# Euroopan unionin C 160/13.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 160 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta13. toukokuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 160

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta13. toukokuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | 28. istunto pidettiin Strasbourgissa, Ranskassa 1.–3. joulukuuta 2014. |
| 2015/C 160/01 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 1. joulukuuta 2014 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2015/C 160/02 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Torstaina 2. joulukuuta 2014 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2015/C 160/03 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 3. joulukuuta 2014 pidetyn istunnon pöytäkirja | 9 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

28. istunto pidettiin Strasbourgissa, Ranskassa 1.–3. joulukuuta 2014.

2015/C 160/01

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 1. joulukuuta 2014 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2015/C 160/02

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Torstaina 2. joulukuuta 2014 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2015/C 160/03

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 3. joulukuuta 2014 pidetyn istunnon pöytäkirja

9

---

| MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely) |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely) |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely) |

MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely)

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely)

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely)

(Menettely määräytyy säädösesityksen oikeusperustan mukaan.)

VALIOKUNNISTA KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| AFET: | Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |
| DEVE: | Kehitysyhteistyövaliokunta |
| INTA: | Kansainvälisen kaupan valiokunta |
| BUDG: | Budjettivaliokunta |
| CONT: | Talousarvion valvontavaliokunta |
| ECON: | Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| EMPL: | Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta |
| ENVI: | Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta |
| ITRE: | Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta |
| IMCO: | Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta |
| TRAN: | Liikenne- ja matkailuvaliokunta |
| REGI: | Aluekehitysvaliokunta |
| AGRI: | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta |
| PECH: | Kalatalousvaliokunta |
| CULT: | Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta |
| JURI: | Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| LIBE: | Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| AFCO: | Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| FEMM: | Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| PETI: | Vetoomusvaliokunta |
| DROI: | Ihmisoikeuksien alivaliokunta |
| SEDE: | Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta |

AFET:

Ulkoasiainvaliokunta

DEVE:

Kehitysyhteistyövaliokunta

INTA:

Kansainvälisen kaupan valiokunta

BUDG:

Budjettivaliokunta

CONT:

Talousarvion valvontavaliokunta

ECON:

Talous- ja raha-asioiden valiokunta

EMPL:

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

ENVI:

Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

ITRE:

Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

IMCO:

Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

TRAN:

Liikenne- ja matkailuvaliokunta

REGI:

Aluekehitysvaliokunta

AGRI:

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

PECH:

Kalatalousvaliokunta

CULT:

Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

JURI:

Oikeudellisten asioiden valiokunta

LIBE:

Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

AFCO:

Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

FEMM:

Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

PETI:

Vetoomusvaliokunta

DROI:

Ihmisoikeuksien alivaliokunta

SEDE:

Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta

POLIITTISISTA RYHMISTÄ KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| PPE: | Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) |
| --- | --- |
| S&D: | Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä |
| ECR: | Euroopan konservatiivit ja reformistit |
| ALDE: | Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä |
| GUE/NGL: | Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto |
| Verts/ALE: | Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä |
| EFDD: | Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa |
| NI: | Sitoutumattomat |

PPE:

Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit)

S&D:

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä

ECR:

Euroopan konservatiivit ja reformistit

ALDE:

Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä

GUE/NGL:

Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto

Verts/ALE:

Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä

EFDD:

Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa

NI:

Sitoutumattomat

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

28. istunto pidettiin Strasbourgissa, Ranskassa 1.–3. joulukuuta 2014.

| 13.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 160/1

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

MAANANTAINA 1. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2015/C 160/01)

Sisältö

| Virallinen avajaisistunto | 1 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto | 2 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 2 |
| --- | --- |

| Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP101.704) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnon viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 345, 2.10.2014) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 30. marraskuuta 2014 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | AKT-neuvoston puheenjohtajan Mohamed Diarén (Guinean tasavallan talous- ja valtiovarainministeri) lausuma | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | AKT-neuvoston kyselytunti | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Keskustelu AKT-neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kiireellinen asia 1: Ebolan leviäminen | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Virungan kansallispuisto | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

MAANANTAINA 1. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajat Louis Michel ja Fitz A. Jackson.

(Istunto keskeytettiin klo 12.00 ja sitä jatkettiin klo 15.00)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitettäisiin pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että Cotonoun sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti oli esitetty kaksi pyyntöä ei-parlamentaarisen edustajan hyväksymiseksi poikkeuksellisesti ylivoimaisen esteen takia. Näiden edustajien läsnäolo kirjattaisiin ylös ja heidän nimensä liitettäisiin tämän pöytäkirjan liitteeseen.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP101.704)

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

2.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnon viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 345, 2.10.2014)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 30. marraskuuta 2014 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 30. marraskuuta 2014 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | Afrikan rauhanrahaston kymmenvuotisarviointi: tehokkuus ja tulevaisuudennäkymät |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

Afrikan rauhanrahaston kymmenvuotisarviointi: tehokkuus ja tulevaisuudennäkymät

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Kuinka parantaa kehitysmaiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja perheyritysten osuus mukaan lukien terveyskatastrofien estämiseksi |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Kuinka parantaa kehitysmaiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja perheyritysten osuus mukaan lukien terveyskatastrofien estämiseksi

| b) | Kongon demokraattinen tasavalta tarjoutui isännöimään 12. aluekokousta, joka alun perin oli tarkoitus pitää 16.–20. helmikuuta 2015, ja ottaa vastuun kokouksen järjestämisestä kyseisellä viikolla vielä vahvistamattomassa kokouspaikassa. Esityslistaluonnos ja työohjelma hyväksyttiin. |
| --- | --- |

b)

Kongon demokraattinen tasavalta tarjoutui isännöimään 12. aluekokousta, joka alun perin oli tarkoitus pitää 16.–20. helmikuuta 2015, ja ottaa vastuun kokouksen järjestämisestä kyseisellä viikolla vielä vahvistamattomassa kokouspaikassa. Esityslistaluonnos ja työohjelma hyväksyttiin.

| c) | Vuonna 2012 päätetty tiedonhankintamatka Zimbabween järjestetään vuonna 2015, kunhan sille on saatu vahvistus ja päivämääräehdotus, edellyttäen, ettei Zimbabwen hallitus aseta ehtoja matkan ohjelmalle. |
| --- | --- |

c)

Vuonna 2012 päätetty tiedonhankintamatka Zimbabween järjestetään vuonna 2015, kunhan sille on saatu vahvistus ja päivämääräehdotus, edellyttäen, ettei Zimbabwen hallitus aseta ehtoja matkan ohjelmalle.

| d) | Järjestetään tiedonhankintamatka Lampedusaan (Italia) maahanmuuttoon ja ihmissalakuljetukseen liittyvien asioiden tutkimiseksi. |
| --- | --- |

d)

Järjestetään tiedonhankintamatka Lampedusaan (Italia) maahanmuuttoon ja ihmissalakuljetukseen liittyvien asioiden tutkimiseksi.

| e) | 29. kokous (paikka: Tyynimeri) vahvistettiin, ja se pidetään 15.–17. kesäkuuta 2015 Vanuatulla. |
| --- | --- |

e)

29. kokous (paikka: Tyynimeri) vahvistettiin, ja se pidetään 15.–17. kesäkuuta 2015 Vanuatulla.

| f) | 30. kokous (paikka: eteläinen Afrikka) vahvistettiin, ja se pidetään 5.–9. joulukuuta 2015 Mosambikissa. |
| --- | --- |

f)

30. kokous (paikka: eteläinen Afrikka) vahvistettiin, ja se pidetään 5.–9. joulukuuta 2015 Mosambikissa.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavista määräajoista:

| — | kompromissipäätöslauselmaesityksiin (Ebolan leviäminen ja terrorismin leviäminen Afrikassa) liittyvät tarkistukset: tiistai 2. joulukuuta 2014 klo 12.00. |
| --- | --- |

—

kompromissipäätöslauselmaesityksiin (Ebolan leviäminen ja terrorismin leviäminen Afrikassa) liittyvät tarkistukset: tiistai 2. joulukuuta 2014 klo 12.00.

| — | äänestysmenettelyihin liittyvät pyynnöt: kirjallisina keskiviikkona 19. maaliskuuta 2014 klo 10.00. |
| --- | --- |

—

äänestysmenettelyihin liittyvät pyynnöt: kirjallisina keskiviikkona 19. maaliskuuta 2014 klo 10.00.

João Ferreira ja Carlos Zorrinho pyysivät aktiivista portugalin tulkkausta. Louis Michel muistutti Euroopan parlamentin puhemiehistön tekemästä päätöksestä tulkkaus- ja käännöspalveluista AKT:n ja EU:n yhteisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa ja sen elimien kokouksissa.

4.   AKT-neuvoston puheenjohtajan Mohamed Diarén (Guinean tasavallan talous- ja valtiovarainministeri) lausuma

Yksityisen sektorin rooli oli Guinean tasavallan talous- ja valtiovarainministerin Mohamed Diarén lausuman ydin. Lausumassaan hän esitteli AKT-ministerineuvoston kesäkuun 2014 kokouksessaan hyväksymää AKT-maiden ja EU:n yhteistä yhteistyökehystä yksityissektorin kehittämiseksi AKT-maissa. Ministeri korosti myös maataloussektorin strategista tärkeyttä ravinnon riittävyyden varmistamisessa. Veden saatavuus on keskeinen tekijä tämän tavoitteen saavuttamisessa, ja ministeri ylisti erityisesti äskettäin aloitettua EU:n ja FAO:n yhteistä ohjelmaa aavikoitumisen estämiseksi. Viimeisimpänä mutta ei vähäisimpänä seikkana hän vahvisti tiedon ebolan maalleen aiheuttamasta katastrofista ja kiitti hallitusten, kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen antamasta rahallisesta ja moraalisesta tuesta.

5.   AKT-neuvoston kyselytunti

Diaré vastasi AKT-neuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin:

| | Norbert Neuserin kysymys nro 1 metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan toimintasuunnitelman (FLEGT) täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

Norbert Neuserin kysymys nro 1 metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan toimintasuunnitelman (FLEGT) täytäntöönpanosta;

| | Charles Goerensin (puolesta Javier Nart) kysymys nro 2 ”Post 2020:sta”; |
| --- | --- |

Charles Goerensin (puolesta Javier Nart) kysymys nro 2 ”Post 2020:sta”;

| | Louis Alliotin (puolesta Jean-Luc Schaffhauser) kysymys nro 3 kehitysavun saattamisesta riippuvaiseksi laittoman maahanmuuton alkuperämaiden toimista; |
| --- | --- |

Louis Alliotin (puolesta Jean-Luc Schaffhauser) kysymys nro 3 kehitysavun saattamisesta riippuvaiseksi laittoman maahanmuuton alkuperämaiden toimista;

| | Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 4 Euroopan kehitysrahaston kautta saatavasta rahoituksesta; |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 4 Euroopan kehitysrahaston kautta saatavasta rahoituksesta;

| | Javier Nartin kysymys nro 5 levottomuudesta, jota kehotukset yhtenäiseen jihadistiseen toimintaan ovat aiheuttaneet Maghreb- ja arabimaissa; |
| --- | --- |

Javier Nartin kysymys nro 5 levottomuudesta, jota kehotukset yhtenäiseen jihadistiseen toimintaan ovat aiheuttaneet Maghreb- ja arabimaissa;

| | Dariusz Rosatin (puolesta Davor Ivo Stier) kysymys nro 6 pienistä ja keskisuurista yrityksistä; |
| --- | --- |

Dariusz Rosatin (puolesta Davor Ivo Stier) kysymys nro 6 pienistä ja keskisuurista yrityksistä;

| | Catherine Bearderin kysymys nro 7 leijonan metsästysmuistojen kaupasta; |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 7 leijonan metsästysmuistojen kaupasta;

| | Marielle de Sarnezin (puolesta Pavel Telička) kysymys nro 8 metsien raivauksen estämiseksi tehtävistä toimenpiteistä; |
| --- | --- |

Marielle de Sarnezin (puolesta Pavel Telička) kysymys nro 8 metsien raivauksen estämiseksi tehtävistä toimenpiteistä;

| | Carlos Zorrinhon kysymys nro 9 liuskekaasun laittomasta hyödyntämisestä Afrikassa; |
| --- | --- |

Carlos Zorrinhon kysymys nro 9 liuskekaasun laittomasta hyödyntämisestä Afrikassa;

| | Marlene Mizzin (puolesta Kashetu Kyenge) kysymys nro 10 koulutuksen vaikutuksesta naisten elämään; |
| --- | --- |

Marlene Mizzin (puolesta Kashetu Kyenge) kysymys nro 10 koulutuksen vaikutuksesta naisten elämään;

| | Francesco Gambúsin kysymys nro 11 talouskumppanuussopimusten arvioinnista; |
| --- | --- |

Francesco Gambúsin kysymys nro 11 talouskumppanuussopimusten arvioinnista;

| | David Martinin kysymys nro 12 Cariforumin taloskumppanuussopimuksen neuvoa antavasta sekakomiteasta; |
| --- | --- |

David Martinin kysymys nro 12 Cariforumin taloskumppanuussopimuksen neuvoa antavasta sekakomiteasta;

| | Kashetu Kyengen kysymys nro 13muuttoliikkeestä ja ihmisoikeuksista Afrikassa. |
| --- | --- |

Kashetu Kyengen kysymys nro 13muuttoliikkeestä ja ihmisoikeuksista Afrikassa.

Kysymysten nro 1, 4, 6, 10 ja 11 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

6.   Keskustelu AKT-neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: James Kembi Gitura (Kenia), Lidia Senra Rodríguez, João Ferreira, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritania), Hassad El Rasur Amir (Sudan), Enrique Guerrero Salom, Maria Heubuch ja Louis Michel.

Jäsenet toivat keskusteluun runsaasti eri asioita, mukaan lukien talouskumppanuussopimukset, kehityksen ja yksityisen sektorin välinen yhteys, Cotonoun sopimuksen uudelleenneuvottelu ja transatlanttisten kauppaneuvotteluiden vaikutus AKT-maihin. TTIP-sopimuksen vaikutuksista AKT-maihin pyydetään tekemään tutkimus.

7.   Kiireellinen asia 1: Ebolan leviäminen

Jean-Louis de Brouwer (Euroopan komissio) esitteli EU:n toteuttamia toimenpiteitä ebolaviruksen torjunnassa.

