, jotta ruokintaa voidaan hallita, se voidaan varmistaa ja sitä voidaan valvoa.

| — | Selvennetään, että täydennysruokinta voi olla osittain maatilalta peräisin olevaa, jolloin on kyse tilalla tuotettujen ainesosien ja ulkopuolelta ostettujen ainesosien seoksesta. Nämä täsmennykset tehdään valvonnan helpottamiseksi. |
| --- | --- |

—

Selvennetään, että täydennysruokinta voi olla osittain maatilalta peräisin olevaa, jolloin on kyse tilalla tuotettujen ainesosien ja ulkopuolelta ostettujen ainesosien seoksesta. Nämä täsmennykset tehdään valvonnan helpottamiseksi.

| — | Määräys, jolla kielletään muuntogeenisten organismien käyttö eläinten ruokinnassa ja niiden viljely tilalla, lisätään ruokinnan perinteisen luonteen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Määräys, jolla kielletään muuntogeenisten organismien käyttö eläinten ruokinnassa ja niiden viljely tilalla, lisätään ruokinnan perinteisen luonteen säilyttämiseksi.

| — | Valvonnan helpottamiseksi täsmennetään, että määräystä, jonka mukaan tilan keskimääräinen maidontuotanto lehmää kohti saa olla enintään 6 000 litraa, sovelletaan tilalla oleviin lypsylehmiin ja se koskee kaupan pidettävää tai tilalla jalostettavaa maitomäärää. |
| --- | --- |

—

Valvonnan helpottamiseksi täsmennetään, että määräystä, jonka mukaan tilan keskimääräinen maidontuotanto lehmää kohti saa olla enintään 6 000 litraa, sovelletaan tilalla oleviin lypsylehmiin ja se koskee kaupan pidettävää tai tilalla jalostettavaa maitomäärää.

| — | Kerran päivässä lypsämisen kieltäminen maidontuotannossa on lisätty maidon laadun varmistamiseksi. Ranskalaisen karjankasvattajainstituutin (Institut de l’élevage) tutkimukset osoittavat, että kerran päivässä lypsäminen kohottaa huomattavasti maidon solupitoisuutta. Lisäksi proteiinipitoisuus kasvaa konsentraatiovaikutuksen vuoksi 1,2–2 g/l ja rasvapitoisuus kasvaa 3–4 g/l, mikä heikentää merkittävästi pitoisuuksien suhdetta ja on hyvin haitallista ”Laguiolen” kaltaisen täysmaidosta valmistettavan tuotteen kannalta. |
| --- | --- |

—

Kerran päivässä lypsämisen kieltäminen maidontuotannossa on lisätty maidon laadun varmistamiseksi. Ranskalaisen karjankasvattajainstituutin (Institut de l’élevage) tutkimukset osoittavat, että kerran päivässä lypsäminen kohottaa huomattavasti maidon solupitoisuutta. Lisäksi proteiinipitoisuus kasvaa konsentraatiovaikutuksen vuoksi 1,2–2 g/l ja rasvapitoisuus kasvaa 3–4 g/l, mikä heikentää merkittävästi pitoisuuksien suhdetta ja on hyvin haitallista ”Laguiolen” kaltaisen täysmaidosta valmistettavan tuotteen kannalta.

| — | Lisätään maatilalla ja vuoristojuustolassa tapahtuvaa juustonvalmistusta koskevat määräykset, jotka esiintyvät aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneessä kansallisessa tekstissä, jotta voidaan yksilöidä näiden kahden perinteisen valmistustavan erityispiirteet ja mahdollistaa niiden valvonta. Maatilalla valmistettaessa juustoon käytetään enintään kahden peräkkäisen lypsyn maitoa, ja aamulypsyn viilentämättömän maidon osuus on yli 50 prosenttia kokonaismäärästä. Vuoristojuustolassa tapahtuvan valmistuksen tapauksessa juusto valmistetaan yli 1 000 m korkeudessa sijaitsevalle vuoristoniittyalueelle kyseistä tarkoitusta varten rakennetussa rakennuksessa. Valmistukseen käytetään yksinomaan yhden kyseisillä vuoristoniityillä laiduntavan karjan maitoa, joka lypsetään vuorilaiduntamiskauden aikana (25. toukokuuta–13. lokakuuta). |
| --- | --- |

—

Lisätään maatilalla ja vuoristojuustolassa tapahtuvaa juustonvalmistusta koskevat määräykset, jotka esiintyvät aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneessä kansallisessa tekstissä, jotta voidaan yksilöidä näiden kahden perinteisen valmistustavan erityispiirteet ja mahdollistaa niiden valvonta. Maatilalla valmistettaessa juustoon käytetään enintään kahden peräkkäisen lypsyn maitoa, ja aamulypsyn viilentämättömän maidon osuus on yli 50 prosenttia kokonaismäärästä. Vuoristojuustolassa tapahtuvan valmistuksen tapauksessa juusto valmistetaan yli 1 000 m korkeudessa sijaitsevalle vuoristoniittyalueelle kyseistä tarkoitusta varten rakennetussa rakennuksessa. Valmistukseen käytetään yksinomaan yhden kyseisillä vuoristoniityillä laiduntavan karjan maitoa, joka lypsetään vuorilaiduntamiskauden aikana (25. toukokuuta–13. lokakuuta).

Alaotsake V.2 ”Jalostus”

| — | Täsmennetään aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneen kansallisen tekstin perusteella, että ”Laguiole”-juusto valmistetaan ”maidosta, jonka proteiini- ja rasvapitoisuutta ei ole vakioitu” ja että ”kaikki fyysiset käsittelyt ovat kiellettyjä”. |
| --- | --- |

—

Täsmennetään aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneen kansallisen tekstin perusteella, että ”Laguiole”-juusto valmistetaan ”maidosta, jonka proteiini- ja rasvapitoisuutta ei ole vakioitu” ja että ”kaikki fyysiset käsittelyt ovat kiellettyjä”.

| — | Valmistussammion erityisominaisuudet kuvaillaan: tasainen pohja, pinta-alan suhde korkeuteen yli 10 (paitsi maatilatuotannossa). Tämä helpottaa juustouman työstämistä sammiossa ja tekee mahdolliseksi kunnollisen valuttamisen sammiossa, jossa juustoumaa voidaan painella ennen sen siirtämistä juustomassan tiivistimeen. |
| --- | --- |

—

Valmistussammion erityisominaisuudet kuvaillaan: tasainen pohja, pinta-alan suhde korkeuteen yli 10 (paitsi maatilatuotannossa). Tämä helpottaa juustouman työstämistä sammiossa ja tekee mahdolliseksi kunnollisen valuttamisen sammiossa, jossa juustoumaa voidaan painella ennen sen siirtämistä juustomassan tiivistimeen.

| — | Aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneen kansallisen tekstin perusteella luetellaan juustonvalmistuksessa juoksettamisen jälkeen tarvittavat eri toimenpiteet: juustouman leikkaaminen ja paineleminen valmistussammiossa, ensimmäinen puristaminen juustomassan tiivistimessä, kypsymään jättäminen, hienontaminen, massan suolaus, juustomassan suolakypsytys, muotitus, toinen puristaminen. Nämä toimenpiteet kuvataan tarkemmin jäljempänä. |
| --- | --- |