Puheenvuorot: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Teresa Efua Asangano (Päiväntasaajan Guinea), Enrique Guerrero Salom, Anastasie Moleko Moliwa (Kongon demokraattinen tasavalta), Arne Gericke, Louis André Dacoury-Tabley (Norsunluurannikko), Juan Carlos Girauta Vida, Musa Hussein Naib (Eritrea), Lidia Senra Rodríguez, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Maria Heubuch, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Ofosu Asamoah (Ghana), Jean-Luc Schaffhauser, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Mariya Gabriel, Mikael Philips (Jamaika), Norbert Neuser, Joyce Laboso (Kenia), Pavel Telička, James Munthali (Malawi), Kombo Gberi (Kamerun), Eleni Theocharous, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritania), Juan Fernando López Aguilar, Adjedoue Weidou (Tšad), Komi Selom Klassou (Togo), Carlos Zorrinho, Abdoulaye Sylla (Guinea) ja Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Jäsenet esittivät surunvalittelunsa maille sekä niille perheille, jotka ovat menettäneet läheisensä ebolan leviämisen vuoksi, ja lisäksi ilmaisivat vilpittömän arvostuksensa kaikille humanitaarisille ja lääkintätyöntekijöille näiden ponnisteluista epidemian torjumiseksi. He myös ilmaisivat huolensa siitä, että kansainväliset yhteisöt aliarvioivat kriisin vakavuuden, minkä vuoksi riittävän ja koordinoidun toiminnan ja avun saanti viivästyi, mutta panivat tyytyväisinä merkille kansainvälisen yhteisön vahvistuvan sitoutumisen ebolan vastaiseen taisteluun. Heidän mukaansa ei tule keskittyä ainoastaan taudin torjumiseen, vaan myös luoda edellytyksiä ebolan jälkeiseen yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen jälleenrakentamiseen taudin koettelemissa maissa.

Jean-Louis de Brouwer (Euroopan komissio) päätti keskustelun.

8.   Virungan kansallispuisto

Keskustelu Virungan kansallispuiston johtajan Emmanuel de Meroden kanssa

Virungan kansallispuiston johtaja Emmanuel de Merode (Kongon demokraattinen tasavalta) toi esiin kolme puiston säilymistä eniten uhkaavaa seikkaa: salametsästys ja metsien hävittäminen, valvomaton kalastus ja laiton öljynporaus.

Puheenvuorot: Netty Baldeh (Gambia), Joachim Zeller, Arne Gericke, Charles Nsimba Mwando (Kongon demokraattinen tasavalta), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Laura Agea, Catherine Bearder ja Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet totesivat tilanteeseen olevan kaksi pääsyytä: valtion instituutioiden hauraus ja laittomien ryhmien muodostamisen helppous. He tiedostivat maaseudun teollisuuden ja erityisesti vesivoiman roolin kestävän talouden kehittämisessä ympäristövihamielisten yritysten kanssa kilpailtaessa. Jäsenet olivat myös yhtä mieltä siitä, että on tarpeen säilyttää eläimistön ja kasvillisuuden monimuotoisuus toteuttamalla tehokkaasti ympäristölainsäädäntöä ja valvomalla tarkemmin aseiden maastavientiä.

Emmanuel de Merode päätti keskustelun.

(Istunto päättyi klo 18.30.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 13.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 160/5

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

TORSTAINA 2. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2015/C 160/02)

Sisältö

| 1. | Aliravitsemuksen sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset AKT-maissa | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komissaarin Neven Mimican julkilausuma | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komissaarin Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Komission kyselytunti | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten raportti | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kyllä! Afrikka voi päästä tavoitteisiinsa! | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Pienten kehittyvien saarivaltioiden erityiset haasteet ja tarpeet | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategia kestävän kehityksen aikaansaamiseksi | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

Yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategia kestävän kehityksen aikaansaamiseksi

TORSTAINA 2. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

Istunto avattiin klo 9.00

PUHETTA JOHTI: Fitz A. JACKSON

Yhteispuheenjohtaja

1.   Aliravitsemuksen sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset AKT-maissa

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Alban Bagbin (Ghana) ja Norbert Neuser

Norbert Neuser esitteli mietinnön.

Puheenvuorot: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Niger), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Tšad), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tansania), Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio) ja Norbert Neuser.

Jäsenet olivat yhtä mieltä siitä, että aliravitsemus on lukuisten terveydellisten ja sosiaalisten ongelmien syy AKT-maissa, ja keskustelivat ruokavalion parantamismahdollisuuksista, elintarvikkeiden toimitusvarmuuden parantamisesta ja paikallisesta ruoan tuotannosta tilanteen korjaamiseksi. Osa AKT-maiden edustajista piti kiihkeitä puheenvuoroja aliravitsemuksen vaikutuksista oman maansa väestöön ja kehottivat kansainväliseen yhteistyöhön tämän usein näkymättömän ongelman poistamiseksi.

2.   Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komissaarin Neven Mimican julkilausuma

Neven Mimica esitteli toimikautensa keskeisimmät tavoitteet: i) universaalin vuoden 2015 jälkeisen kehityspoliittisen ohjelman aikaansaaminen, jossa jokaisen maan on otettava vastuu omasta kehityksestään ja osallistuttava omalta osaltaan maailmanlaajuisiin toimenpiteisiin; ii) neuvottelu Cotonoun sopimuksen jälkeisistä puitteista, jotka pohjautuvat AKT–EU-kumppanuuden yhteisiin arvoihin; iii) kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden tehokkaampi edistäminen. Komission jäsen kiinnitti huomiota myös ebolaepidemiaan ja EU:n toimintaan sekä humanitaarisen avun että kehitysavun antamisessa taudin eniten koettelemille maille.

3.   Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komissaarin Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Adjedoue Weidou (Tšad), Ismail Al Hag Musa (Sudan), Komi Selom Klassou (Togo), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambia), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Kenia), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Senegal), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), David Martin, Ahamada Soukouna (Mali), Louis André Dacoury-Tabley (Norsunluurannikko), Mikael Phillips (Jamaika), Mohamed Ben Oumar (Niger), Pedro Silva Pereira ja Hermann Razafimbelo (Madagaskar).

Keskustelussa keskityttiin muun muassa seuraaviin aiheisiin: nälän ja aliravitsemuksen torjunta, yksityisen sektorin rooli kestävän kehityksen edistämisessä, Yhdysvaltojen ja EU:n välisen transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuuden (TTIP) mahdolliset vaikutukset Afrikassa, ebolaepidemia, Etiopian ja Mauritanian ihmisoikeustilanne sekä AKT–EU-kumppanuuden tulevaisuus.

Komission jäsen Mimica vastasi jäsenten kysymyksiin catch-the-eye-menettelyn mukaisesti.

4.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin kaiken kaikkiaan 31 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen Mimica vastasi suullisesti seuraavien jäsenten esittämiin lisäkysymyksiin:

| | Juan Carlos Girauta Vidalin kysymys nro 2 ebolan torjuntastrategiasta. |
| --- | --- |

Juan Carlos Girauta Vidalin kysymys nro 2 ebolan torjuntastrategiasta.

| | Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 3 ebolasta. |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 3 ebolasta.

| | Pedro Silva Pereiran kysymys nro 4 ebolaepidemian hallintaan saamisesta ja investoimisesta tehokkaisiin terveydenhoitojärjestelmiin Länsi-Afrikan maissa. |
| --- | --- |

Pedro Silva Pereiran kysymys nro 4 ebolaepidemian hallintaan saamisesta ja investoimisesta tehokkaisiin terveydenhoitojärjestelmiin Länsi-Afrikan maissa.

| | Arne Gericken kysymys nro 9 polion hävittämisestä. |
| --- | --- |

Arne Gericken kysymys nro 9 polion hävittämisestä.

| | Marielle de Sarnezin (puolesta Pavel Telička) kysymys nro 10 lääkkeiden saannin rahoittamisesta AKT-maissa. |
| --- | --- |

Marielle de Sarnezin (puolesta Pavel Telička) kysymys nro 10 lääkkeiden saannin rahoittamisesta AKT-maissa.

| | Pavel Teličkan kysymys nro 12 koulutuksen uudistamisen ja siihen investoimisen tuesta Afrikassa. |
| --- | --- |

Pavel Teličkan kysymys nro 12 koulutuksen uudistamisen ja siihen investoimisen tuesta Afrikassa.

| | Davor Ivo Stierin kysymys nro 17 hyvästä hallintotavasta, avoimuudesta ja vastuusta AKT-maiden luonnonvarojen hyväksikäytössä. |
| --- | --- |

Davor Ivo Stierin kysymys nro 17 hyvästä hallintotavasta, avoimuudesta ja vastuusta AKT-maiden luonnonvarojen hyväksikäytössä.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 18 norsuista ja norsunluutuotteiden kaupasta. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 18 norsuista ja norsunluutuotteiden kaupasta.

| | David Martinin kysymys nro 21 Fidžin talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

David Martinin kysymys nro 21 Fidžin talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta.

| | Louis-Joseph Manscourin (puolesta David Martin) kysymys nro 22 yksityisen sektorin osallistumisesta kehitysyhteistyöhön. |
| --- | --- |

Louis-Joseph Manscourin (puolesta David Martin) kysymys nro 22 yksityisen sektorin osallistumisesta kehitysyhteistyöhön.

| | Kashetu Kyengen kysymys nro 27 sulautumisesta ja kestävästä kehityksestä. |
| --- | --- |

Kashetu Kyengen kysymys nro 27 sulautumisesta ja kestävästä kehityksestä.

| | Seb Dancen (puolesta Linda McAvan) kysymys nro 30 seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksista Cotonoun sopimuksessa. |
| --- | --- |

Seb Dancen (puolesta Linda McAvan) kysymys nro 30 seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksista Cotonoun sopimuksessa.

Kysymysten nro 11, 13 ja 16 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 1, 5, 6, 7, 8, 14, 15, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 28, 29 ja 31 esittäjät eivät olleet paikalla.

5.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Edustajakokoukselle oli toimitettu asiakirja Strasbourgissa hyväksyttyjä päätöslauselmia koskevista jatkotoimenpiteistä. Neven Mimica esitteli asiakirjan keskeisimmät kohdat.

6.   Talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten raportti

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtajan Xavier Verbovenin puheenvuoro – catch-the-eye-menettely

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtaja Xavier Verboven esitti yhteenvedon AKT-maiden ja EU:n talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien kokouksesta lokakuulta 2014.

Puheenvuorot: Mohamed Ben Oumar (Niger) ja Adjedoue Weidou (Tšad).

Jäsenet painottivat kansalaisjärjestöjen tärkeyttä ja niiden valmiuksien parantamisen tarvetta.

(Istunto keskeytettiin klo 12.35 ja sitä jatkettiin klo 15.06)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Yhteispuheenjohtajat | Yhteispääsihteerit |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispuheenjohtajat

Yhteispääsihteerit

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

7.   Kyllä! Afrikka voi päästä tavoitteisiinsa!

Pääkeskustelu

Nigerian entinen presidentti Olusegun Obasanjo kuvasi täysipainoisesti ja elävästi monimuotoisuuden kehittymistä Afrikan maissa viimeisen 50 vuoden aikana. Obasanjo korosti erityisesti viime vuosikymmenen aikana tapahtuneita muutoksia. Tänä aikana uudet mahdollisuudet ovat luoneet rauhan, demokratian, hyvän hallinnon talouden kehityksen ja ihmisarvon alueille uutta toivoa ja uusia tavoitteita. Hän painotti että Afrikka tarvitsee ennen kaikkea paikallisten vahvuuksien ja heikkouksien analyysiin perustuvaa rohkeaa johtajuutta ja tulevaisuudennäkymiä.

Puheenvuorot: Nick Westcott (EUH), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Netty Baldeh (Gambia), yhteispuheenjohtaja Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Kenia), Laura Agea, James Munthali (Malawi), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Mali), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tansania), Adjedoue Weidou (Tšad), Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Mayria Gabriel ja Sanghone Sall (Senegal).

Jäsenet olivat suurelta osin samaa mieltä Afrikan nousun tavoitteista, mutta toivat myös esiin, että Afrikan unionin tasolla suunniteltavien tulevaisuudennäkymien sijaan yksilöllisiä toimintaohjelmia tulisi toteuttaa tehokkaammin. Jotkut jäsenet painottivat, että korruption vastaiset toimenpiteet ja tehokas verotus ovat avain velkahelpotukseen. Jäsenet keskustelivat myös maahanmuutosta, kulttuurisen monimuotoisuuden ja ihmisoikeuksien keskinäisestä suhteesta, köyhyyden poistamisesta, fundamentalismista ja kehitysavun ehdollisuudesta. Lisäksi keskusteltiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, talouskumppanuussopimuksista ja työllisyyttä luovasta kasvusta.

Olusegun Obasanjo vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

(Kokous keskeytettiin klo 18.00 ja sitä jatkettiin klo 18.05)

8.   Pienten kehittyvien saarivaltioiden erityiset haasteet ja tarpeet

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuorot: Andre Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Norbert Neuser, yhteispuheenjohtaja Fitz A. Jackson, Mikael Phillips (Jamaika), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Dominican yhteisö) ja Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet muistuttivat, että samoin kuin pienten kehittyvien saarivaltioiden kansainvälisen vuoden 2014 aikana, näiden valtioiden kohtaamien lukuisten haasteiden voittamiseksi tarvitaan määrätietoista toimintaa. Saarivaltiot ovat erityisen haavoittuvia ulkoisille häiriöille kuten luonnonkatastrofeille, ilmastonmuutokselle ja merenpintojen nousulle. Nykyinen keskustelu vuoden 2015 jälkeisestä kehityspoliittisesta ohjelmasta mahdollistaa näiden haasteiden tehokkaan ratkaisemisen. Pienten kehittyvien saarivaltioiden koko, kaukainen sijainti, eristyneisyys, kehityksen taso sekä riippuvuus ruoasta ja energiasta on myös huomioitava, kun näille maille laaditaan kehitysstrategiaa.

9.   Yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategia kestävän kehityksen aikaansaamiseksi

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Arnaldo Andrade Ramos (Kap Verde) ja Bogdan Brunon Wenta

Arnaldo Andrade Ramos (Kap Verde) ja Joachim Zeller (Bogdan Brunon Wentan puolesta) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Kenia), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Tšad), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Sambia), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet panivat merkille yksityisen sektorin tärkeän roolin osallistavassa ja kestävässä kehityksessä sekä sen, että yksityinen sektori on talouskasvun, työpaikkojen luonnin, tavaroiden ja palvelujen tuottamisen sekä kaupan ja innovoinnin keskeinen tekijä. He myös korostivat yksityisen sektorin kohtaamia haasteita ja panivat merkille tarpeen liike-elämälle suotuisampaan ympäristöön, jossa rahoituksen saanti on helpompaa ja markkinoille pääsy vaivattomampaa.

Arnaldo Andrade Ramos (Kap Verde) päätti keskustelun.

Istunto päättyi klo 19.15.

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 13.5.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 160/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 160/9

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

KESKIVIIKKONA 3. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2015/C 160/03)

Sisällysluettelo

| 1. | Kiireelliset asiat 2: terrorismin laajentuminen Afrikassa | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kansallisen sovinnon haaste konfliktien ja kriisien koettelemissa maissa | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Äänestys kolmen pysyvän valiokunnan mietintöihin sisältyvistä päätöslauselmaesityksistä | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Äänestys kiireellisiä asioita koskevista päätöslauselmaesityksistä | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Pöytäkirjojen hyväksyminen maanantaina 1. joulukuuta 2014 iltapäivällä ja 2. joulukuuta 2014 aamulla ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Muut asiat | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 29. täysistunnon aika ja paikka | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| Liite I | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo | 12 |
| --- | --- | --- |

Liite I

| Liite II | Strasbourgissa (Ranskassa) 1.–3. joulukuuta 2014 pidetyn kokouksen läsnäololista | 17 |
| --- | --- | --- |

Liite II

| Liite III | Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen | 21 |
| --- | --- | --- |

Liite III

| Liite IV | Hyväksytyt tekstit | 22 |
| --- | --- | --- |

Liite IV

| — | Päätöslauselma kansallisen sovinnon haasteesta konfliktien ja kriisien koettelemissa maissa (AKT-EU/101.715/14/lopullinen) | 22 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategiasta kestävän kehityksen aikaansaamiseksi (AKT-EU/101.700/14/lopullinen) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma aliravitsemuksen sosiaalisista ja taloudellisista seurauksista AKT-maissa (AKT-EU/101.717/14/lopullinen) | 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma ebolaepidemiasta (AKT-EU/727/14/lopullinen) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma terrorismin leviämisestä Afrikassa (AKT-EU/101.728/14/lopullinen) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

KESKIVIIKKONA 3. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.05)

PUHETTA JOHTI: Fitz A. JACKSON

Yhteispuheenjohtaja

Puheenjohtaja totesi, että Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja oli Italian parlamentin tärkeän äänestyksen vuoksi estynyt osallistumasta istuntoon. Tästä johtuen kaikki neuvoston läsnäoloa vaativat kohdat poistettiin esityslistalta.

1.   Kiireellinen asia 2: Terrorismin leviäminen Afrikassa

Euroopan strategisen tiedustelun ja turvallisuuden keskuksen johtaja Claude Moniquet muistutti viimeisimmistä terrori-iskuista Afrikassa ja korosti, että noin kymmenen eri järjestöä pyrkii kasvattamaan vaikutusvaltaansa ja -aluettaan mantereella käyttämällä hyväkseen nuorille sopivien mahdollisuuksien puutetta.

Puheenvuorot: Michael Gahler, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Ahamada Soukouna (Mali), yhteispuheenjohtaja Louis Michel, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritania), Mohamed Ben Oumar (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Ignazio Corrao, Adjedoue Weidou (Tšad), Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Jean-Luc Schaffhauser, Joachim Zeller, Joyce Laboso (Kenia), Mariya Gabriel ja Musa Hussein Naib (Eritrea).

Jäsenet korostivat, että terroristijärjestöjen kasvavan uhan torjunta edellyttää sekä ilmiön perussyihin puuttuvia pitkän aikavälin toimia että kansainvälisten ponnistelujen pikaista lisäämistä. Jäsenet korostivat myös terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden välistä yhteyttä sekä sitä, että Afrikan maiden terrorismin vastaisten toimien lisääminen ja globaalin ongelman ratkaisu edellyttää tukea kansainväliseltä yhteisöltä.

Claude Moniquet päätti keskustelun. Kristin de Peyron (EUH) esitti loppuyhteenvedon.

2.   Kansallisen sovinnon haaste konfliktien ja kriisien koettelemissa maissa

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Komi Selom Klassou (Togo) ja Joachim Zeller

Komi Selom Klassou (Togo) ja Joachim Zeller esittelivät mietinnön

Puheenvuorot: Boniface Yêhouétomè (Benin), Mariya Gabriel, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Laurent Ngon-Baba (Keski-Afrikan tasavalta), yhteispuheenjohtaja Louis Michel, Bodil Ceballos, Netty Baldeh (Gambia), Ignazio Corrao, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Davor Ivo Stier, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Francesc Gambús, Adjedoue Weidou (Tšad) ja Sangoné Sall (Senegal).

Jäsenet korostivat, että konfliktin jälkeisen sovinnon epäonnistuminen johtaa uusiin ja toistuviin konflikteihin. Jäsenet olivat yhtä mieltä siitä, että kestävän sovinnon edellytyksenä on oikeudenmukaisen tasapainon löytäminen oikeuden ja sovinnon, muistamisen ja yhteiskunnallisen rauhan välillä. Jäsenet korostivat tiettyjen kansallisten ja alueellisten piirteiden huomioon ottamisen tärkeyttä sekä sitä, että sovintoon pyrkiminen kansallisella tasolla ei riitä, vaan kaikki ryhmät, erityisesti naiset ja nuoret, on otettava mukaan paikallisella tasolla.

Yhteisesittelijät päättivät keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 11.05 ja sitä jatkettiin klo 12.10)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

3.   Äänestys kolmen pysyvän valiokunnan mietintöihin sisältyvistä päätöslauselmaesityksistä

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Kansallisen sovinnon haaste konfliktien ja kriisien koettelemissa maissa (AKT-EU/101.715/14/lopullinen)
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Komi Selom Klassoun (Togo) ja Joachim Zellerin mietintö
  Hyväksytty tarkistus: suullinen tarkistus 1
  Rauennut tarkistus: 1 ja kappale 17
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 55 puolesta ja 1 vastaan. |
| --- | --- |

—

Kansallisen sovinnon haaste konfliktien ja kriisien koettelemissa maissa (AKT-EU/101.715/14/lopullinen)

Poliittisten asioiden valiokunta

Komi Selom Klassoun (Togo) ja Joachim Zellerin mietintö

Hyväksytty tarkistus: suullinen tarkistus 1

Rauennut tarkistus: 1 ja kappale 17

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 55 puolesta ja 1 vastaan.

| — | Yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategia kestävän kehityksen aikaan saamiseksi (AKT-EU/101.700/14/lopullinen)
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Arnaldo Andrade Ramosin (Kap Verde) ja Bogdan Brunon Wentan mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 1 ja suullinen tarkistus 1
  Rauennut tarkistus: 2
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategia kestävän kehityksen aikaan saamiseksi (AKT-EU/101.700/14/lopullinen)

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Arnaldo Andrade Ramosin (Kap Verde) ja Bogdan Brunon Wentan mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1 ja suullinen tarkistus 1

Rauennut tarkistus: 2

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Aliravitsemuksen sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset AKT-maissa (AKT-EU/101.717/14/lopullinen)
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Alban Bagbinin (Ghana) ja Nobert Neuserin mietintö
  Hylätty tarkistus: 1
  EPP-ryhmä pyysi äänestystä edustusryhmittäin 32 ja 33 kohdasta sekä johdanto-osan Aa kappaleesta, minkä seurauksena ne hylättiin. S&D- ja ALDE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan N kappaleesta, ja kappaleen kaikki osat hyväksyttiin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Aliravitsemuksen sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset AKT-maissa (AKT-EU/101.717/14/lopullinen)

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Alban Bagbinin (Ghana) ja Nobert Neuserin mietintö

Hylätty tarkistus: 1

EPP-ryhmä pyysi äänestystä edustusryhmittäin 32 ja 33 kohdasta sekä johdanto-osan Aa kappaleesta, minkä seurauksena ne hylättiin. S&D- ja ALDE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan N kappaleesta, ja kappaleen kaikki osat hyväksyttiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

4.   Äänestys kiireellisiä asioita koskevista päätöslauselmaesityksistä

| — | Ebolaepidemia (AKT-EU 101.727/14/lopullinen)
  Hyväksytty tarkistus: 1
  Hylätty tarkistus: 3
  Poistettu tarkistus 2
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Ebolaepidemia (AKT-EU 101.727/14/lopullinen)

Hyväksytty tarkistus: 1

Hylätty tarkistus: 3

Poistettu tarkistus 2

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Terrorismin leviäminen Afrikassa (AKT-UE/101.728/14/lopullinen)
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Terrorismin leviäminen Afrikassa (AKT-UE/101.728/14/lopullinen)

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää.

5.   Pöytäkirjojen hyväksyminen maanantaina 1. joulukuuta 2014 iltapäivällä ja 2. joulukuuta 2014 aamulla ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

6.   Muut asiat

Catherine Bearder ja yhteispuheenjohtaja Louis Michel kertoivat edustajakokoukselle, että Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa sijaitsevasta kansallispuistosta kertova elokuva Virunga oli nimitetty Oscar-ehdokkaaksi parhaan dokumenttielokuvan kategoriassa.

7.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 29. täysistunnon aika ja paikka

Seuraava kokous pidetään 15.–17. kesäkuuta 2015 Port Vilassa (Vanuatu).

(Istunto päättyi klo 12.30.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Alhaj Muhammad MUMUNI and

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAIKA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| | |
| ANGOLA | ADINOLFI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | AGEA |
| BAHAMA | ALIOT |
| BARBADOS (varapj.) | ARENA |
| BELIZE | BAY |
| BENIN | BEARDER |
| BOTSWANA | BUONANNO |
| BURKINA FASO | CAMPBELL BANNERMAN |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN | CEBALLOS |
| KAP VERDE | CHRISTENSEN |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CORRAO |
| TŠAD (varapj.) | DANCE |
| KOMORIT | DELAHAYE |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapj.) | DE SARNEZ |
| KONGON TASAVALTA | DUDA (varapj.) |
| COOKINSAARET | DUNCAN |
| NORSUNLUURANNIKKO | ENGSTRÖM |
| DJIBOUTI | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINICA | FERRARA |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | FERREIRA (varapj.) |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (1) | FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ |
| ERITREA | FLORENZ |
| ETIOPIA (varapj.) | GABRIEL |
| FIDŽI | GÁL |
| GABON | GARDIAZABAL RUBIAL |
| GAMBIA | GEBHARDT |
| GHANA | GERICKE |
| GRENADA | GERINGER DE OEDENBERG |
| GUINEA | GIRAUTA VIDAL |
| GUINEA-BISSAU | GIUFFRIDA |
| GUYANA | GOERENS |
| HAITI | GRIESBECK |
| JAMAIKA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HANNAN (varapj.) |
| LESOTHO | HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIA | HETMAN |
| MADAGASKAR | HEUBUCH |
| MALAWI (varapj.) | ITURGAIZ |
| MALI | KARSKI |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | KYENGE (varapj.) |
| MAURITANIA | LÓPEZ AGUILAR (varapj.) |
| MAURITIUS | LÖSING |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | MCAVAN |
| MOSAMBIK (varapj.) | MANSCOUR (varapj.) |
| NAMIBIA | MARUSIK |
| NAURU | MIZZI |
| NIGER | MUSELIER (varapj.) |
| NIGERIA (varapj.) | MUSSOLINI |
| NIUE (varapj.) | NART (varapj.) |
| PALAU | NEGRESCU |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | NEUSER |
| RUANDA | NOICHL |
| SAINT KITTS JA NEVIS | OMARJEE |
| SAINT LUCIA | PAPADIMOULIS |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | PEDICINI (varapj.) |
| SAMOA | PHILIPPOT |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | POGLIESE |
| SENEGAL (varapj.) | RIVASI (varapj.) |
| SEYCHELLIT | ROLIN |
| SIERRA LEONE | ROSATI |
| SALOMONSAARET | RUAS (varapj.) |
| SOMALIA | SALVINI |
| ETELÄ-AFRIKKA | SARGENTINI |
| SUDAN (varapj.) (1) | SCHREIJER-PIERIK |
| SURINAM (varapj.) | SENRA RODRÍGUEZ |
| SWAZIMAA | STOLOJAN |
| TANSANIA | THOMAS |
| ITÄ-TIMOR | VAIDERE |
| TOGO | WENTA |
| TONGA (varapj.) | WERNER |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WIELAND |
| TUVALU | WIŚNIEWSKA (varapj.) |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZELLER |
| SAMBIA | ZORRINHO |
| ZIMBABWE | ZWIEFKA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

JACKSON (JAMAIKA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA

ADINOLFI

ANTIGUA JA BARBUDA

AGEA

BAHAMA

ALIOT

BARBADOS (varapj.)

ARENA

BELIZE

BAY

BENIN

BEARDER

BOTSWANA

BUONANNO

BURKINA FASO

CAMPBELL BANNERMAN

BURUNDI

CASA

KAMERUN

CEBALLOS

KAP VERDE

CHRISTENSEN

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CORRAO

TŠAD (varapj.)

DANCE

KOMORIT

DELAHAYE

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapj.)

DE SARNEZ

KONGON TASAVALTA

DUDA (varapj.)

COOKINSAARET

DUNCAN

NORSUNLUURANNIKKO

ENGSTRÖM

DJIBOUTI

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINICA

FERRARA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

FERREIRA (varapj.)

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (1)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

ERITREA

FLORENZ

ETIOPIA (varapj.)

GABRIEL

FIDŽI

GÁL

GABON

GARDIAZABAL RUBIAL

GAMBIA

GEBHARDT

GHANA

GERICKE

GRENADA

GERINGER DE OEDENBERG

GUINEA

GIRAUTA VIDAL

GUINEA-BISSAU

GIUFFRIDA

GUYANA

GOERENS

HAITI

GRIESBECK

JAMAIKA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HANNAN (varapj.)

LESOTHO

HERRANZ GARCÍA

LIBERIA

HETMAN

MADAGASKAR

HEUBUCH

MALAWI (varapj.)

ITURGAIZ

MALI

KARSKI

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

KYENGE (varapj.)

MAURITANIA

LÓPEZ AGUILAR (varapj.)

MAURITIUS

LÖSING

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

MCAVAN

MOSAMBIK (varapj.)

MANSCOUR (varapj.)

NAMIBIA

MARUSIK

NAURU

MIZZI

NIGER

MUSELIER (varapj.)

NIGERIA (varapj.)

MUSSOLINI

NIUE (varapj.)

NART (varapj.)

PALAU

NEGRESCU

PAPUA-UUSI-GUINEA

NEUSER

RUANDA

NOICHL

SAINT KITTS JA NEVIS

OMARJEE

SAINT LUCIA

PAPADIMOULIS

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

PEDICINI (varapj.)

SAMOA

PHILIPPOT

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

POGLIESE

SENEGAL (varapj.)

RIVASI (varapj.)

SEYCHELLIT

ROLIN

SIERRA LEONE

ROSATI

SALOMONSAARET

RUAS (varapj.)

SOMALIA

SALVINI

ETELÄ-AFRIKKA

SARGENTINI

SUDAN (varapj.) (1)

SCHREIJER-PIERIK

SURINAM (varapj.)

SENRA RODRÍGUEZ

SWAZIMAA

STOLOJAN

TANSANIA

THOMAS

ITÄ-TIMOR

VAIDERE

TOGO

WENTA

TONGA (varapj.)

WERNER

TRINIDAD JA TOBAGO

WIELAND

TUVALU

WIŚNIEWSKA (varapj.)

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZELLER

SAMBIA

ZORRINHO

ZIMBABWE

ZWIEFKA

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), yhteispuheenjohtaja
  BURKINA FASO, varapj.
  WAIS (DJIBOUTI), varapj. | GOERENS, yhteispuheenjohtaja
  ZELLER, varapj.
  GUERRERO SALOM, varapj. |
| | |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)
  DJABIR (KOMORIT)
  KONGON TASAVALTA
  DACOURY-TABLEY (NORSUNLUURANNIKKO)
  FIDŽI
  SEERAJ (GUYANA)
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAIKA)
  LABOSO (KENIA)
  LIBERIA
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLINSAARET
  SITHOLE (MOSAMBIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  NDUGAI (TANSANIA)
  SANTOS (ITÄ-TIMOR)
  KLASSOU (TOGO)
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

HLONGWANE (ZIMBABWE), yhteispuheenjohtaja

BURKINA FASO, varapj.

WAIS (DJIBOUTI), varapj.

GOERENS, yhteispuheenjohtaja

ZELLER, varapj.