—

Aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneen kansallisen tekstin perusteella luetellaan juustonvalmistuksessa juoksettamisen jälkeen tarvittavat eri toimenpiteet: juustouman leikkaaminen ja paineleminen valmistussammiossa, ensimmäinen puristaminen juustomassan tiivistimessä, kypsymään jättäminen, hienontaminen, massan suolaus, juustomassan suolakypsytys, muotitus, toinen puristaminen. Nämä toimenpiteet kuvataan tarkemmin jäljempänä.

| — | Viittaukset juustouman ”rikkomiseen” korvataan viittauksella juustouman leikkaamiseen juoksettamisen jälkeen, mikä vastaa paremmin suoritettavaa toimenpidettä. |
| --- | --- |

—

Viittaukset juustouman ”rikkomiseen” korvataan viittauksella juustouman leikkaamiseen juoksettamisen jälkeen, mikä vastaa paremmin suoritettavaa toimenpidettä.

| — | Viittaus juustomassan laittamisesta puristimeen ensimmäistä kypsytystä varten korvataan tarkemmalla kuvauksella suoritettavasta toimenpiteestä: puristaminen juustomassan tiivistimessä vähintään tunnin ajan kääntäen juustomassaa vähintään viidesti, minkä jälkeen jättäminen kypsymään huoneeseen, jonka lämpötila on 8 ensimmäisen tunnin ajan 18–26 °C ja sen jälkeen 14–26 °C. Nämä vaiheet on tärkeää määrittää, jotta voidaan hallita juuston valuttamista ja hapattamista ja varmistaa siten sen soveltuvuus kypsyttämiseen. |
| --- | --- |

—

Viittaus juustomassan laittamisesta puristimeen ensimmäistä kypsytystä varten korvataan tarkemmalla kuvauksella suoritettavasta toimenpiteestä: puristaminen juustomassan tiivistimessä vähintään tunnin ajan kääntäen juustomassaa vähintään viidesti, minkä jälkeen jättäminen kypsymään huoneeseen, jonka lämpötila on 8 ensimmäisen tunnin ajan 18–26 °C ja sen jälkeen 14–26 °C. Nämä vaiheet on tärkeää määrittää, jotta voidaan hallita juuston valuttamista ja hapattamista ja varmistaa siten sen soveltuvuus kypsyttämiseen.

| — | Sen jälkeen tarkennetaan kypsymään jätetylle juustomassalle seuraavaksi tehtävät toimenpiteet eli hienontaminen ja suolaus: tuore juustomassa, jonka sisuksen lämpötilan on oltava vähintään 18 °C, hienonnetaan suunnilleen hasselpähkinän kokoisiksi pieniksi paloiksi (”cossettes”) ja sen jälkeen se suolataan käyttäen 18–24 g suolaa juustomassakiloa kohti. Näiden valmistusvaiheiden tarkentamisella on tarkoitus varmistaa juuston tasainen suolaus ja ehkäistä juuston liian nopea jäähtyminen sen jälkeen, kun massa on jätetty kypsymään. |
| --- | --- |

—

Sen jälkeen tarkennetaan kypsymään jätetylle juustomassalle seuraavaksi tehtävät toimenpiteet eli hienontaminen ja suolaus: tuore juustomassa, jonka sisuksen lämpötilan on oltava vähintään 18 °C, hienonnetaan suunnilleen hasselpähkinän kokoisiksi pieniksi paloiksi (”cossettes”) ja sen jälkeen se suolataan käyttäen 18–24 g suolaa juustomassakiloa kohti. Näiden valmistusvaiheiden tarkentamisella on tarkoitus varmistaa juuston tasainen suolaus ja ehkäistä juuston liian nopea jäähtyminen sen jälkeen, kun massa on jätetty kypsymään.

| — | Muotituksen ilmoitetaan tapahtuvan ”aikaisintaan tunnin kuluttua edeltävien toimenpiteiden jälkeen”, jotta suola ehtii levitä hyvin koko juustomassaan. Sen jälkeen täsmennetään muottien muoto, joka on lieriö, sekä niiden halkaisija, eli 28–38 cm, tuotteen kuvausta vastaavasti. Muotitusmenetelmä kuvataan: hienonnettu tuore juustomassa jaetaan muotteihin peräkkäisinä kerroksina puristaen niitä välillä lyhyesti käsin tai koneellisesti. Tällä perinteisellä menetelmällä varmistetaan juustomassan tasainen jakaantuminen muotteihin ja sen yhtenäisyys, mikä estää reikien syntymisen valmiiseen tuotteeseen. |
| --- | --- |

—

Muotituksen ilmoitetaan tapahtuvan ”aikaisintaan tunnin kuluttua edeltävien toimenpiteiden jälkeen”, jotta suola ehtii levitä hyvin koko juustomassaan. Sen jälkeen täsmennetään muottien muoto, joka on lieriö, sekä niiden halkaisija, eli 28–38 cm, tuotteen kuvausta vastaavasti. Muotitusmenetelmä kuvataan: hienonnettu tuore juustomassa jaetaan muotteihin peräkkäisinä kerroksina puristaen niitä välillä lyhyesti käsin tai koneellisesti. Tällä perinteisellä menetelmällä varmistetaan juustomassan tasainen jakaantuminen muotteihin ja sen yhtenäisyys, mikä estää reikien syntymisen valmiiseen tuotteeseen.

| — | Viittaus ”pitkään ja vähittäiseen” puristukseen korvataan valvonnan helpottamiseksi tarkemmalla kuvauksella puristuksesta: juustot ovat pystysuuntaisissa puristimissa vähintään 40 tunnin ajan. Ilmoitetaan, että juustoja käännetään vähintään neljä kertaa puristuksen aikana, minkä ansiosta heran valuminen tapahtuu tasaisesti koko juuston laajuudelta. |
| --- | --- |

—

Viittaus ”pitkään ja vähittäiseen” puristukseen korvataan valvonnan helpottamiseksi tarkemmalla kuvauksella puristuksesta: juustot ovat pystysuuntaisissa puristimissa vähintään 40 tunnin ajan. Ilmoitetaan, että juustoja käännetään vähintään neljä kertaa puristuksen aikana, minkä ansiosta heran valuminen tapahtuu tasaisesti koko juuston laajuudelta.

Alaotsake V.3 ”Kypsytys”

| — | Valvonnan helpottamiseksi viittaus ”kosteisiin” kellareihin korvataan tarkasti ilmoitetulla suhteellisella kosteuspitoisuudella, jonka on oltava yli 90 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Valvonnan helpottamiseksi viittaus ”kosteisiin” kellareihin korvataan tarkasti ilmoitetulla suhteellisella kosteuspitoisuudella, jonka on oltava yli 90 prosenttia.

| — | Valvonnan helpottamiseksi täsmennetään aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneen kansallisen tekstin perusteella, että kypsytyksen kesto ilmoitetaan alkavaksi juoksuttamispäivästä. Tieto, jonka mukaan kypsytys ”kestää usein kuudesta yhdeksään kuukautta” poistetaan, sillä se on vain ohjeellinen. |
| --- | --- |

—

Valvonnan helpottamiseksi täsmennetään aikaisemmin rekisteröityyn eritelmään liittyneen kansallisen tekstin perusteella, että kypsytyksen kesto ilmoitetaan alkavaksi juoksuttamispäivästä. Tieto, jonka mukaan kypsytys ”kestää usein kuudesta yhdeksään kuukautta” poistetaan, sillä se on vain ohjeellinen.

| — | Täsmennetään, että kuori muodostuu ja pysyy kunnossa, kun juustoa hangataan ja käännetään säännöllisesti. |
| --- | --- |

—

Täsmennetään, että kuori muodostuu ja pysyy kunnossa, kun juustoa hangataan ja käännetään säännöllisesti.