GUERRERO SALOM, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)

DJABIR (KOMORIT)

KONGON TASAVALTA

DACOURY-TABLEY (NORSUNLUURANNIKKO)

FIDŽI

SEERAJ (GUYANA)

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAIKA)

LABOSO (KENIA)

LIBERIA

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLINSAARET

SITHOLE (MOSAMBIK)

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

NDUGAI (TANSANIA)

SANTOS (ITÄ-TIMOR)

KLASSOU (TOGO)

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| TRINIDAD JA TOBAGO, yhteispuheenjohtaja
  KING-ROUSSEAU (TRINIDAD JA TOBAGO), varapj.
  TONGA (varapj.) | FERRARA, yhteispuheenjohtaja
  ESTARÀS FERRAGUT, varapj.
  MANSCOUR, varapj. |
| | |
| WORRELL (BARBADOS)
  BOTSWANA
  KARERWA (BURUNDI)
  KAP VERDE
  WA BASHARA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (2)

  DAGO (ETIOPIA)
  SYLLA (GUINEA)
  MANI (GUINEA-BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFIMBELO (MADAGASKAR)
  NAMIBIA
  NIGERIA
  NIUE
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONSAARET
  SAINT KITTS JA NEVIS
  ST. LUCIA
  MAGID (SUDAN) (2)

  PANKA (SURINAM)
  DLAMINI (SWAZIMAA)
  OULANYAH (UGANDA)
  HAMUDULU (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

TRINIDAD JA TOBAGO, yhteispuheenjohtaja

KING-ROUSSEAU (TRINIDAD JA TOBAGO), varapj.

TONGA (varapj.)

FERRARA, yhteispuheenjohtaja

ESTARÀS FERRAGUT, varapj.

MANSCOUR, varapj.

WORRELL (BARBADOS)

BOTSWANA

KARERWA (BURUNDI)

KAP VERDE

WA BASHARA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (2)

DAGO (ETIOPIA)

SYLLA (GUINEA)

MANI (GUINEA-BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFIMBELO (MADAGASKAR)

NAMIBIA

NIGERIA

NIUE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SALL (SENEGAL)

SALOMONSAARET

SAINT KITTS JA NEVIS

ST. LUCIA

MAGID (SUDAN) (2)

PANKA (SURINAM)

DLAMINI (SWAZIMAA)

OULANYAH (UGANDA)

HAMUDULU (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| GABON, yhteispuheenjohtaja
  BALDEH (GAMBIA), varapj.
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA, varapj. | RIVASI, yhteispuheenjohtaja
  AGEA, varapj.
  MUSSOLINI, varapj. |
| | |
| PEREIRA (ANGOLA)
  BAHAMA
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (TŠAD)
  COOKINSAARET
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  ASAMOAH (GHANA)
  GARRAWAY (GRENADA)
  SOFONIA (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURITANIA)
  MAURITIUS
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  OUMAR (NIGER)
  KAWAI (PALAU)
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  UWMANIPAYE (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEYCHELLIT)
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DUNJWA (ETELÄ-AFRIKKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  MARUSIK
  McAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

GABON, yhteispuheenjohtaja

BALDEH (GAMBIA), varapj.

DOMINIKAANINEN TASAVALTA, varapj.

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

AGEA, varapj.

MUSSOLINI, varapj.

PEREIRA (ANGOLA)

BAHAMA

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (TŠAD)

COOKINSAARET

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

ASAMOAH (GHANA)

GARRAWAY (GRENADA)

SOFONIA (LESOTHO)

ZAMEL (MAURITANIA)

MAURITIUS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

OUMAR (NIGER)

KAWAI (PALAU)

PAPUA-UUSI-GUINEA

UWMANIPAYE (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEYCHELLIT)

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DUNJWA (ETELÄ-AFRIKKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

MARUSIK

McAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Tarkkailijana.

(2)  Tarkkailijana.

---

LIITE II

STRASBOURGISSA (RANSKASSA) 1.–3. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN KOKOUKSEN LÄSNÄOLOLISTA

| JACKSON (Jamaika), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| | |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (varapj.)
  YEHOUETOME (Benin)
  KARERWA (Burundi)
  GBERI (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Kap Verde)
  DJABIR (Komorit)
  N’GON-BABA (Keski-Afrikan tasavalta)
  WEIDOU (Tšad) (varapj.)
  NSIMBA MWANDO (Kongon demokraattinen tasavalta) (varapj.)
  NDOU ANE (Kongon tasavalta)
  DACOURY-TABLEY (Norsunluurannikko)
  WAIS (Djibouti)
  JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta)
  NAIB (Eritrea)
  DAGO (Etiopia) (varapj.)
  ASANGONO (Päiväntasaajan Guinea) (2)

  MILEBOU (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  ASAMOAH (Ghana)
  GARRAWAY (Grenada)
  SYLLA (Guinea)
  MANE (Guinea-Bissau)
  SEERAJ (Guyana)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaika)
  LABOSO (Kenia)
  SOFONIA (Lesotho)
  MUNTHALE (Liberia)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malawi)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritania)
  SITHOLE (Mosambik)
  NAHOLO (Namibia)
  OUMAR (Niger)
  ATOSE (Nigeria)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua-Uusi-Guinea)
  UWMANIPAYE (Ruanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Samoa)
  SALL (Senegal) (varapj.)
  POOLE (Seychellit)
  BUNDU (Sierra Leone)
  DUNJWA (Etelä-Afrikka)
  AMIR (Sudan) (2)

  PANKA (Surinam) (varapj.)
  DLAMINI (Swazimaa)
  NDUGAI (Tansania)
  SANTOS (Itä-Timor) (1)

  KLASSOU (Togo)
  KING-ROUSSEAU (Trinidad ja Tobago) (1)

  TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  HAMUDULU (Sambia)
  RUKOBO (Zimbabwe) | AGEA
  BEARDER
  CEBALLOS
  CORRAO
  FERREIRA (3)
   (4)

  GABRIEL
  GAHLER (GÁLin puolesta)
  GAMBUS (HERRANZ GARCIAn puolesta)
  GERICKE
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GUERRERO SALOM (3)
   (4)

  HEUBUCH (3)
   (4)

  KYENGE (3)
   (5)

  LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

  MARTIN (MANSCOURin puolesta) J.) (3)
   (4)

  McAVAN
  NART (3)

  NEUSER
  PEDICINI
  PONGA (DELAHAYEn puolesta)
  RIVASI (3)

  SCHAFFHAUSER (ALIOTin puolesta)
  SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

  SILVA PEREIRA (THOMASin puolesta) (3)
   (4)

  STIER (CASAn puolesta)
  STOLOJAN
  TELICKA (DE SARNEZin puolesta) (3)
   (4)

  THEOCHAROUS (MUSSOLINIn puolesta)
  WENTA (3)
   (5)

  WIELAND (3)

  ZELLER
  ZORRINHO (3)
   (4) |

JACKSON (Jamaika), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (varapj.)

YEHOUETOME (Benin)

KARERWA (Burundi)

GBERI (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Kap Verde)

DJABIR (Komorit)

N’GON-BABA (Keski-Afrikan tasavalta)

WEIDOU (Tšad) (varapj.)

NSIMBA MWANDO (Kongon demokraattinen tasavalta) (varapj.)

NDOU ANE (Kongon tasavalta)

DACOURY-TABLEY (Norsunluurannikko)

WAIS (Djibouti)

JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta)

NAIB (Eritrea)

DAGO (Etiopia) (varapj.)

ASANGONO (Päiväntasaajan Guinea) (2)

MILEBOU (Gabon)

BALDEH (Gambia)

ASAMOAH (Ghana)

GARRAWAY (Grenada)

SYLLA (Guinea)

MANE (Guinea-Bissau)

SEERAJ (Guyana)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaika)

LABOSO (Kenia)

SOFONIA (Lesotho)

MUNTHALE (Liberia)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malawi)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritania)

SITHOLE (Mosambik)

NAHOLO (Namibia)

OUMAR (Niger)

ATOSE (Nigeria)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua-Uusi-Guinea)

UWMANIPAYE (Ruanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Samoa)

SALL (Senegal) (varapj.)

POOLE (Seychellit)

BUNDU (Sierra Leone)

DUNJWA (Etelä-Afrikka)

AMIR (Sudan) (2)

PANKA (Surinam) (varapj.)

DLAMINI (Swazimaa)

NDUGAI (Tansania)

SANTOS (Itä-Timor) (1)

KLASSOU (Togo)

KING-ROUSSEAU (Trinidad ja Tobago) (1)

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

HAMUDULU (Sambia)

RUKOBO (Zimbabwe)

AGEA

BEARDER

CEBALLOS

CORRAO

FERREIRA (3)
   (4)

GABRIEL

GAHLER (GÁLin puolesta)

GAMBUS (HERRANZ GARCIAn puolesta)

GERICKE

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GUERRERO SALOM (3)
   (4)

HEUBUCH (3)
   (4)

KYENGE (3)
   (5)

LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

MARTIN (MANSCOURin puolesta) J.) (3)
   (4)

McAVAN

NART (3)

NEUSER

PEDICINI

PONGA (DELAHAYEn puolesta)

RIVASI (3)

SCHAFFHAUSER (ALIOTin puolesta)

SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

SILVA PEREIRA (THOMASin puolesta) (3)
   (4)

STIER (CASAn puolesta)

STOLOJAN

TELICKA (DE SARNEZin puolesta) (3)
   (4)

THEOCHAROUS (MUSSOLINIn puolesta)

WENTA (3)
   (5)

WIELAND (3)

ZELLER

ZORRINHO (3)
   (4)

Muut osallistujat:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEDRO

JAIME

PEDRO

ANDRÉ

SALAKIAKU

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSWANA

MATAMBO

BURUNDI

MWIDOGO

HABONIMANA

NIYUBAHWE

NDAYIRORERE

UGANDA

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGOUNGOURE SAMBA

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

NHON-BABA

NOUGANGA

TŠAD

ADJI

MOG-NANGAR

GUELPINA

KONGON TASAVALTA

TSATY MABIALA

INGANI

MVOUAMA

BANDOUBOULA

MADZOU

DOUMA

MENGA

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

BASIALA MAKA

MOLEKO MOLIWA

MUKALAY

LUKUKA

MABAYA

NORSUNLUURANNIKKO

S. TOURE

DJIBOUTI

GOUMANEH

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA MENGUE

ENGOGA MBO NCHAMA

GABON

MANGOUALA

NDONG NZONG

RISSONGA

NZEH ELLANG

GAMBIA

SILLAH

NJIE

CAMARA

GHANA

ALIFO

NSIAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

SOUMAH

GUINEA-BISSAU

MANE

DIAS

JAMAIKA

PHILLIPS

KENIA

KEMBI GITURA

OCHIENG

SIALAI

MBAYA

NDINDIRI

CHEBET

KARWITHA

MADAGASKAR

VANOVASON

LEVAO

RAHARINIRINA

LIAHOSOA

RAZAFINDRATASY

MALAWI

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

PATEL

MALI

CISSE

M. DIALLO

MAURITANIA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

MOKHTAR

MINT HAMA OULD GHRIB

MOSAMBIK

NEMBA UAIENE

DAVA

MATE

NIGER

TIEMOKO

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

ILLO

MCAZALICA

NIGERIA

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

SENEGAL

SECK

LO

TALL

SIERRA LEONE

KUYEMBEH

LEWALLY

SORIE

KOROMA

ETELÄ-AFRIKKA

STEENHUISEN

L.M. NZIMANDE

L. NZIMANDE

ROTHKEGEL

MADLALA

PAULSEN

SURINAM

NELSON

VISHNUDATT

TANSANIA

MWANJELWA

YAKUBU

MAKWAI

TOGO

AZILAN

TRINIDAD JA TOBAGO

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

AKOL OKULLU

BAKO

TANNA

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

SAMBIA

KABWE

MUBANGA

MUMBA

NGULUBE

AKT-valtioiden ministerineuvosto

MOHAMED DIARÉ, Guinean tasavallan talous- ja valtiovarainministeri, AKT-neuvoston puheenjohtaja

EUROOPAN NEUVOSTO

EUROOPAN KOMISSIO

NEVEN MIMICA, kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

DE PEYRON, osaston päällikkö, yleisafrikkalaiset asiat

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

VERBOVEN

AFRIKAN UNIONI

IGUEH

AKT-VALTIOIDEN SIHTEERISTÖ

MUMUNI, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO-NALDA, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Tarkkailijana.

(3)  Läsnä 1. joulukuuta 2014.

(4)  Läsnä 2. joulukuuta 2014.

(5)  Läsnä 3. joulukuuta 2014.

---

LIITE III

EI-PARLAMENTAARISTEN EDUSTAJIEN AKKREDITOINTI

Itä-Timor

Nelson SANTOS

Suurlähettiläs

Itä-Timorin suurlähetystö

Trinidad ja Tobago

Margaret Allison KING-ROUSSEAU

Suurlähettiläs

Trinidadin ja Tobagon suurlähetystö

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

Kansallisen sovinnon haasteesta konfliktien ja kriisien koettelemissa maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014, |
| --- | --- |

—

kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan sekä 21 artiklan 1 ja 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan sekä 21 artiklan 1 ja 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeus- ja kansalaisoikeustoimikunnan Banjulissa Gambiassa 9.–22. huhtikuuta 2013 pitämässään 53. sääntömääräisessä kokouksessa antaman päätöslauselman 235 siirtymäkauden oikeusjärjestelyistä Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeus- ja kansalaisoikeustoimikunnan Banjulissa Gambiassa 9.–22. huhtikuuta 2013 pitämässään 53. sääntömääräisessä kokouksessa antaman päätöslauselman 235 siirtymäkauden oikeusjärjestelyistä Afrikassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 1. kesäkuuta 2006 antaman päätöslauselman naisten asemasta aseellisissa selkkauksissa sekä heidän roolistaan maan konfliktinjälkeisessä jälleenrakentamisessa ja demokratiakehityksessä (2005/2215(INI)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 1. kesäkuuta 2006 antaman päätöslauselman naisten asemasta aseellisissa selkkauksissa sekä heidän roolistaan maan konfliktinjälkeisessä jälleenrakentamisessa ja demokratiakehityksessä (2005/2215(INI)),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansainväliset ihmisoikeusyleissopimukset, 12. elokuuta 1949 tehdyt Geneven yleissopimukset ja niihin 8. kesäkuuta 1977 lisätyt pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansainväliset ihmisoikeusyleissopimukset, 12. elokuuta 1949 tehdyt Geneven yleissopimukset ja niihin 8. kesäkuuta 1977 lisätyt pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin raportin oikeusvaltiosta ja siirtymäkauden oikeusjärjestelystä yhteiskunnissa konfliktien aikana ja niiden jälkeen (S/2004/616) sekä sen sisältämät asiaan kuuluvat suositukset, ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin YK:n oikeusvaltioperiaatteen tuen lisäämistä koskevan raportin ”Uniting our strengths: enhancing United Nations support for the rule of law” (A/61/636-S/2006/980) ja sovinnonvälityksen ja sen tukitoimien lisäämistä koskevan raportin ”Enhancing mediation and its support activities” (S/2009/189), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin raportin oikeusvaltiosta ja siirtymäkauden oikeusjärjestelystä yhteiskunnissa konfliktien aikana ja niiden jälkeen (S/2004/616) sekä sen sisältämät asiaan kuuluvat suositukset, ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin YK:n oikeusvaltioperiaatteen tuen lisäämistä koskevan raportin ”Uniting our strengths: enhancing United Nations support for the rule of law” (A/61/636-S/2006/980) ja sovinnonvälityksen ja sen tukitoimien lisäämistä koskevan raportin ”Enhancing mediation and its support activities” (S/2009/189),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomission päätöslauselmat ihmisoikeuksista ja siirtymäkauden oikeusjärjestelyistä (2005/70, 20. huhtikuuta 2005), rankaisemattomuudesta (2005/81, 21. huhtikuuta 2005) ja oikeudesta totuuteen (2005/66, 20. huhtikuuta 2005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomission päätöslauselmat ihmisoikeuksista ja siirtymäkauden oikeusjärjestelyistä (2005/70, 20. huhtikuuta 2005), rankaisemattomuudesta (2005/81, 21. huhtikuuta 2005) ja oikeudesta totuuteen (2005/66, 20. huhtikuuta 2005),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 16. joulukuuta 2005 antaman päätöslauselman 60/147 oikeutta oikeussuojakeinoihin koskevista perusperiaatteista ja suuntaviivoista sekä korvauksista kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön vakavien loukkausten ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakavien loukkausten uhreille sekä ihmisoikeusneuvoston 24. syyskuuta 2008 antamat päätöslauselmat 9/10 ja 9/11 ihmisoikeuksista ja siirtymäkauden oikeusjärjestelyistä sekä oikeudesta totuuteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 16. joulukuuta 2005 antaman päätöslauselman 60/147 oikeutta oikeussuojakeinoihin koskevista perusperiaatteista ja suuntaviivoista sekä korvauksista kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön vakavien loukkausten ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakavien loukkausten uhreille sekä ihmisoikeusneuvoston 24. syyskuuta 2008 antamat päätöslauselmat 9/10 ja 9/11 ihmisoikeuksista ja siirtymäkauden oikeusjärjestelyistä sekä oikeudesta totuuteen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 12. lokakuuta 2009 antaman päätöslauselman 12/12 oikeudesta totuuteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 12. lokakuuta 2009 antaman päätöslauselman 12/12 oikeudesta totuuteen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 16. huhtikuuta 2010 antaman lausunnon konfliktien jälkeisestä rauhanrakennustyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 16. huhtikuuta 2010 antaman lausunnon konfliktien jälkeisestä rauhanrakennustyöstä,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 29. kesäkuuta 2010 antaman lausunnon oikeusvaltioperiaatteen edistämisestä ja vahvistamisesta kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 29. kesäkuuta 2010 antaman lausunnon oikeusvaltioperiaatteen edistämisestä ja vahvistamisesta kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisessä,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 31. lokakuuta 2000 antaman naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan päätöslauselman 1325, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 31. lokakuuta 2000 antaman naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan päätöslauselman 1325,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 18. lokakuuta 2013 antaman päätöslauselman 2122, jolla pyritään vahvistamaan naisten roolia kaikissa konfliktien ehkäisemisen vaiheissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 18. lokakuuta 2013 antaman päätöslauselman 2122, jolla pyritään vahvistamaan naisten roolia kaikissa konfliktien ehkäisemisen vaiheissa,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 28. huhtikuuta 2014 antaman päätöslauselman 2151 kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä ja turvallisuusalan uudistuksen haasteista ja mahdollisuuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 28. huhtikuuta 2014 antaman päätöslauselman 2151 kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä ja turvallisuusalan uudistuksen haasteista ja mahdollisuuksista,

| — | ottaa huomioon Haagissa vuonna 1954 tehdyn UNESCOn yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa ja sen 26. maaliskuuta 1999 hyväksytyn toisen pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Haagissa vuonna 1954 tehdyn UNESCOn yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa ja sen 26. maaliskuuta 1999 hyväksytyn toisen pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Etelä-Afrikan totuus- ja sovintokomission raportin, jossa pyrittiin luetteloimaan kaikki vuoden 1960 Sharpevillen verilöylyn jälkeen maassa tehdyt ihmisoikeuksien loukkaukset kansallisen sovinnon aikaansaamiseksi väkivallantekojen uhrien ja niiden tekijöiden välillä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etelä-Afrikan totuus- ja sovintokomission raportin, jossa pyrittiin luetteloimaan kaikki vuoden 1960 Sharpevillen verilöylyn jälkeen maassa tehdyt ihmisoikeuksien loukkaukset kansallisen sovinnon aikaansaamiseksi väkivallantekojen uhrien ja niiden tekijöiden välillä,

| — | ottaa huomioon käsikirjan ”Reconciliation After Violent Conflict”, jonka on tuottanut Kansainvälinen demokratia- ja vaaliapuinstituutti (IDEA), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon käsikirjan ”Reconciliation After Violent Conflict”, jonka on tuottanut Kansainvälinen demokratia- ja vaaliapuinstituutti (IDEA),

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 julkaistun käsikirjan ”OECD DAC Handbook on Security System Reform (SSR): Supporting Security and Justice”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 julkaistun käsikirjan ”OECD DAC Handbook on Security System Reform (SSR): Supporting Security and Justice”,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman aiheesta ”Terrorismin globaali laajentuminen: internetin ja sosiaalisen median asema”, hyväksytty Strasbourgissa 19. maaliskuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman aiheesta ”Terrorismin globaali laajentuminen: internetin ja sosiaalisen median asema”, hyväksytty Strasbourgissa 19. maaliskuuta 2014,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.715/14/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.715/14/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon, että monissa AKT-maissa ja Euroopan unionin maissa on tai on ollut sisäisiä aseellisia selkkauksia, jotka ovat syntyneet poliittisista, yhteiskunnallisista, taloudellisista, etnisistä tai uskonnollisista jännitteistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että monissa AKT-maissa ja Euroopan unionin maissa on tai on ollut sisäisiä aseellisia selkkauksia, jotka ovat syntyneet poliittisista, yhteiskunnallisista, taloudellisista, etnisistä tai uskonnollisista jännitteistä;

| B. | katsoo, että perustavanlaatuisten sosio-ekonomisten edellytysten luominen on tärkeää, jotta voidaan varmistaa todella osallistava vakautus- ja kehitysprosessi, ja että tällainen prosessi on ainoa tapa estää konflikteja toistumasta yhä uudelleen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että perustavanlaatuisten sosio-ekonomisten edellytysten luominen on tärkeää, jotta voidaan varmistaa todella osallistava vakautus- ja kehitysprosessi, ja että tällainen prosessi on ainoa tapa estää konflikteja toistumasta yhä uudelleen;

| C. | ottaa huomioon, että konfliktit vahvistavat nälänhädän ja absoluuttisen köyhyyden ilmiöitä ja pysäyttävät kehityksen pitkiksi ajoiksi sekä luovat samalla monia hyvin vaikeita ja pitkäaikaisia tilanteita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että konfliktit vahvistavat nälänhädän ja absoluuttisen köyhyyden ilmiöitä ja pysäyttävät kehityksen pitkiksi ajoiksi sekä luovat samalla monia hyvin vaikeita ja pitkäaikaisia tilanteita;

| D. | katsoo, että konfliktien kesto, väkivaltaisuuksien laajuus ja uhrien määrä vaikuttavat siihen, kuinka vaikeaa konfliktien ratkaiseminen ja aidon sovinnon saavuttaminen on; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että konfliktien kesto, väkivaltaisuuksien laajuus ja uhrien määrä vaikuttavat siihen, kuinka vaikeaa konfliktien ratkaiseminen ja aidon sovinnon saavuttaminen on;

| E. | katsoo, että konfliktien haitallinen vaikutus naisiin ja lapsiin ja siten rauhaan ja sovintoon on uhka vakaudelle ja kehitykselle; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että konfliktien haitallinen vaikutus naisiin ja lapsiin ja siten rauhaan ja sovintoon on uhka vakaudelle ja kehitykselle;

| F. | ottaa huomioon, että eräät konfliktit saattavat käynnistää suuria väestön siirtymisiä ja aiheuttaa siten kokonaisten alueiden talouksien ja väestörakenteen häiriöitä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että eräät konfliktit saattavat käynnistää suuria väestön siirtymisiä ja aiheuttaa siten kokonaisten alueiden talouksien ja väestörakenteen häiriöitä;

| G. | katsoo, että on tärkeää torjua rasistisia motiiveja sekä syrjiviä ja suvaitsemattomia suuntauksia; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että on tärkeää torjua rasistisia motiiveja sekä syrjiviä ja suvaitsemattomia suuntauksia;

| H. | katsoo, että naisten ja tyttöjen oikeuksien turvaaminen ja heidän täysimittainen ja jatkuva osallistumisensa konfliktien ratkaisemiseen ja kansallisiin sovintoprosesseihin ovat avaintekijöitä kestävän rauhan ja turvallisuuden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että naisten ja tyttöjen oikeuksien turvaaminen ja heidän täysimittainen ja jatkuva osallistumisensa konfliktien ratkaisemiseen ja kansallisiin sovintoprosesseihin ovat avaintekijöitä kestävän rauhan ja turvallisuuden saavuttamiseksi;

| I. | katsoo, että sovinto on sekä tavoite että toive, ja tästä syystä aidon sovinnon saavuttaminen on äärimmäisen monitahoinen ja pitkä prosessi, joka saattaa ulottua useiden sukupolvien yli ja edellyttää yhteistä ja sitkeää onnistumisen halua sekä sellaisten riippumattomien organisaatioiden osallistumista, joihin kaikki osapuolet luottavat; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että sovinto on sekä tavoite että toive, ja tästä syystä aidon sovinnon saavuttaminen on äärimmäisen monitahoinen ja pitkä prosessi, joka saattaa ulottua useiden sukupolvien yli ja edellyttää yhteistä ja sitkeää onnistumisen halua sekä sellaisten riippumattomien organisaatioiden osallistumista, joihin kaikki osapuolet luottavat;

| J. | katsoo, että sovintoa ei voida saavuttaa ilman tarkkaa luetteloa kaikkien osapuolten tekemistä loukkauksista ja rikoksista, näiden tekojen vakavaa ja oikeudenmukaista tutkintaa, tekojen ja niiden olosuhteiden tunnustamista tekijöiden ja uhrien taholta sekä jonkinlaista oikeudenmukaista korvausta; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että sovintoa ei voida saavuttaa ilman tarkkaa luetteloa kaikkien osapuolten tekemistä loukkauksista ja rikoksista, näiden tekojen vakavaa ja oikeudenmukaista tutkintaa, tekojen ja niiden olosuhteiden tunnustamista tekijöiden ja uhrien taholta sekä jonkinlaista oikeudenmukaista korvausta;

| K. | katsoo, että sovintotoimet voivat olla tehokkaita vain, jos ne ovat kansainvälisen oikeuden, etenkin ihmisoikeuslainsäädännön, mukaisia; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että sovintotoimet voivat olla tehokkaita vain, jos ne ovat kansainvälisen oikeuden, etenkin ihmisoikeuslainsäädännön, mukaisia;

| L. | ottaa huomioon, että monet rikokset kuuluvat kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaan, joka joissain tapauksissa on ainoa viranomainen, joka kykenee nostamaan rikoksista syytteitä, antamaan niistä tuomioita ja määräämään niistä rangaistuksia sekä estämään rankaisemattomuutta ja luomaan pelotteita rikollisille; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että monet rikokset kuuluvat kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaan, joka joissain tapauksissa on ainoa viranomainen, joka kykenee nostamaan rikoksista syytteitä, antamaan niistä tuomioita ja määräämään niistä rangaistuksia sekä estämään rankaisemattomuutta ja luomaan pelotteita rikollisille;

| M. | katsoo, että tehdyt rikokset ja rikkomukset ovat useimmissa tapauksissa äärimmäinen ilmaus suuren väestönosan tuntemasta kaunasta, ja tästä syystä olisi puututtava tämän kaunan taustalla oleviin syihin; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että tehdyt rikokset ja rikkomukset ovat useimmissa tapauksissa äärimmäinen ilmaus suuren väestönosan tuntemasta kaunasta, ja tästä syystä olisi puututtava tämän kaunan taustalla oleviin syihin;

| N. | ottaa huomioon, että joissain tapauksissa on viitattu suuren väestöosan hiljaiseen osallisuuteen rikoksiin ja jopa kansainväliseen osavastuuseen niistä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että joissain tapauksissa on viitattu suuren väestöosan hiljaiseen osallisuuteen rikoksiin ja jopa kansainväliseen osavastuuseen niistä;

| O. | ottaa huomioon, että tuomioistuinten ohella on kehittynyt toinen lähestymistapa, jonka puitteissa eri puolilla maailmaa, varsinkin Afrikassa, on perustettu yli 20 ”totuus- ja sovintokomissiota”, joista Etelä-Afrikan komissio on kuuluisin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tuomioistuinten ohella on kehittynyt toinen lähestymistapa, jonka puitteissa eri puolilla maailmaa, varsinkin Afrikassa, on perustettu yli 20 ”totuus- ja sovintokomissiota”, joista Etelä-Afrikan komissio on kuuluisin;

| P. | ottaa huomioon, että vaikka totuus on oikeuden ensimmäinen edellytys, oikeuden ja sovinnon, muistamisen ja yhteiskunnallisen rauhan väliset yhteydet ovat monimutkaisia; ottaa huomioon, että keskustelussa entisiä sortajia suosivan ”unohtamisen” logiikan ja toisaalta uhrien haluaman oikeuden logiikan välillä ydinkysymyksenä on usein rankaisemattomuus; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vaikka totuus on oikeuden ensimmäinen edellytys, oikeuden ja sovinnon, muistamisen ja yhteiskunnallisen rauhan väliset yhteydet ovat monimutkaisia; ottaa huomioon, että keskustelussa entisiä sortajia suosivan ”unohtamisen” logiikan ja toisaalta uhrien haluaman oikeuden logiikan välillä ydinkysymyksenä on usein rankaisemattomuus;

| Q. | katsoo, että kriisin aiheuttaneet ja sen lopettaneet yhteiskunnallis-poliittiset olosuhteet ovat kussakin kriisissä ainutkertaisia, ja tästä syystä olisi hyväksyttävä asianmukainen ja kohdennettu sovintoon johtava strategia, jossa tunnustetaan täysin ja oikeudenmukaisesti sisäiset ja ulkoiset vastuut; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että kriisin aiheuttaneet ja sen lopettaneet yhteiskunnallis-poliittiset olosuhteet ovat kussakin kriisissä ainutkertaisia, ja tästä syystä olisi hyväksyttävä asianmukainen ja kohdennettu sovintoon johtava strategia, jossa tunnustetaan täysin ja oikeudenmukaisesti sisäiset ja ulkoiset vastuut;