Otsake ”Merkinnät”

| — | Jotta eritelmän luku ”Merkintöjä koskevat erityistiedot” olisi johdonmukainen suhteessa julkaistuun yhteenvetoon, täsmennetään suojatun alkuperämerkinnän nimessä käytettävä kirjasinkoko: sen on oltava vähintään kaksi kolmasosaa pakkausmerkintöjen muiden tietojen suurimmasta kirjasinkoosta. |
| --- | --- |

—

Jotta eritelmän luku ”Merkintöjä koskevat erityistiedot” olisi johdonmukainen suhteessa julkaistuun yhteenvetoon, täsmennetään suojatun alkuperämerkinnän nimessä käytettävä kirjasinkoko: sen on oltava vähintään kaksi kolmasosaa pakkausmerkintöjen muiden tietojen suurimmasta kirjasinkoosta.

| — | Poistetaan velvollisuus ilmoittaa pakkausmerkinnöissä maininta ”appellation d’origine contrôlée” (tarkistettu alkuperänimitys) ja korvataan se suojattuun alkuperänimitykseen liittyvällä EU:n SAN-tunnuksella; tämän tarkoituksena on parantaa luettavuutta ja lisätä synergiaa SAN-tuotteiksi rekisteröityjen tuotteiden välillä niitä koskevien tietojen ilmoittamisessa. |
| --- | --- |

—

Poistetaan velvollisuus ilmoittaa pakkausmerkinnöissä maininta ”appellation d’origine contrôlée” (tarkistettu alkuperänimitys) ja korvataan se suojattuun alkuperänimitykseen liittyvällä EU:n SAN-tunnuksella; tämän tarkoituksena on parantaa luettavuutta ja lisätä synergiaa SAN-tuotteiksi rekisteröityjen tuotteiden välillä niitä koskevien tietojen ilmoittamisessa.

| — | Velvoite lisätä INAOn tunnus poistetaan kansallisessa sääntelyssä tapahtuneen kehityksen vuoksi. |
| --- | --- |

—

Velvoite lisätä INAOn tunnus poistetaan kansallisessa sääntelyssä tapahtuneen kehityksen vuoksi.

| — | Jotta eritelmän luku ”Merkintöjä koskevat erityistiedot” olisi johdonmukainen suhteessa julkaistuun yhteenvetoon, huomautetaan, että mainintaa ”buron” (vuoristojuustola) saa käyttää pakkausmerkinnöissä, myynninedistämisessä, laskuissa ja kauppa-asiakirjoissa luvussa ”Tuotteen valmistusmenetelmän kuvaus” täsmennettyjen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Jotta eritelmän luku ”Merkintöjä koskevat erityistiedot” olisi johdonmukainen suhteessa julkaistuun yhteenvetoon, huomautetaan, että mainintaa ”buron” (vuoristojuustola) saa käyttää pakkausmerkinnöissä, myynninedistämisessä, laskuissa ja kauppa-asiakirjoissa luvussa ”Tuotteen valmistusmenetelmän kuvaus” täsmennettyjen ehtojen mukaisesti.

| — | Jotta eritelmän luku ”Merkintöjä koskevat erityistiedot” olisi johdonmukainen suhteessa julkaistuun yhteenvetoon, huomautetaan, että pakkausmerkintöjen sijasta tiedot voidaan painaa suoraan juuston kuoreen. Tämän mahdollisuuden lisäksi vahvistetaan, että merkinnät voidaan korvata myös ”esipainetulla kangasvyötteellä, joka kiinnitetään suoraan kuoreen”. Tämä merkintätapa on etikettiä kestävämpi ja soveltuu paremmin tuotteen käsittelyyn lähetettäessä tuotetta myyntipaikkoihin. |
| --- | --- |

—

Jotta eritelmän luku ”Merkintöjä koskevat erityistiedot” olisi johdonmukainen suhteessa julkaistuun yhteenvetoon, huomautetaan, että pakkausmerkintöjen sijasta tiedot voidaan painaa suoraan juuston kuoreen. Tämän mahdollisuuden lisäksi vahvistetaan, että merkinnät voidaan korvata myös ”esipainetulla kangasvyötteellä, joka kiinnitetään suoraan kuoreen”. Tämä merkintätapa on etikettiä kestävämpi ja soveltuu paremmin tuotteen käsittelyyn lähetettäessä tuotetta myyntipaikkoihin.

Muuta

| — | Kohdassa ”Valvontaelinten viitetiedot” olevat virallisten valvontaelinten nimet ja yhteystiedot on saatettu ajan tasalle valvontamenettelyihin tehtyjen muutosten vuoksi. |
| --- | --- |

—

Kohdassa ”Valvontaelinten viitetiedot” olevat virallisten valvontaelinten nimet ja yhteystiedot on saatettu ajan tasalle valvontamenettelyihin tehtyjen muutosten vuoksi.

| — | Edellä mainitun suojattujen alkuperänimitysten valvontajärjestelmän kansallisen uudistuksen mukaisesti lisätään taulukko, jossa esitetään tärkeimmät valvottavat kohdat ja niiden arviointimenettelyt. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitun suojattujen alkuperänimitysten valvontajärjestelmän kansallisen uudistuksen mukaisesti lisätään taulukko, jossa esitetään tärkeimmät valvottavat kohdat ja niiden arviointimenettelyt.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”LAGUIOLE”

EU-nro: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014

SAN ( X ) SMM ( )

1.   Nimi

”Laguiole”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.3 Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Laguiole” on lehmänmaidosta valmistettu kova, kuivakuorinen, lieriönmuotoinen juusto, jonka rasvapitoisuus on vähintään 45 grammaa rasvaa 100 grammassa täysin kuivatettua juustoa ja jonka kuiva-ainepitoisuuden on oltava vähintään 58 grammaa 100 grammassa juustoa.

”Laguiole”-juusto on muodoltaan lieriö, jonka halkaisija on 30–40 cm, korkeuden ja halkaisijan suhde 0,8:1 ja paino 20–50 kg.

Juuston kypsytys kestää vähintään neljä kuukautta juoksuttamispäivästä laskettuna.

Juuston sisus on väriltään norsunluunvalkoisesta oljenkeltaiseen, ja sen kuoren vaaleahkosta vaalean harmaaseen vaihteleva väri voi muuttua meripihkanruskeasta graniitin harmaaksi kypsytyksen edetessä.