| R. | katsoo, että koska sovinto on pitkän aikavälin sitoumus, on hyvin tärkeää vakiinnuttaa oikeusperiaatteet, oikeusvaltioperiaate ja poliittinen vakaus ja varmistaa, että luottamuksen palauttamis- ja lisäämisprosessiin liitetään erityisiä sosiaalisia, koulutusta koskevia ja taloudellista yhdentymistä edistäviä toimenpiteitä sekä kehitys- ja jälleenrakennustoimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan köyhyys; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että koska sovinto on pitkän aikavälin sitoumus, on hyvin tärkeää vakiinnuttaa oikeusperiaatteet, oikeusvaltioperiaate ja poliittinen vakaus ja varmistaa, että luottamuksen palauttamis- ja lisäämisprosessiin liitetään erityisiä sosiaalisia, koulutusta koskevia ja taloudellista yhdentymistä edistäviä toimenpiteitä sekä kehitys- ja jälleenrakennustoimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan köyhyys;

| S. | katsoo, että laadukas ja syrjimätön koulutusjärjestelmä voi olla myönteinen rauhaa edistävä voima ja ehkäistä uusia konflikteja; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että laadukas ja syrjimätön koulutusjärjestelmä voi olla myönteinen rauhaa edistävä voima ja ehkäistä uusia konflikteja;

| T. | ottaa huomioon, että konflikteissa vastakkaiset ryhmittymät kohdistavat usein hyökkäyksensä eri etnisten tai uskonnollisten yhteisöjen kulttuuriperintöön, ja katsoo, että näiden yhteisen historian ja perinteen symbolien tuhoaminen johtaa vihan ja kaunan jatkumiseen kyseisten osapuolien välillä, mikä aiheuttaa nimellä ”damnatio memoriae” tunnetun ilmiön; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että konflikteissa vastakkaiset ryhmittymät kohdistavat usein hyökkäyksensä eri etnisten tai uskonnollisten yhteisöjen kulttuuriperintöön, ja katsoo, että näiden yhteisen historian ja perinteen symbolien tuhoaminen johtaa vihan ja kaunan jatkumiseen kyseisten osapuolien välillä, mikä aiheuttaa nimellä ”damnatio memoriae” tunnetun ilmiön;

| 1. | kehottaa painokkaasti kaikkia konfliktin jälkeiseen prosessiin osallistuvia toimijoita ja etenkin poliittisia johtajia auttamaan kansallisen sovinnon aikaansaamista rakentavalla, osallistavalla, avoimella ja jatkuvalla vuoropuhelulla, sillä rauhan ja vakauden palauttaminen yhteen valtioon merkitsee myös kokonaista aluetta koskevan mahdollisen riskin poistamista; |
| --- | --- |

1.

kehottaa painokkaasti kaikkia konfliktin jälkeiseen prosessiin osallistuvia toimijoita ja etenkin poliittisia johtajia auttamaan kansallisen sovinnon aikaansaamista rakentavalla, osallistavalla, avoimella ja jatkuvalla vuoropuhelulla, sillä rauhan ja vakauden palauttaminen yhteen valtioon merkitsee myös kokonaista aluetta koskevan mahdollisen riskin poistamista;

| 2. | korostaa kansallisten parlamenttien merkitystä sovinto- ja demokratiaprosessissa, koska ne heijastavat kansallista monimuotoisuutta ja helpottavat eri yhteisöjen välistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

2.

korostaa kansallisten parlamenttien merkitystä sovinto- ja demokratiaprosessissa, koska ne heijastavat kansallista monimuotoisuutta ja helpottavat eri yhteisöjen välistä vuoropuhelua;

| 3. | painottaa näille toimijoille, kuinka tärkeää on vahvistaa tarmokkaiden valistus- ja tiedotustoimien avulla sovintoa edistäviä viestejä, jotta sovintotyö saa yleisön vahvan tuen ja se osallistuu siihen; |
| --- | --- |

3.

painottaa näille toimijoille, kuinka tärkeää on vahvistaa tarmokkaiden valistus- ja tiedotustoimien avulla sovintoa edistäviä viestejä, jotta sovintotyö saa yleisön vahvan tuen ja se osallistuu siihen;

| 4. | suosittaa, että jos tuomioistuinjärjestelmä ei selviä tehtävästä, perustetaan oikeudellisia ja tuomioistuinten ulkopuolisia siirtymäkauden oikeusjärjestelyjä, joihin osallistuvat kaikki ryhmät, myös naiset, nuoret sekä yhteisöjen ja uskonnollisten ryhmien johtajat, ja huolehditaan siitä, että tällaiset järjestelyt eivät koskaan johda väärinkäytöksiin tai yleisen oikeudenkäytön vääristymiseen; |
| --- | --- |

4.

suosittaa, että jos tuomioistuinjärjestelmä ei selviä tehtävästä, perustetaan oikeudellisia ja tuomioistuinten ulkopuolisia siirtymäkauden oikeusjärjestelyjä, joihin osallistuvat kaikki ryhmät, myös naiset, nuoret sekä yhteisöjen ja uskonnollisten ryhmien johtajat, ja huolehditaan siitä, että tällaiset järjestelyt eivät koskaan johda väärinkäytöksiin tai yleisen oikeudenkäytön vääristymiseen;

| 5. | korostaa kansainvälisen yhteisön ja etenkin kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeää roolia rankaisemattomuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

5.

korostaa kansainvälisen yhteisön ja etenkin kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeää roolia rankaisemattomuuden torjunnassa;

| 6. | painottaa, että ”totuus- ja sovintokomissioille” on annettava täydellinen riippumattomuus, riittävät resurssit ja tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että ”totuus- ja sovintokomissioille” on annettava täydellinen riippumattomuus, riittävät resurssit ja tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti;

| 7. | kehottaa perustamaan kaikkiin parlamentteihin valiokunnan, joka vastaa ihmisoikeuksiin liittyvien kysymysten käsittelystä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa perustamaan kaikkiin parlamentteihin valiokunnan, joka vastaa ihmisoikeuksiin liittyvien kysymysten käsittelystä;

| 8. | kehottaa rauhanneuvottelijoita vastustamaan kiusausta sisällyttää kattaviin sopimuksiin armahduslausekkeita, koska rankaisemattomuus voi kylvää uuden konfliktin siemenen, vaikka se saattaa edistää ratkaisun aikaansaamista lyhyellä aikavälillä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa rauhanneuvottelijoita vastustamaan kiusausta sisällyttää kattaviin sopimuksiin armahduslausekkeita, koska rankaisemattomuus voi kylvää uuden konfliktin siemenen, vaikka se saattaa edistää ratkaisun aikaansaamista lyhyellä aikavälillä;

| 9. | painottaa, että on tehtävä kaikki voitava, jotta kansallisen sovintoprosessin tuloksena syntyy ”rauhanosinko” ja jotta se hyödyttää koko yhteiskuntaa, myös haavoittuvimmassa asemassa olevia; |
| --- | --- |

9.

painottaa, että on tehtävä kaikki voitava, jotta kansallisen sovintoprosessin tuloksena syntyy ”rauhanosinko” ja jotta se hyödyttää koko yhteiskuntaa, myös haavoittuvimmassa asemassa olevia;

| 10. | korostaa erityisesti, kuinka tärkeää on tunnustaa, ettei lakisääteisiä rajoituksia sovelleta ihmisyyttä vastaan tehtyihin rikoksiin ja sotarikoksiin; |
| --- | --- |

10.

korostaa erityisesti, kuinka tärkeää on tunnustaa, ettei lakisääteisiä rajoituksia sovelleta ihmisyyttä vastaan tehtyihin rikoksiin ja sotarikoksiin;

| 11. | korostaa sitä roolia, joka kansainvälisellä yhteisöllä tulisi olla ylläpidettäessä oikeaa tasapainoa yhtäältä rauhan ja toisaalta oikeuden tarpeen välillä konfliktien jälkeisissä tilanteissa, ja kehottaa huolehtimaan tämän puolueettomasta helpottamisesta ja siihen liittyvästä riittävästä teknisestä avusta; |
| --- | --- |

11.

korostaa sitä roolia, joka kansainvälisellä yhteisöllä tulisi olla ylläpidettäessä oikeaa tasapainoa yhtäältä rauhan ja toisaalta oikeuden tarpeen välillä konfliktien jälkeisissä tilanteissa, ja kehottaa huolehtimaan tämän puolueettomasta helpottamisesta ja siihen liittyvästä riittävästä teknisestä avusta;

| 12. | kehottaa kansainvälisiä ja alueellisia organisaatioita, Euroopan unioni mukaan lukien, omaksumaan kattavan ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan lähestymistavan niiden tukiessa epävakaiden valtioiden normalisointiprosessia; korostaa kuitenkin, että jokainen tilanne on ainutlaatuinen, ja huomauttaa tarpeesta yksilöidä strategioita, välineitä ja menetelmiä, joilla luodaan keskinäisen luottamuksen ilmapiiri toimielinten ja kansalaisten välille ja kansalaisten kesken samalla, kun moninaisuutta kunnioitetaan kaikilta osin; kehottaa myös tukemaan rauhanrakentamista koskevia koulutusohjelmia ja haavoittuvimmassa asemassa oleville tarkoitettuja sosiaaliturvajärjestelmiä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kansainvälisiä ja alueellisia organisaatioita, Euroopan unioni mukaan lukien, omaksumaan kattavan ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan lähestymistavan niiden tukiessa epävakaiden valtioiden normalisointiprosessia; korostaa kuitenkin, että jokainen tilanne on ainutlaatuinen, ja huomauttaa tarpeesta yksilöidä strategioita, välineitä ja menetelmiä, joilla luodaan keskinäisen luottamuksen ilmapiiri toimielinten ja kansalaisten välille ja kansalaisten kesken samalla, kun moninaisuutta kunnioitetaan kaikilta osin; kehottaa myös tukemaan rauhanrakentamista koskevia koulutusohjelmia ja haavoittuvimmassa asemassa oleville tarkoitettuja sosiaaliturvajärjestelmiä;

| 13. | korostaa, että on tärkeää toteuttaa konkreettisia toimia paikallistasolla sovinnon edistämiseksi yhteiskunnan ytimessä ja erityisesti nuorten keskuudessa tiedotuskampanjoilla ja yhteisillä hankkeilla, joilla voidaan rakentaa siltoja konfliktien taustalla olevien etnisten, uskonnollisten ja poliittisten jakolinjojen yli; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on tärkeää toteuttaa konkreettisia toimia paikallistasolla sovinnon edistämiseksi yhteiskunnan ytimessä ja erityisesti nuorten keskuudessa tiedotuskampanjoilla ja yhteisillä hankkeilla, joilla voidaan rakentaa siltoja konfliktien taustalla olevien etnisten, uskonnollisten ja poliittisten jakolinjojen yli;

| 14. | kannustaa kansainvälistä yhteisöä ja kaikkia osallistuvia toimijoita varmistamaan, että hädänalaiset ihmiset, varsinkin ne, jotka kuuluvat hävinneeseen puoleen, saavat humanitaarista apua sovintoprosessin aikana; |
| --- | --- |

14.

kannustaa kansainvälistä yhteisöä ja kaikkia osallistuvia toimijoita varmistamaan, että hädänalaiset ihmiset, varsinkin ne, jotka kuuluvat hävinneeseen puoleen, saavat humanitaarista apua sovintoprosessin aikana;

| 15. | kehottaa valtioita tukemaan paikallisia rauhanaloitteita ja ottamaan naisten tarpeet huomioon konfliktin jälkeisissä kuntoutus-, uudelleensopeutus- ja jälleenrakennusprosesseissa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa valtioita tukemaan paikallisia rauhanaloitteita ja ottamaan naisten tarpeet huomioon konfliktin jälkeisissä kuntoutus-, uudelleensopeutus- ja jälleenrakennusprosesseissa;

| 16. | kehottaa kansainvälisiä organisaatioita ja erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien lastenrahastoa (UNICEF) tukemaan hallituksia näiden hyväksyessä ja toteuttaessa toimintasuunnitelmia aseellisista konflikteista kärsivien lasten hyväksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kansainvälisiä organisaatioita ja erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien lastenrahastoa (UNICEF) tukemaan hallituksia näiden hyväksyessä ja toteuttaessa toimintasuunnitelmia aseellisista konflikteista kärsivien lasten hyväksi;

| 17. | kehottaa kaikkia valtioita allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön 24. joulukuuta 2014 voimaan tulevan asekauppasopimuksen, jotta varmistetaan, että:






  — | siirtolupia myönnetään vain esitettyä lupaa tai erityistä valtuutusta vastaan; |
| --- | --- | --- |

17.

kehottaa kaikkia valtioita allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön 24. joulukuuta 2014 voimaan tulevan asekauppasopimuksen, jotta varmistetaan, että:

—

siirtolupia myönnetään vain esitettyä lupaa tai erityistä valtuutusta vastaan;

| — | sovellettavasta kansainvälisestä oikeudesta johtuvia velvoitteita noudatetaan; |
| --- | --- |

—

sovellettavasta kansainvälisestä oikeudesta johtuvia velvoitteita noudatetaan;

| — | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston asettamia saartoja noudatetaan ja ne pannaan täytäntöön; ja |
| --- | --- |

—

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston asettamia saartoja noudatetaan ja ne pannaan täytäntöön; ja

| — | lupia ja valtuutuksia ei myönnetä, jos on olemassa riski vakavista ihmisoikeuksien tai kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksista, eikä varsinkaan, jos on olemassa riski, että aseet päätyvät luvattomien käyttäjien, kuten terroristien, palkkasotilaiden tai sissien, käsiin ja vaarantavat siten sisäisen ja/tai alueellisen turvallisuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

—

lupia ja valtuutuksia ei myönnetä, jos on olemassa riski vakavista ihmisoikeuksien tai kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksista, eikä varsinkaan, jos on olemassa riski, että aseet päätyvät luvattomien käyttäjien, kuten terroristien, palkkasotilaiden tai sissien, käsiin ja vaarantavat siten sisäisen ja/tai alueellisen turvallisuuden ja vakauden;

| 18. | kehottaa valtioita tukemaan kaikkia aloitteita ja ohjelmia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että uhreiksi joutuneet naiset sopeutetaan automaattisesti asteittain takaisin yhteiskuntaan aktiivisina ja rakentavina kansalaisina; |
| --- | --- |

18.

kehottaa valtioita tukemaan kaikkia aloitteita ja ohjelmia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että uhreiksi joutuneet naiset sopeutetaan automaattisesti asteittain takaisin yhteiskuntaan aktiivisina ja rakentavina kansalaisina;

| 19. | huomauttaa, että kansalaisyhteiskunnalla voi olla keskeinen rooli viranomaisten ja sovintoelinten välisenä kosketuspintana; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että kansalaisyhteiskunnalla voi olla keskeinen rooli viranomaisten ja sovintoelinten välisenä kosketuspintana;

| 20. | korostaa moniarvoisten, vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden merkitystä, koska ne ovat keskeinen väline tietoisuuden lisäämiseksi sovintoprosesseista, niiden perustelemiseksi ja niiden tarvitseman tuen saamiseksi ja auttavat myös demokraattista valvontaa ja tekevät prosesseista avoimia; |
| --- | --- |

20.

korostaa moniarvoisten, vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden merkitystä, koska ne ovat keskeinen väline tietoisuuden lisäämiseksi sovintoprosesseista, niiden perustelemiseksi ja niiden tarvitseman tuen saamiseksi ja auttavat myös demokraattista valvontaa ja tekevät prosesseista avoimia;

| 21. | toteaa, että korvaukset rikoksista ja rikkomuksista ovat tärkeä näkökohta kaikissa sovintoprosesseissa, ja kehottaa tästä syystä lisäämään erityisen budjettikohdan valtioiden talousarvioihin tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että korvaukset rikoksista ja rikkomuksista ovat tärkeä näkökohta kaikissa sovintoprosesseissa, ja kehottaa tästä syystä lisäämään erityisen budjettikohdan valtioiden talousarvioihin tätä tarkoitusta varten;

| 22. | painottaa, että on tärkeää edistää oikeusvaltioperiaatetta ja varmistaa oikeussuoja kaikille muun muassa kehittämällä tehokkaita, vastuuvelvollisia ja avoimia instituutioita; |
| --- | --- |

22.

painottaa, että on tärkeää edistää oikeusvaltioperiaatetta ja varmistaa oikeussuoja kaikille muun muassa kehittämällä tehokkaita, vastuuvelvollisia ja avoimia instituutioita;

| 23. | painottaa, että on tärkeää suojella ja turvata aineellinen ja aineeton kulttuuriperintö, etenkin jos sillä on suuri symbolinen merkitys konfliktiin osallistuville eri etnisille ja uskonnollisille yhteisöille; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että on tärkeää suojella ja turvata aineellinen ja aineeton kulttuuriperintö, etenkin jos sillä on suuri symbolinen merkitys konfliktiin osallistuville eri etnisille ja uskonnollisille yhteisöille;

| 24. | suosittelee painokkaasti, että erityisesti tuomioistuinjärjestelmään liittyviä valtioiden rakenteita ja toimielimiä vahvistetaan; kehottaa kansallisia viranomaisia osoittamaan tähän tarvittavat varat; |
| --- | --- |

24.

suosittelee painokkaasti, että erityisesti tuomioistuinjärjestelmään liittyviä valtioiden rakenteita ja toimielimiä vahvistetaan; kehottaa kansallisia viranomaisia osoittamaan tähän tarvittavat varat;

| 25. | painottaa sitä tosiseikkaa, että ilman rauhaa ja vakautta ei tapahdu kehitystä; suhtautuu myönteisesti siihen, että kestävän kehityksen tavoite 16 on sisällytetty YK:n avoimen työryhmän päätösasiakirjaan vuoden 2015 jälkeisestä maailmanlaajuisesta kehitysyhteistyön kehyksestä, joka kattaa rauhanomaisten ja osallistavien yhteiskuntien edistämisen; kehottaa AKT-maita, EU:n jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä vaatimaan, että kestävän kehityksen tavoite 16 säilytetään erillisenä päämääränä uudessa kehyksessä, sekä omaksumaan oikeuksiin perustuvan lähestymistavan maailmanlaajuisen kehitysstrategian keskeisenä elementtinä; |
| --- | --- |

25.

painottaa sitä tosiseikkaa, että ilman rauhaa ja vakautta ei tapahdu kehitystä; suhtautuu myönteisesti siihen, että kestävän kehityksen tavoite 16 on sisällytetty YK:n avoimen työryhmän päätösasiakirjaan vuoden 2015 jälkeisestä maailmanlaajuisesta kehitysyhteistyön kehyksestä, joka kattaa rauhanomaisten ja osallistavien yhteiskuntien edistämisen; kehottaa AKT-maita, EU:n jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä vaatimaan, että kestävän kehityksen tavoite 16 säilytetään erillisenä päämääränä uudessa kehyksessä, sekä omaksumaan oikeuksiin perustuvan lähestymistavan maailmanlaajuisen kehitysstrategian keskeisenä elementtinä;

| 26. | huomauttaa, että on tärkeää tukea ja kunnioittaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja puolueettomuutta oikeudenkäytön ja oikeudenmukaisten oikeudenkäyntien ennakkoedellytyksen ja demokraattisena sovintoa edistävänä välineenä; |
| --- | --- |

26.

huomauttaa, että on tärkeää tukea ja kunnioittaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja puolueettomuutta oikeudenkäytön ja oikeudenmukaisten oikeudenkäyntien ennakkoedellytyksen ja demokraattisena sovintoa edistävänä välineenä;

| 27. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, AKT-neuvostolle, AKT-valtioiden ryhmän alueellista yhdentymistä edistäville järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

27.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, AKT-neuvostolle, AKT-valtioiden ryhmän alueellista yhdentymistä edistäville järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (2)

Yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategiasta kestävän kehityksen aikaansaamiseksi

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014, |
| --- | --- |

—

kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (3) (Cotonoun sopimus), sellaisena kuin sitä on ensimmäisen kerran muutettu Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (4) ja sellaisena kuin sitä on toisen kerran muutettu Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (3) (Cotonoun sopimus), sellaisena kuin sitä on ensimmäisen kerran muutettu Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (4) ja sellaisena kuin sitä on toisen kerran muutettu Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, jonka mukaan ”Unionin [kehitysyhteistyöpolitiikan] päätavoite [...] on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen. Unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin.” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, jonka mukaan ”Unionin [kehitysyhteistyöpolitiikan] päätavoite [...] on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen. Unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin.” (6),

| — | ottaa huomioon Brysselissä huhtikuussa 2014 järjestetyssä neljännessä EU-Afrikka-huippukokouksessa laaditun etenemissuunnitelman vuosiksi 2014–2017 ja etenkin sen 30–32 kohdan, joissa painotetaan tieteen, teknologian ja innovoinnin merkitystä keskeisinä yhteistyöaloina (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä huhtikuussa 2014 järjestetyssä neljännessä EU-Afrikka-huippukokouksessa laaditun etenemissuunnitelman vuosiksi 2014–2017 ja etenkin sen 30–32 kohdan, joissa painotetaan tieteen, teknologian ja innovoinnin merkitystä keskeisinä yhteistyöaloina (7),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (COM(2011)0637), jossa painotetaan, että EU:n olisi edistettävä yksityissektorin paikallista kehitystä kilpailukykyiseksi kehitysmaissa ja löydettävä uusia tapoja tehdä yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (COM(2011)0637), jossa painotetaan, että EU:n olisi edistettävä yksityissektorin paikallista kehitystä kilpailukykyiseksi kehitysmaissa ja löydettävä uusia tapoja tehdä yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa,

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2014 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Yksityissektorin roolin vahvistaminen kehitysmaiden osallistavan ja kestävän kasvun tavoittelussa” (COM(2014)0263) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2014 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Yksityissektorin roolin vahvistaminen kehitysmaiden osallistavan ja kestävän kasvun tavoittelussa” (COM(2014)0263) (8),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2014 hyväksytyn strategisen kehyksen AKT-maiden yksityissektorin kehittämiseksi (AKT/85/004/14), jonka tarkoituksena on tarjota AKT-maiden ryhmälle periaatteita ja yleisiä suuntaviivoja, jotka ohjaavat tulevia toimia yksityissektorin kehittämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2014 hyväksytyn strategisen kehyksen AKT-maiden yksityissektorin kehittämiseksi (AKT/85/004/14), jonka tarkoituksena on tarjota AKT-maiden ryhmälle periaatteita ja yleisiä suuntaviivoja, jotka ohjaavat tulevia toimia yksityissektorin kehittämiseksi,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteistyökehyksen AKT-maiden yksityissektorin kehittämisen tukemiseksi (AKT-EU 2119/14 – AKT-ministerineuvoston 99. kokouksessa 16.–18. kesäkuuta 2014 tehty päätös 7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteistyökehyksen AKT-maiden yksityissektorin kehittämisen tukemiseksi (AKT-EU 2119/14 – AKT-ministerineuvoston 99. kokouksessa 16.–18. kesäkuuta 2014 tehty päätös 7),

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Yhdistyneiden kansakuntien ja kaikkien asianosaisten kumppaneiden yhteistyötä koskevan raportin ”Cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector”, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 1. syyskuuta 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Yhdistyneiden kansakuntien ja kaikkien asianosaisten kumppaneiden yhteistyötä koskevan raportin ”Cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector”, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 1. syyskuuta 2009 (9),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman yhteistyötä yksityissektorin kanssa koskevan strategian (heinäkuu 2012) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman yhteistyötä yksityissektorin kanssa koskevan strategian (heinäkuu 2012) (10),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen ja etenkin sen 20 kohdan, jossa korostetaan tarvetta ”kehittää tiivistä yhteistyötä yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa kehityksen edistämiseksi ja köyhyyden kitkemiseksi” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen ja etenkin sen 20 kohdan, jossa korostetaan tarvetta ”kehittää tiivistä yhteistyötä yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa kehityksen edistämiseksi ja köyhyyden kitkemiseksi” (11),

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 annetun Pariisin julistuksen avun tuloksellisuudesta ja 4. syyskuuta 2008 hyväksytyn Accran toimintasuunnitelman, jossa mainitaan tarve ottaa johtoasema kaikilla tasoilla annettavan avun koordinoinnissa muiden kehitysyhteistyön resurssien kanssa käyden vuoropuhelua avunantajien kanssa ja kannustaen kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin osallistumista (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 annetun Pariisin julistuksen avun tuloksellisuudesta ja 4. syyskuuta 2008 hyväksytyn Accran toimintasuunnitelman, jossa mainitaan tarve ottaa johtoasema kaikilla tasoilla annettavan avun koordinoinnissa muiden kehitysyhteistyön resurssien kanssa käyden vuoropuhelua avunantajien kanssa ja kannustaen kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin osallistumista (12),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 hyväksytyn kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden ja etenkin sen 32 kohdan, jossa mainitaan tarve tunnustaa yksityissektorin keskeinen rooli innovoinnin edistämisessä, vaurauden, tulojen ja työpaikkojen luomisessa, kotimaisten resurssien käyttöönotossa ja siten köyhyyden poistamisen edistämisessä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 hyväksytyn kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden ja etenkin sen 32 kohdan, jossa mainitaan tarve tunnustaa yksityissektorin keskeinen rooli innovoinnin edistämisessä, vaurauden, tulojen ja työpaikkojen luomisessa, kotimaisten resurssien käyttöönotossa ja siten köyhyyden poistamisen edistämisessä (13),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssin raportin 20.–22. kesäkuuta 2012 järjestettyä YK:n kestävän kehityksen konferenssia (Rio+20) varten (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssin raportin 20.–22. kesäkuuta 2012 järjestettyä YK:n kestävän kehityksen konferenssia (Rio+20) varten (14),

| — | ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (15),

| — | ottaa huomioon EU:n Eurooppa 2020 -strategian ja etenkin sen tavoitteen investoida 3 prosenttia BKT:stä t&k-toimintaan, jolla kiinnitetään huomio sekä julkisen että yksityisen sektorin tarpeeseen investoida t&k-toimintaan sekä sen tavoitteisiin (COM(2010)2020) (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Eurooppa 2020 -strategian ja etenkin sen tavoitteen investoida 3 prosenttia BKT:stä t&k-toimintaan, jolla kiinnitetään huomio sekä julkisen että yksityisen sektorin tarpeeseen investoida t&k-toimintaan sekä sen tavoitteisiin (COM(2010)2020) (16),

| — | ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat (17),

| — | ottaa huomioon monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevan kolmikantaisen periaatejulistuksen (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevan kolmikantaisen periaatejulistuksen (18),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien Global Compact -aloitteen (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien Global Compact -aloitteen (19),

| — | ottaa huomioon OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille ”Guidelines for Multinational Enterprises: Complementarities and Distinctive Contributions” (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille ”Guidelines for Multinational Enterprises: Complementarities and Distinctive Contributions” (20),

| — | ottaa huomioon Maailmanpankkiryhmän yhdennetyn lähestymistavan yksityissektorin kehittämiseen Kansainvälisen kehitysjärjestön (IDA) maissa (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankkiryhmän yhdennetyn lähestymistavan yksityissektorin kehittämiseen Kansainvälisen kehitysjärjestön (IDA) maissa (21),

| — | ottaa huomioon Afrikan kehityspankkiryhmän yksityissektorin kehittämistä koskevan strategian vuosiksi 2013–2017 ”Supporting the transformation of the private sector in Africa” (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan kehityspankkiryhmän yksityissektorin kehittämistä koskevan strategian vuosiksi 2013–2017 ”Supporting the transformation of the private sector in Africa” (22),

| — | ottaa huomioon Itä-Afrikan yhteisön yksityissektorin kehittämistä koskevan strategian (30. heinäkuuta 2006) (23) ja sitä seuranneen kehitysstrategian vuodesta 2011/2012 vuoteen 2015/2016 (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Itä-Afrikan yhteisön yksityissektorin kehittämistä koskevan strategian (30. heinäkuuta 2006) (23) ja sitä seuranneen kehitysstrategian vuodesta 2011/2012 vuoteen 2015/2016 (24),

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät yksityissektorin roolista kehityksessä (EU:n ulkoasiainneuvoston kokous Luxemburgissa 23. kesäkuuta 2014) (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät yksityissektorin roolista kehityksessä (EU:n ulkoasiainneuvoston kokous Luxemburgissa 23. kesäkuuta 2014) (25),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevän avoimen työryhmän ja sen ehdotukset kestävän kehityksen tavoitteiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevän avoimen työryhmän ja sen ehdotukset kestävän kehityksen tavoitteiksi,