Juustossa on kypsytysjaksosta riippuen keskivoimakkaasta voimakkaaseen vaihteleva maitomainen maku, jota tasapainottaa sen tuoreen heinän tai kuivan hasselpähkinän vivahteina ilmenevä erityispiirre ja suussa pitkään viipyvä maku, jota raakamaidosta valmistamisen aikaansaama erityisyys vahvistaa.

3.3   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Lypsykarjan perusrehuannoksessa annetaan kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta peräisin olevaa rehua. Ainoat sallitut karkearehut koostuvat luonnollisten tai pysyvien nurmi- ja laidunalueiden paikallisesta kasvistosta sekä lyhytikäisillä laitumilla rehuksi kasvatettavista heinä- ja palkokasveista. Maissisäilörehun, nurmisäilörehun, paalirehun ja kaikkien muiden kosteana säilöttyjen rehujen käyttö on kielletty.

Kun ruohoa on saatavilla, lypsykarjan perusrehuannos koostuu pääasiassa laidunruohosta vuoden sisällä yhteensä vähintään 120 päivän aikana, paitsi jos sääolot eivät sitä salli. Tämän jakson aikana laidunruohon lisäksi annettavan lisärehun määrä koko karjalle on enintään 3 kg kuiva-ainetta päivässä lypsylehmää kohti koko laidunkaudella.

Perusrehuannokseen lisättävän täydennysrehun määrä rajoitetaan vuoden aikana keskimäärin 6 kg:aan jokaista maitoa tuottavaa lehmää kohti päivässä. Täydennysrehun ei ole pakko olla peräisin kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta, mikäli siellä ei ole riittävästi maatalousresursseja.

Eläinten ruokinnassa sallitaan ainoastaan geneettisesti muuntelemattomat kasvit ja niistä saatavat sivutuotteet ja täydennysrehut.

Lypsykarjan täydennysruokinnassa ovat hyväksyttyjä ainoastaan positiiviluetteloon sisältyvät raaka- ja lisäaineet.

”Laguiole”-juusto valmistetaan yksinomaan täysrasvaisesta lehmän raakamaidosta, jonka proteiini- ja rasvapitoisuutta ei ole vakioitu. Kaikki fyysiset käsittelyt ovat kiellettyjä.

”Laguiole”-juuston valmistukseen käytettävän maidon on oltava peräisin yksinomaan sellaisista lypsykarjoista, jotka koostuvat Simmental française- (rotukoodi 35) ja Aubrac-rotuisista (rotukoodi 14) lehmistä tai näiden kahden rodun kantakirjaeläimiä risteyttämällä saaduista lehmistä. Viimeksi mainittujen osalta lypsykarjaan hyväksytään ensimmäisen sukupolven jälkeen ainoastaan sellaiset lehmät, jotka on saatu risteyttämällä Aubrac-rotuisen (rotukoodi 14) sonnin kanssa.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maidontuotannon sekä juuston valmistuksen ja kypsytyksen on tapahduttava asianomaisella maantieteellisellä alueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Raastetun ”Laguiole”-juuston kaupan pitäminen on kiellettyä.

”Laguiole”-juustoa voidaan myydä paloina. Kun juustoa myydään esipakkaamisen jälkeen, paloissa on oltava mukana nimitykselle tunnusomaista kuorta, lukuun ottamatta alle 70 gramman annospaloja.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Juustojen pakkausmerkinnöissä on oltava

| — | alkuperänimityksen nimi kirjaimin, joiden koko on vähintään kaksi kolmasosaa pakkausmerkintöjen muiden tietojen suurimmasta kirjasinkoosta; |
| --- | --- |

—

alkuperänimityksen nimi kirjaimin, joiden koko on vähintään kaksi kolmasosaa pakkausmerkintöjen muiden tietojen suurimmasta kirjasinkoosta;

| — | Euroopan unionin SAN-tunnus. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin SAN-tunnus.

Mainintaa ”buron” (vuoristojuustola) saa käyttää pakkausmerkinnöissä, myynninedistämisessä, laskuissa ja kauppa-asiakirjoissa seuraavien edellytysten mukaisesti: maininta ”buron” on varattu juustoille, jotka on valmistettu yli 1 000 m:n korkeudessa sijaitsevalla vuoristoniittyalueella vuorilaiduntamiskauden aikana (25. toukokuuta–13. lokakuuta) lypsetystä yhden yksinomaisen karjan maidosta. Jotta nimitystä voidaan käyttää, juustot on valmistettava kyseiseen tarkoitukseen varatuissa rakennuksissa, jotka on rakennettu asianomaisille vuoristoniittyalueille, ja kussakin juustolassa saa käsitellä vain yhden karjan maitoa. Siirrettävät tai kevytrakenteiset rakennukset, kuten lautarakenteiset suojat, eivät ole sallittuja.

Pakkausmerkinnät voidaan korvata painamalla tiedot suoraan juuston kuoreen taikka esipainetulla kangasvyötteellä, joka kiinnitetään suoraan kuoreen.

Juuston tunnistaminen varmistetaan myös juustoon painetulla koholeimalla, jossa ovat ”Laguiole”-härän kuva ja sana ”Laguiole”, sekä tunnistusmerkillä.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellistä aluetta rajaavat seuraavat kantonit, kunnat ja kuntien osat:

Aveyronin departementti:

Aveyronin departementti:

Seuraavat kantonit: Laguiole, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Sainte-Geneviève-sur-Argence.

Seuraavat kunnat: Aurelle-Verlac, Castelnau-de-Mandailles, Le Cayrol, Coubisou, Entraygues-sur-Truyère (Lotjoen oikea puoli Truyèrejoen vasen puoli Lotin ja Truyèren yhtymäkohdasta ylävirtaan), Espalion (Lotjoen oikea puoli), Estaing, Le Nayrac, Pomayrols, Prades-d’Aubrac, Saint-Côme-d’Olt (Lotjoen oikea puoli), Saint-Geniez-d’Olt (Lotjoen oikea puoli), Saint-Laurent-d’Olt (Lotjoen oikea puoli), Sainte-Eulalie-d’Olt (Lotjoen oikea puoli).

Cantalin departementti:

Cantalin departementti:

Chaudes-Aigues’n kantoni.

Lozèren departementti:

Lozèren departementti:

Nasbinals’n kantoni

Seuraavat kunnat: Aumont-Aubrac, Banassac (Lotjoen oikea puoli), Les Bessons, Brion, Canilhac (Lotjoen oikea puoli), Chauchailles, La Chaze-de-Peyre, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fournels, Les Hermaux, Noalhac, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Pierre-de-Nogaret, Sainte-Colombe-de-Peyre, Les Salces, Termes, Trélans.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Luonnonoloihin liittyvät tekijät

Luonnonoloihin liittyvät tekijät

Maantieteelliseen alueeseen liittyy erityispiirteitä, jotka johtuvat sen maaperän laadusta, ilmastosta, sijaintikorkeudesta ja pinnanmuodostuksen tarjoamista luontaisista rajoista. Maaperä on basalttista tai graniittista. Ilmasto on ankara ja säässä on suuria vaihteluja, sillä alueella kohtaavat Auvergnesta saapuvan manner- ja vuoristoilman vaikutus, jonka vuoksi talvet ovet pitkät ja kylmät, tuuliset ja usein lumiset, ja Etelä-Ranskan vaikutus eli lämmin ilma ja runsaat ja myrskyisät sateet. Alueen keskellä Aubracin vuoristo muodostaa yhtenäisen kokonaisuuden, jonka keskikorkeus on 1 000 m. Sen länsi- ja eteläpuolella maantieteellisen alueen luonnollisena rajana ovat Truyère- ja Lotjoet. Maaperä, ilmasto ja korkeus yhdessä antavat laidunniityille huomattavan hyvät ominaisuudet, erityisesti lajirikkaan, voimakasaromisen ja runsasmääräisen kasviston. Kyseisillä laitumilla on paljon enemmän kuin muualla tyypillisiä, runsaasti aromimolekyylejä (terpeenejä) sisältäviä kasveja, kuten Apiaceae-heimon kasveja, esimerkiksi karhunjuurta eli karhunkuminaa (Meum athamanticum), Geraniaceae-heimon kasveja (Geranium sylvaticum), mykerökukkaiskasveja (kärsämöt, kaunokit) ja huulikukkaiskasveja (isoniittyhumala, ajuruohot).

Apiaceae

Meum athamanticum

Geraniaceae

Geranium sylvaticum

Inhimilliset tekijät

Inhimilliset tekijät

Alueen juustonvalmistuksella on pitkät perinteet. Aubracin ja Bonnevalin luostareiden munkit kehittivät 1100-luvulta alkaen ”Laguiole”-juuston valmistuksen saadakseen kesällä tuotetun maidon talteen käytettäväksi pyhiinvaeltajien ruokana talvella, mistä ympäröivien alueiden talonpojat ottivat mallia. Vuonna 1897 vuoriston tilalliset yhdistyivät myyntijärjestöksi, joka muutettiin vuonna 1939 etujärjestöksi. Juusto suojattiin alkuperänimityksellä Ranskassa vuonna 1961.

Yhä nykyään ”Laguiole” valmistetaan raakatäysmaidosta, joka on saatu asianomaisen maantieteellisen alueen ympäristöoloihin (keskikorkea vuoristoalue) sopeutuneista Simmental française- ja Aubrac-rotuisista lehmistä, joita ruokitaan pääasiassa laidunruoholla ja maantieteellisellä alueella kasvatetulla heinällä ilman kosteana säilöttyä rehua ja rajoitetulla täydennysrehulla. Näiden rotujen geneettisellä valinnalla on pystytty nostamaan maidon proteiinipitoisuutta suhteessa rasvapitoisuuteen ja parantamaan siten maidon sopivuutta juustonvalmistukseen. Siihen on vaikutusta myös eläinten ruokinnalla, sillä maissin kieltämisellä rehussa pyritään rajoittamaan maidon rasvapitoisuutta.

”Laguiole”-juustoa kypsytetään pitkään kylmässä (6–12 °C) ja kosteassa kellarissa, ja kypsytyksen onnistuminen riippuu ennen kaikkea erityisestä valmistustekniikasta (kaksinkertainen valutus ensin massatiivistimessä ja sitten muotitettuna, millä pyritään kasvattamaan kuiva-ainepitoisuutta) ja säännöllisistä käsittelyistä (hankaaminen ja kääntäminen). Nämä toimenpiteet kuuluvat edelleen valmistukseen asianomaisella maantieteellisellä alueella säilyneen tieto-taidon ansiosta.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

”Laguiole” on isokokoinen (20–50 kg), raakatäysmaidosta valmistettu juusto. Se on kova juusto, jonka sisuksen kuiva-ainepitoisuus on vähintään 58 prosenttia. Sitä kypsytetään vähintään neljä kuukautta.

Juustossa on kypsytysjaksosta riippuen keskivoimakkaasta voimakkaaseen vaihteleva maitomainen maku, jota tasapainottaa sen tuoreen heinän tai kuivan hasselpähkinän vivahteina ilmenevä erityispiirre ja suussa pitkään viipyvä maku.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

”Laguiole”-juuston maantieteellisellä alueella maidontuotanto oli alun perin hyvin kausiluontoista. Lypsäminen samaan aikaan vasikoiden imetyksen kanssa oli mahdollista ainoastaan silloin, kun maantieteellisellä alueella oli maaperän luonnollisen hedelmällisyyden ansiosta niin runsaasti kasvillisuutta, että se riitti eläinten tarpeisiin. Kyseisen maidon säilyvyyden ja sen käyttöiän pidentämiseksi kasvattajat kehittivät ison, hyvin säilyvän juuston, ”Laguiolen”.

Koska juusto on valmistettu täysmaidosta, sen hyvä säilyvyys riippuu maidon tuotanto-olosuhteista ja valmistusolosuhteista, jotka suosivat juustonvalmistukseen soveltuvaa eli runsasproteiinista mutta rajallisesti rasvaa sisältävää maitoa, jota voidaan valuttaa voimakkaasti sekä massatiivistimessä että puristimissa muotituksen jälkeen, minkä tuloksena saadaan kova juusto, jonka kuiva-ainepitoisuus on korkea.

Simmental française- ja Aubrac-rotuiset lypsylehmät ovat erityisen hyvin sopeutuneita kyseisen maantieteellisen alueen ympäristöoloihin. Kestävyytensä ansiosta ne pystyvät hyödyntämään maantieteellisen alueen rehuntuotantoa täysipainoisesti ja sietävät hyvin pitkän ja kovan talven rasituksia. Rehu, jota ne käyttävät ravinnokseen, sisältää runsaasti aromaattisia kasveja, jotka antavat tuoksua maitoon samoin kuin siitä valmistettavaan ”Laguiole”-juustoon.

Valmistaminen raakamaidosta ja pitkä kypsytys matalassa lämpötilassa antavat ”Laguiole”-juustolle sen tyypilliset ominaisuudet, jotka liittyvät raakatäysmaidon maitohappobakteeriflooraan.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen (2) 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

2

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b80edb90-e691-4605-8645-79027fbd424b/telechargement

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

---

| 12.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/19

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 156/08)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

AIDON PERINTEISEN TUOTTEEN TUOTE-ERITELMÄ

”HOLLANDSE MAATJESHARING” / ”HOLLANDSE NIEUWE” / ”HOLLÄNDISCHER MATJES”

EY-nro: NL-TSG-0007-01178–6.11.2013

1.   Rekisteröitävä nimi / rekisteröitävät nimet

Rekisteröintiä haetaan seuraaville nimityksille: ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe”.

Rekisteröintiä haetaan myös saksankieliselle nimitykselle ”Holländischer Matjes”.

2.   Tuotelaji

Luokka 1.7: Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.   Rekisteröinnin perusteet

3.1   Onko tuote seuraavien vaatimusten mukainen

—

—

3.2   Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen

—

—

Nimitystä ”Hollandse maatjesharing” pidetään yleisnimenä, jolla suojataan 1. toukokuuta ja 31. elokuuta välisen pyyntikauden aikana pyydetty perinteinen tuote. ”Hollandse maatjesharing” / ”Holländischer Matjes” -silliä voidaan pitää kaupan tällä nimityksellä sekä ennen pyyntikauden 31. päivää elokuuta että sen jälkeen.

Ilmaisu ”Hollandse Nieuwe” on Alankomaissa käsite, vanha perinteinen nimitys, jota saadaan käyttää yksinomaan perinteisestä tuotteesta, joka pyydetään ja pidetään kaupan kuluvan kalenterivuoden 1. toukokuuta ja 31. elokuuta välisenä aikana.

Nimet ilmentävät tuotteen erityisluonnetta. Niitä käytetään nuoresta sillistä (maatjesharing), jolta on vuosisatojen ajan perinteiseen alankomaalaiseen tapaan poistettu sisälmykset tai pää ja joka on sen jälkeen säilötty suolaliuokseen tai kuivasuolattu ja joka voidaan nauttia luonnollisen entsymaattisen kypsymisen jälkeen. Ilmaisu ”maatjesharing” viittaa sillin biologiseen kehitysvaiheeseen, ja sillä tarkoitetaan kuluvan kalenterivuoden 1. toukokuuta ja 31. elokuuta välisenä aikana pyydettyä silliä. Sana ”maatje” on muunnos sanasta ”maagdje” (nuori tyttö), ja sillä ilmaistaan, ettei kyseinen silli ole pyyntihetkellä vielä tuottanut uutta mätiä tai maitia. Ilmaisulla ”maatjesharing” sellaisenaan viitataan ainoastaan käytettyyn raaka-aineeseen, ja ilmaisu ”Hollandse” kuvaa siihen liittyvää perinteistä tuotantomenetelmää, sillä nuorta silliä voidaan jalostaa myös muulla tavoin.

4.   Kuvaus

4.1   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta, mukaan lukien tärkeimmät fyysiset, kemialliset, mikrobiologiset tai aistinvaraiset ominaispiirteet, jotka osoittavat tuotteen erityisluonteen (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Nimitystä ”Hollandse maatjesharing” käytetään vähintään kolmen vuoden ikäisestä sillistä (Clupea harengus). Se on soukka, melko pieni kala, jonka tummansinisessä selässä on lyhyt evä. Sillin ruodot ovat pehmeät. Lisäksi matjessillillä on seuraavat ominaisuudet:

| — | pienet sukurauhaset (korkeus 3–8 mm), |
| --- | --- |

—

pienet sukurauhaset (korkeus 3–8 mm),

| — | ei paljain silmin erottuvaa mätiä tai maitia, |
| --- | --- |

—

ei paljain silmin erottuvaa mätiä tai maitia,

| — | kirkkaan vaaleanpunaiset munarauhaset; punertavat tai harmaat siittiörauhaset, |
| --- | --- |

—

kirkkaan vaaleanpunaiset munarauhaset; punertavat tai harmaat siittiörauhaset,

| — | rasvakerros on läpikuultavan valkea, |
| --- | --- |

—

rasvakerros on läpikuultavan valkea,

| — | liha on valkoista, |
| --- | --- |

—

liha on valkoista,

| — | haju on raikas, suolainen ja tuore, |
| --- | --- |

—

haju on raikas, suolainen ja tuore,

| — | lihan rakenne on pehmeä ja rasvainen, |
| --- | --- |

—

lihan rakenne on pehmeä ja rasvainen,

| — | Mmaku on kermamainen, hieman suolainen ja pehmeä. |
| --- | --- |

—

Mmaku on kermamainen, hieman suolainen ja pehmeä.

Erityisyys

”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin erityisyys johtuu useammista tuotteelle ominaisista piirteistä, joita ovat erityisesti

| — | raaka-aineena käytetyn matjessillin erityisluonne, |
| --- | --- |

—

raaka-aineena käytetyn matjessillin erityisluonne,

| — | perinteinen alankomaalainen tapa poistaa kalan sisälmykset tai pää, suolata ja raakakypsyttää kala. |
| --- | --- |

—

perinteinen alankomaalainen tapa poistaa kalan sisälmykset tai pää, suolata ja raakakypsyttää kala.

Käytetyn matjessillin ja perinteisen jalostusmenetelmän yhdistelmän ansiosta ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -silli saa sille ominaiset erityispiirteet.

”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” eroaa savusillistä, joka valmistetaan kokonaisesta kalasta, jossa on mukana mäti ja maiti ja joka savustetaan ja suolataan. Savusilli suolataan suolaliuoksessa tai kuivasuolataan ja kuivataan sen jälkeen savustamalla. Silli savustetaan enintään 25 celsiusasteen lämpötilassa, kun taas ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin valmistuksessa silliltä poistetaan pää tai se suolistetaan, minkä jälkeen se suolataan ja jäädytetään. Savusillin mäti ja maiti ovat todellista herkkua asiantuntijoille. ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin valmistukseen käytetyssä nuoressa matjessillissä ei ole kovinkaan runsaasti mätiä tai maitia.

”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” eroaa etikkaliemessä marinoidusta sillistä (rolmops), joka valmistetaan kuteneesta sillistä, jossa ei enää ole mätiä tai maitia ja joka on liian ohut käytettäväksi ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin valmistukseen. Rolmops on etikkaliemessä marinoidusta sillifileestä tehty rulla, joka on kääritty pienen maustekurkun ja hillosipulin ympärille ja pysyy koossa hammastikun avulla.

4.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetyn tuotteen tuotantomenetelmästä, jota tuottajien on noudatettava, mukaan lukien tapauksen mukaan käytettyjen raaka-aineiden tai ainesosien laji ja ominaisuudet sekä menetelmä, jolla tuote valmistetaan (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Tämän eritelmän 4.1 kohdassa kuvattu ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -silli kalastetaan pyyntikauden alussa (touko–elokuussa), ja se jalostetaan jäljempänä kuvatun menetelmän mukaisesti.

Matjessillien valinta

Pyydetyt sillit tarkastetaan 4.1 kohdassa mainittujen ominaisuuksien toteamiseksi. Sen jälkeen varmistetaan, että rasvakerros on läpikuultavan valkoinen. Sukuelinten värin tarkastamiseksi silli on halkaistava.

Jos näytteen ominaisuudet eivät vastaa riittävästi asianmukaiselle matjessillille asetettuja vaatimuksia, silli käytetään muihin tarkoituksiin.

Jalostusprosessi

Koko jalostusprosessi sisälmysten poistosta suolaukseen ja raakakypsytykseen tapahtuu perinteisen alankomaalaisen valmistusohjeen mukaan.

Pyydetyistä silleistä on poistettava sisälmykset tai pää. Tämä voi tapahtua joko aluksella tai maissa.

Sisälmysten poiston yhteydessä poistetaan kidukset ja osa sisäelimistä haimaa lukuun ottamatta. Sisälmysten poisto tapahtuu yhä useammin koneellisesti, mutta se voidaan edelleen tehdä myös erikoisveitsellä. Näin kalasta voidaan laskea pois veri, mikä antaa sen lihalle valkoisen värin. Haima tuottaa entsyymiä, joka on tärkeää sillin ruoansulatukselle ja muuttaa kuolleen kalan proteiinikoostumusta. Näin alkaa entsymaattinen kypsyminen, joka antaa Hollandse maatjesharing -sillille sen ainutlaatuisen maun, aromin ja rakenteen. Kypsyminen on haiman entsyymien aiheuttama kalan rasvaisen lihan itsestään tapahtuva hajoaminen.

Pään poistamisella päästään samaan lopputulokseen. Tällöin pää leikataan kokonaan pois, kun taas sisälmysten poiston yhteydessä se jätetään kiinni silliin.

Kypsytysprosessin kannalta molemmat menetelmät ovat yhtä tehokkaita.

Kypsytysprosessi

Kala, josta on poistettu pää tai sisälmykset, kypsyy suolaliemessä. Se voi tapahtua seuraavilla tavoilla:

Kalalle sirotellaan kuivaa suolaa, joka imee kalasta kosteuden ja veren, ja sen seurauksena muodostuu luonnollinen suolaliuos.

Suola liuotetaan veteen, ja matjessilli upotetaan näin syntyneeseen suolaliuokseen. Suolaliuokseen voidaan käyttää myös merivettä, johon on lisätty suolaa.

Käytettävälle suolalle ei ole asetettu erityisiä vaatimuksia. Suolaus käynnistää kypsymisprosessin. Lopputuotteen aikaansaamiseksi matjessillit kypsyvät koosta, painosta ja rasvapitoisuudesta riippuen neljästä tunnista neljään päivään markkinoiden toiveiden mukaan suolaliuoksella täytetyissä tynnyreissä, ämpäreissä tai altaissa; suuremmat sillit tarvitsevat luonnollisesti pidemmän suolausajan. Suola hidastaa kypsymistä minkä vuoksi ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” voi säilyä pidempään ilman että sen luonne (maku) muuttuu.

On olemassa kolme erilaista jalostusmenetelmää:

| 1. | Merellä tapahtuva menetelmä, jossa sillistä poistetaan sisälmykset ja se suolataan aluksella, jotta kypsyminen voi alkaa välittömästi. Sen jälkeen silli jäädytetään. |
| --- | --- |

1.

Merellä tapahtuva menetelmä, jossa sillistä poistetaan sisälmykset ja se suolataan aluksella, jotta kypsyminen voi alkaa välittömästi. Sen jälkeen silli jäädytetään.

| 2. | Maissa tapahtuva menetelmä, jossa silli jäähdytetään välittömästi pyynnin jälkeen merivedessä ja tuodaan maihin, minkä jälkeen siitä poistetaan pää/sisälmykset ja se suolataan, kypsytetään ja jäädytetään. |
| --- | --- |

2.

Maissa tapahtuva menetelmä, jossa silli jäähdytetään välittömästi pyynnin jälkeen merivedessä ja tuodaan maihin, minkä jälkeen siitä poistetaan pää/sisälmykset ja se suolataan, kypsytetään ja jäädytetään.

| 3. | Silli jäädytetään ensin sellaisenaan ilman lajittelua tai muita toimenpiteitä ja sulatetaan maissa sisälmysten tai pään poistoa varten, minkä jälkeen se kuivasuolataan tai upotetaan suolaliuokseen, ja kypsymisprosessi voi alkaa. |
| --- | --- |

3.

Silli jäädytetään ensin sellaisenaan ilman lajittelua tai muita toimenpiteitä ja sulatetaan maissa sisälmysten tai pään poistoa varten, minkä jälkeen se kuivasuolataan tai upotetaan suolaliuokseen, ja kypsymisprosessi voi alkaa.

Kaikilla näillä menetelmillä syntyy hyvälaatuista ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -silliä.

Sillin jäädyttäminen on asetuksesta (EU) N:o 853/2004 johtuva velvoite.

”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” voidaan pitää kaupan joko kokonaisena tai fileinä. ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” voidaan fileoida käsin tai koneellisesti, kun kypsymisprosessi on kestänyt 1–7 päivää 0–4 celsiusasteen lämpötilassa. Tuotteen, josta on poistettu sisälmykset, kypsyminen voi tapahtua joko ennen jäädyttämistä tai sen jälkeen.

Valvonta

Perinteiseen tapaan kalakauppiaat tarkastavat (raakakypsytetyn) ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin ominaisuudet seuraavasti:

| 1. | Haju tarkastetaan useimmiten ämpäreissä olevasta matjessillistä. Sen on oltava raikas, vailla pilaantumista tai eltaantumista. |
| --- | --- |

1.

Haju tarkastetaan useimmiten ämpäreissä olevasta matjessillistä. Sen on oltava raikas, vailla pilaantumista tai eltaantumista.

| 2. | Suolaliuoksen värin ja kirkkauden on oltava moitteeton. Sitä on myös maistettava. Suolan ja kypsymisen tuloksena tuotteen maun on oltava hyvä ja pilaantumaton. |
| --- | --- |

2.

Suolaliuoksen värin ja kirkkauden on oltava moitteeton. Sitä on myös maistettava. Suolan ja kypsymisen tuloksena tuotteen maun on oltava hyvä ja pilaantumaton.

| 3. | ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin tunnusteleminen tapahtuu liikuttelemalla silliä edestakaisin sormien välissä. Rakenteen on oltava kiinteä ja samalla tunnuttava pehmeältä. |
| --- | --- |

3.

”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin tunnusteleminen tapahtuu liikuttelemalla silliä edestakaisin sormien välissä. Rakenteen on oltava kiinteä ja samalla tunnuttava pehmeältä.

| 4. | Ämpäristä kaivetaan varovaisesti näytteeksi 1–2 silliä arvioitavaksi fileiksi leikattuina. Niistä tarkastetaan, onko mahalaukussa planktonia, ja arvioidaan nahanalaisen rasvan laatu. |
| --- | --- |

4.

Ämpäristä kaivetaan varovaisesti näytteeksi 1–2 silliä arvioitavaksi fileiksi leikattuina. Niistä tarkastetaan, onko mahalaukussa planktonia, ja arvioidaan nahanalaisen rasvan laatu.

Uuden saaliin arviointi tehdään perinteisesti näyttävin menoin ennen ensimmäisen tynnyrin huutokauppaamista. Kukin kauppias tarkastaa kuitenkin samalla tavalla vielä uudelleen ostamansa ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -erän.

Sen jälkeen tarkastetaan pistokokein seuraavat seikat:

| 1. | Nimityksen asianmukainen käyttö |
| --- | --- |

1.

Nimityksen asianmukainen käyttö

| 2. | Pyyntipäivä, jonka on sijoituttava touko–elokuulle |
| --- | --- |

2.

Pyyntipäivä, jonka on sijoituttava touko–elokuulle

| 3. | Se, että tuotteesta on poistettu sisälmykset/pää ja se on asianmukaisesti suolattu ja kypsynyt. |
| --- | --- |

3.

Se, että tuotteesta on poistettu sisälmykset/pää ja se on asianmukaisesti suolattu ja kypsynyt.

4.3   Tuotteen perinteisen luonteen todistavat tärkeimmät tekijät (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Perinteinen tuotantotapa

Historioitsijat kiistelevät edelleen siitä, kuuluuko kunnia sillin säilömisen tynnyriin keksimisestä Biervlietistä kotoisin olleelle Willem Beukelzoonille. Sitä mieltä on ainakin historioitsija Wierda, joka kirjoitti teoksen keksinnöistä ja keksijöistä:

”Menetelmän sillin ja muiden kalojen suolaamiseksi kehitti vasta 300 vuotta sitten Flanderissa sijaitsevasta Biervlietin kaupungista kotoisin ollut kalastaja Willem Beukelsen [...]. Hän keksi ensimmäisenä suolatun ja tynnyreihin maissa purettavaksi säilötyn sillin sisälmysten poistamisen. Beukelsen kuoli vuonna 1397 ja sai vaakunaansa kaksi kalanperkausveistä. Hänen maineensa tunnettiin laajalti, ja kaupungin asukkaat osaavat yhä näyttää hänen hautapaikkansa. Sillin ystäväksi tiedetty keisari Kaarle V [...] kunnioitti tämän miehen muistoa niin, että hän saapui vuonna 1556 yhdessä sisarensa, Unkarin kuningatar Marian ja Ranskan kuningattaren kanssa Biervlietiin käydäkseen Beukelsenin haudalla rukoilemassa rauhaa tämän sielulle.” (Wierda: Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733).

Tässä suhteessa sillä, keksikö Beukelzoon todella sillin säilömisen tynnyriin vai kehittivätkö menetelmän toisistaan tietämättä useammat henkilöt eri paikoissa, ei ole suurtakaan merkitystä. Tuohon aikaan ei vielä tunnettu lainkaan entsyymien vaikutuksia eikä keksinnön arvoa olisi ymmärretty arvostaa. Säilöminen tapahtui silloin pääasiassa maissa (A. de Boer, W. Klootwijk: Haring en zijn maatjes, 2004).

Sillinpyyntiä harjoitettiin keskiajalla ennen muuta Tanskaan kuuluneella Skånen alueella. Vuosi 1384 oli kuitenkin käännekohta tämän elinkeinotoiminnan historiassa. Vuotuisilla hansapäivillä hansakaupungit kieltäytyivät tarjoamasta palvelujaan Hollannin kalastusaluksille. Tämän vaikutuksena sillinpyynnin painopiste siirtyi Hollantiin, ja koska hollantilaiset sillinpyytäjät eivät enää olleet tervetulleita Skåneen (eivätkä myöskään Englantiin), heidän ainoa mahdollisuutensa oli jalostaa silli aluksessa merellä. Näin hollantilaiset hioivat tuotteensa laatua, joka lopulta kehittyi Skånen silliä paremmaksi:

”Se, että hollantilaisten oli olosuhteiden pakosta perattava ja suolattava silli aluksella välittömästi pyynnin jälkeen, paransi ilmeisestikin huomattavasti tuotteen laatua ja säilyvyyttä.” (Stam: Haring een liefdesgeschiedenis, 2011)

Stam korostaa teoksessaan suolauksen merkitystä. Suola estää bakteerien lisääntymistä ja vaikuttaa merkittävästi sillin säilyvyyteen. Suolauksen ansiosta alukset saattoivat olla merellä pidempään ilman että tuote pilaantui. Juuri perkaaminen tai pikemminkin sisälmysten poistaminen tekee ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillistä niin ainutlaatuisen tuotteen. Hollanninkielisellä ilmaisulla ”kaak” tarkoitetaan myös kiduksia ja termillä ”kaken” käsittelyä, jolla poistetaan sisälmykset. Toisin kuin kalojen kohdalla yleensä tapahtuu, sisälmyksiä ei kuitenkaan tässä tapauksessa poisteta kokonaan. Ero on ratkaisevan tärkeä: ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin yhteydessä on olennaista, että haimaa ei poisteta. Kyseinen ruoansulatusrauhanen sisältää valkuaisaineita pilkkovia entsyymejä, jotka edistävät kalan kypsymistä. Keväällä nuoressa sillissä on runsaasti entsyymejä. Osittainen sisälmysten poistaminen yhdessä suolauksen kanssa oli merkittävä keksintö, jonka ansiosta voitiin käyttää suurempia aluksia ja kalastaa kauempana sijaitsevilla pyyntialueilla ja siten pyytää ja purkaa maihin suurempia saaliita. Tämä mittakaavaetu lisäsi kannattavuutta (Stam, 2011).

Hollantilaisten sillinkalastajien maine on sen ansiota, että Hansaliiton 1384 asettaman satamapalvelujen käyttökiellon seurauksena he ryhtyivät poistamaan sisälmykset jo merellä. Kun Alankomaiden kalastajat eivät enää olleet tervetulleita Skåneen, he perkasivat sillin merellä ja suolasivat sen tynnyreissä. Veri valuu pois paremmin merellä peratusta sillistä, mikä on suuri etu. Verenlasku maissa vasta jonkin ajan kuluttua perattavasta sillistä on vaikeampaa, koska veri on jo hyytynyt. Asiantuntijat pystyvät yhä erottamaan maalla peratun sillin merellä peratusta sillistä. Sillin perkaaminen merellä merkitsi käännekohtaa sillinpyynnissä, ja Alankomaista tuli merkittävä tekijä alalla. Vuodesta 1450 lähtien ala (”buisnering” uudentyyppisten kaksi- tai kolmimastoisten haringbuis-sillinpyyntialusten mukaan) kehittyi yhä kukoistavammaksi, ja vuodesta 1567 lähtien se tunnettiin nimellä ”Groote Vischerij”, laajamittainen kaupallinen sillinkalastus (Stam, 2011). Useiden vuosikymmenten ajan – vuoteen 1857 asti – Schiedam, Vlaardingen ja Maassluis, kolme Maasjoen suiston kaupunkia, olivat monopoliasemassa merellä perattavan sillin kaupassa.

Perinteinen raaka-aine

Kantojen alenemisen seurauksena 1970-luvun lopulla kiellettiin sillinpyynti Pohjanmerellä, ja Alankomaiden tukkukauppiaat siirsivät toimintansa Tanskaan. Tanskalaiset kalastivat Skagerrakissa sillilajia, joka oli hyvin samankaltainen Pohjanmeren matjessillin kanssa. He eivät kuitenkaan siihen aikaan tunteneet alankomaalaisten käyttämiä perkaus- ja kypsytysmenetelmiä. Alankomaalaiset sovelsivat Jyllannissa omia perinteisiä sillinkäsittelymenetelmiään. Vuoden 1983 jälkeen sillinpyynti Pohjanmerellä sallittiin jälleen tietyissä rajoissa, mutta alankomaalaiset ostivat ja jalostivat edelleen tanskalaista silliä. Nykyisin on kyse samasta Pohjanmeren sillistä, jota niin monet hollantilaiset alukset ennen kalastivat. Vuosia myöhemmin alankomaalaiset sillikauppiaat laajensivat toimintaansa Norjaan ja jossain määrin myös Skotlantiin. Alankomaissa juhlitaan Vlaggetjesdag-päivää; aiemmin kyseessä oli sillinpyyntialusten satamasta lähtöä edeltänyt päivä, mutta nykyisin sillä juhlistetaan uuden ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin saapumista. Vlaggetjesdag-päivää alettiin mainostaa vuonna 1947. Kalastuslaivaston satamasta lähdöllä oli symbolista merkitystä; se merkitsi toivonkipinää köyhälle väestönosalle. ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” -sillin saapuminen oli lupaus paremmista ajoista, jota Vlaggetjesdag tavallaan ilmensi.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---