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.700/14/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.700/14/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon, että yksityissektorin tunnustetaan laajalti olevan keskeinen taloudellista kasvua, työpaikkojen luomista, tavaroiden ja palvelujen toimittamista, kauppaa ja innovointia edistävä tekijä, ja sillä on ratkaiseva rooli kehitettäessä kestävämpiä ratkaisuja, joilla edistetään yhteiskunnallista, ympäristöä koskevaa ja taloudellista vakautta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yksityissektorin tunnustetaan laajalti olevan keskeinen taloudellista kasvua, työpaikkojen luomista, tavaroiden ja palvelujen toimittamista, kauppaa ja innovointia edistävä tekijä, ja sillä on ratkaiseva rooli kehitettäessä kestävämpiä ratkaisuja, joilla edistetään yhteiskunnallista, ympäristöä koskevaa ja taloudellista vakautta;

| B. | ottaa huomioon, että kansainvälinen kehitysyhteisö yleisesti keskittyy yhä enemmän yksityissektorin rooliin kehityksen vauhdittajana, ja korostaa luotettavan ja vakaan oikeudellisen ja sääntely-ympäristön merkitystä yksityissektorin kasvulle, jotta kehitys- ja liiketoimintatulokset voivat vahvistaa toisiaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansainvälinen kehitysyhteisö yleisesti keskittyy yhä enemmän yksityissektorin rooliin kehityksen vauhdittajana, ja korostaa luotettavan ja vakaan oikeudellisen ja sääntely-ympäristön merkitystä yksityissektorin kasvulle, jotta kehitys- ja liiketoimintatulokset voivat vahvistaa toisiaan;

| C. | ottaa huomioon, että AKT-maiden yksityissektorin haasteita ovat muun muassa riittämätön infrastruktuuri (varsinkin energia- ja liikennealalla), rahoituksen riittämätön tai olematon saatavuus, mikroluotot ja siemenvaiheen rahoitus mukaan lukien, tai koulutuksen ja ammatillisen kehittämisen puute, riittämätön julkishallinnon sääntely, rajoittava politiikka ja laaja talouden epävirallinen sektori; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että AKT-maiden yksityissektorin haasteita ovat muun muassa riittämätön infrastruktuuri (varsinkin energia- ja liikennealalla), rahoituksen riittämätön tai olematon saatavuus, mikroluotot ja siemenvaiheen rahoitus mukaan lukien, tai koulutuksen ja ammatillisen kehittämisen puute, riittämätön julkishallinnon sääntely, rajoittava politiikka ja laaja talouden epävirallinen sektori;

| D. | katsoo, että AKT-maiden yksityissektori voi edistää investointeja vähähiilisiin ratkaisuihin, joilla pyritään varmistamaan resurssien tehokas käyttö siirtymiseksi osallistavaan vihreään talouteen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että AKT-maiden yksityissektori voi edistää investointeja vähähiilisiin ratkaisuihin, joilla pyritään varmistamaan resurssien tehokas käyttö siirtymiseksi osallistavaan vihreään talouteen;

| E. | ottaa huomioon, että yksityissektoria, mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset (mikro- ja pk-yritykset) mukaan lukien, pidetään ehdottomana edellytyksenä työpaikkojen luomiselle etenkin vähiten kehittyneissä maissa, tulojen lisäämiselle, tavaroiden ja palvelujen tuotannon edistämiselle, innovoinnin lisäämiselle ja kannustinten luomiselle siirtymiseksi epävirallisesta taloudesta viralliseen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yksityissektoria, mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset (mikro- ja pk-yritykset) mukaan lukien, pidetään ehdottomana edellytyksenä työpaikkojen luomiselle etenkin vähiten kehittyneissä maissa, tulojen lisäämiselle, tavaroiden ja palvelujen tuotannon edistämiselle, innovoinnin lisäämiselle ja kannustinten luomiselle siirtymiseksi epävirallisesta taloudesta viralliseen;

| F. | katsoo, että valtioiden teollisuuspolitiikan tehostamiseksi olisi saatava käyttöön yksityissektorin potentiaali rahoituskumppanina, toimeenpanevana toimijana, neuvonantajana ja välittäjänä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että valtioiden teollisuuspolitiikan tehostamiseksi olisi saatava käyttöön yksityissektorin potentiaali rahoituskumppanina, toimeenpanevana toimijana, neuvonantajana ja välittäjänä;

| G. | katsoo, että yksityissektorin kehityksen tukemisessa olisi uusia ympäristöpaineita luomatta keskityttävä aloihin, joiden köyhyyttä vähentävä vaikutus on suurin, kohdennetuilla, innovatiivisilla ja selkeästi rajatuilla yksityissektoria koskevilla aloitteilla, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että yksityissektorin kehityksen tukemisessa olisi uusia ympäristöpaineita luomatta keskityttävä aloihin, joiden köyhyyttä vähentävä vaikutus on suurin, kohdennetuilla, innovatiivisilla ja selkeästi rajatuilla yksityissektoria koskevilla aloitteilla, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla;

| H. | ottaa huomioon, että kansainvälisten ja alueellisten/paikallisten yksityissektorin toimijoiden välinen yhteistyö on yhä laajemmin tunnustettu tehokkaaksi välineeksi tukea yksityissektorin kehitystä ja panna täytäntöön yritysten yhteiskuntavastuuta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kansainvälisten ja alueellisten/paikallisten yksityissektorin toimijoiden välinen yhteistyö on yhä laajemmin tunnustettu tehokkaaksi välineeksi tukea yksityissektorin kehitystä ja panna täytäntöön yritysten yhteiskuntavastuuta;

| I. | katsoo, että on tarpeen painottaa erityisesti naisten ja nuorten yrittäjyyttä ja työllisyyttä ja heidän mahdollisuuksiaan saada resursseja ja koulutusta ja päästä paikallisille/alueellisille markkinoille; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että on tarpeen painottaa erityisesti naisten ja nuorten yrittäjyyttä ja työllisyyttä ja heidän mahdollisuuksiaan saada resursseja ja koulutusta ja päästä paikallisille/alueellisille markkinoille;

| J. | ottaa huomioon, että Global Compact -aloite on avoin ja vapaaehtoisuuteen perustuva yrityskansalaisuusaloite, johon osallistuu monia erilaisia sidosryhmiä edustavia osallistujia kaikkialta maailmasta ja jossa yrityksiä kehotetaan omaksumaan, tukemaan ja noudattamaan vaikutuspiirissään useita ihmisoikeuksiin, työelämän normeihin, ympäristöön ja korruption torjuntaan liittyviä ydinperiaatteita; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Global Compact -aloite on avoin ja vapaaehtoisuuteen perustuva yrityskansalaisuusaloite, johon osallistuu monia erilaisia sidosryhmiä edustavia osallistujia kaikkialta maailmasta ja jossa yrityksiä kehotetaan omaksumaan, tukemaan ja noudattamaan vaikutuspiirissään useita ihmisoikeuksiin, työelämän normeihin, ympäristöön ja korruption torjuntaan liittyviä ydinperiaatteita;

| K. | ottaa huomioon, että Afrikan kehityspankin mukaan yksityissektori tuottaa jo kaksi kolmasosaa Afrikan investoinneista, kolme neljäsosaa sen taloudellisesta tuotoksesta ja yhdeksän kymmenesosaa sen virallisista ja epävirallisista työpaikoista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Afrikan kehityspankin mukaan yksityissektori tuottaa jo kaksi kolmasosaa Afrikan investoinneista, kolme neljäsosaa sen taloudellisesta tuotoksesta ja yhdeksän kymmenesosaa sen virallisista ja epävirallisista työpaikoista;

| 1. | korostaa yksityis- ja julkissektorin tehokkaan yhteistyön ja laajemman kumppanuuden sekä kansallisten ja paikallisten viranomaisten ja yksityissektorin välisen vuoropuhelun merkitystä, koska ne ovat yhteisesti vastuussa kehitystavoitteiden saavuttamisesta ja osallistuvamman kasvun aikaan saamisesta AKT-maissa; |
| --- | --- |

1.

korostaa yksityis- ja julkissektorin tehokkaan yhteistyön ja laajemman kumppanuuden sekä kansallisten ja paikallisten viranomaisten ja yksityissektorin välisen vuoropuhelun merkitystä, koska ne ovat yhteisesti vastuussa kehitystavoitteiden saavuttamisesta ja osallistuvamman kasvun aikaan saamisesta AKT-maissa;

| 2. | painottaa, että nykyisessä talouden globaalin muutoksen ja talouskehityksen puolesta ponnistelun toimintaympäristössä AKT-maiden yksityissektorin kasvu on erittäin tärkeää AKT-maiden talouskehityksen edistämiseksi ja myös niiden kansalaisten elinolojen parantamiseksi; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että nykyisessä talouden globaalin muutoksen ja talouskehityksen puolesta ponnistelun toimintaympäristössä AKT-maiden yksityissektorin kasvu on erittäin tärkeää AKT-maiden talouskehityksen edistämiseksi ja myös niiden kansalaisten elinolojen parantamiseksi;

| 3. | korostaa, että rauha ja vakaus ovat vaurauden ja talouskasvun oleellisia ennakkoedellytyksiä; vaatii tässä suhteessa, että YK:n avoimen työryhmän päätösasiakirjassa ehdotettu kestävän kehityksen tavoite 16, johon sisältyy rauhanomaisten ja osallistavien yhteiskuntien edistäminen samoin kuin kaikkien mahdollisuus käyttää oikeussuojakeinoja ja tehokkaiden, vastuuvelvollisten ja osallistavien instituutioiden rakentaminen kaikilla tasoilla, säilyy erillisenä tavoitteena maailmanlaajuisessa kehitysyhteistyön kehyksessä vuoden 2015 jälkeen; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että rauha ja vakaus ovat vaurauden ja talouskasvun oleellisia ennakkoedellytyksiä; vaatii tässä suhteessa, että YK:n avoimen työryhmän päätösasiakirjassa ehdotettu kestävän kehityksen tavoite 16, johon sisältyy rauhanomaisten ja osallistavien yhteiskuntien edistäminen samoin kuin kaikkien mahdollisuus käyttää oikeussuojakeinoja ja tehokkaiden, vastuuvelvollisten ja osallistavien instituutioiden rakentaminen kaikilla tasoilla, säilyy erillisenä tavoitteena maailmanlaajuisessa kehitysyhteistyön kehyksessä vuoden 2015 jälkeen;

| 4. | kannustaa yksityissektoria ja erityisesti paikallisia mikro- ja pk-yrityksiä osallistumaan kehitystoimien ja -strategioiden täytäntöönpanoon kestävän kasvun, työpaikkojen luomisen ja köyhyyden vähentämisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

4.

kannustaa yksityissektoria ja erityisesti paikallisia mikro- ja pk-yrityksiä osallistumaan kehitystoimien ja -strategioiden täytäntöönpanoon kestävän kasvun, työpaikkojen luomisen ja köyhyyden vähentämisen edistämiseksi;

| 5. | katsoo, että talouskasvu edellyttää mahdollistavaa liiketoimintaympäristöä, joka perustuu selkeän, vakaan ja avoimen sääntelykehyksen, oikeusvarmuuden, oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen, rahoituksen saatavuuden, turhan byrokratian karsimisen, infrastruktuurin kehittämisen ja yrittäjähengen edistämisen kaltaisiin pilareihin; tällaisella toimintaympäristöllä kannustetaan kilpailukykyistä ja innovatiivista (paikallista) yksityissektoria, mikro- ja pk-yritykset mukaan lukien, jolla on valmiudet hyötyä globaalisti ja alueellisesti yhdentyneiden markkinoiden ja pankki- ja rahoitussektorien tarjoamista mahdollisuuksista; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että talouskasvu edellyttää mahdollistavaa liiketoimintaympäristöä, joka perustuu selkeän, vakaan ja avoimen sääntelykehyksen, oikeusvarmuuden, oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen, rahoituksen saatavuuden, turhan byrokratian karsimisen, infrastruktuurin kehittämisen ja yrittäjähengen edistämisen kaltaisiin pilareihin; tällaisella toimintaympäristöllä kannustetaan kilpailukykyistä ja innovatiivista (paikallista) yksityissektoria, mikro- ja pk-yritykset mukaan lukien, jolla on valmiudet hyötyä globaalisti ja alueellisesti yhdentyneiden markkinoiden ja pankki- ja rahoitussektorien tarjoamista mahdollisuuksista;

| 6. | korostaa innovaatioiden merkitystä nykypäivän yritystoiminnassa ja kehottaa tukemaan yrityksiä, jotka investoivat uraauurtaviin ratkaisuihin tai tarjoavat tällaisia ratkaisuja muille, sillä nämä ovat keskeisiä tekijöitä, jotka motivoivat niitä toimimaan yksityissektorilla; |
| --- | --- |

6.

korostaa innovaatioiden merkitystä nykypäivän yritystoiminnassa ja kehottaa tukemaan yrityksiä, jotka investoivat uraauurtaviin ratkaisuihin tai tarjoavat tällaisia ratkaisuja muille, sillä nämä ovat keskeisiä tekijöitä, jotka motivoivat niitä toimimaan yksityissektorilla;

| 7. | painottaa kansainvälisen yhteistyön ja tehokkaiden toimien tarvetta veronkierron lopettamiseksi AKT-maissa; |
| --- | --- |

7.

painottaa kansainvälisen yhteistyön ja tehokkaiden toimien tarvetta veronkierron lopettamiseksi AKT-maissa;

| 8. | katsoo, että AKT-maiden tuleva talouskasvu ja tie kestävään kehitykseen liittyvät läheisesti paikallisen yksityissektorin kehitykseen, sillä se voi auttaa monipuolistamaan paikallisia talouksia, luomaan ihmisarvoisia työpaikkoja ja vahvistamaan valtioiden kykyä luoda tehokas kehys, jolla voidaan vastata näiden maiden lukuisiin haasteisiin, kuten infrastruktuurivajeeseen, riittämättömään sääntelyyn, kestävän kehityksen vastaiseen resurssien hallintaan (kaivannaisteollisuuden, metsätalouden ja kalastuksen kaltaisilla avainaloilla) sekä vakavaan ammattitaidon puutteeseen; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että AKT-maiden tuleva talouskasvu ja tie kestävään kehitykseen liittyvät läheisesti paikallisen yksityissektorin kehitykseen, sillä se voi auttaa monipuolistamaan paikallisia talouksia, luomaan ihmisarvoisia työpaikkoja ja vahvistamaan valtioiden kykyä luoda tehokas kehys, jolla voidaan vastata näiden maiden lukuisiin haasteisiin, kuten infrastruktuurivajeeseen, riittämättömään sääntelyyn, kestävän kehityksen vastaiseen resurssien hallintaan (kaivannaisteollisuuden, metsätalouden ja kalastuksen kaltaisilla avainaloilla) sekä vakavaan ammattitaidon puutteeseen;

| 9. | korostaa jatkuvan infrastruktuurien kehittämisen tarvetta sekä liikenne- että energia-alalla, sillä ilman sitä yksityissektorin toiminta on vaikeaa tai eräillä talouden aloilla jopa mahdotonta; |
| --- | --- |

9.

korostaa jatkuvan infrastruktuurien kehittämisen tarvetta sekä liikenne- että energia-alalla, sillä ilman sitä yksityissektorin toiminta on vaikeaa tai eräillä talouden aloilla jopa mahdotonta;

| 10. | painottaa, että yksityissektori tarvitsee taloudellisesti suotuisan toimintaympäristön, jossa yritykset voivat toimia tehokkaasti, sekä kehitystä edistäviä erityisiä instituutioita ja toimia; tällaisen houkuttelevan toimintaympäristön luomiseksi AKT-maiden olisi taattava makrotalouden vakaus, luotava tehokas rahoitusjärjestelmä, edistettävä kilpailua ja varmistettava se samoin kuin poliittinen ja yhteiskunnallinen vakaus sekä henkilöresurssien kehittäminen kiinnittämällä yleissivistävään ja ammattikoulutukseen suurta huomiota; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että yksityissektori tarvitsee taloudellisesti suotuisan toimintaympäristön, jossa yritykset voivat toimia tehokkaasti, sekä kehitystä edistäviä erityisiä instituutioita ja toimia; tällaisen houkuttelevan toimintaympäristön luomiseksi AKT-maiden olisi taattava makrotalouden vakaus, luotava tehokas rahoitusjärjestelmä, edistettävä kilpailua ja varmistettava se samoin kuin poliittinen ja yhteiskunnallinen vakaus sekä henkilöresurssien kehittäminen kiinnittämällä yleissivistävään ja ammattikoulutukseen suurta huomiota;

| 11. | korostaa, että on vahvistettava instituutioita ja hallintoa, jotta tuetaan yksityissektorin suurempaa osallistumista viralliseen talouteen ja kannustetaan siirtymistä epävirallisesta taloudesta viralliseen, sekä otettava käyttöön paikallisen yksityissektorin ja yhteisötalouden kehitystä edistäviä toimia peruspalvelujen tarjoamiseksi ja autettava hyödyntämään kotimaisia resursseja ja kehittämään infrastruktuuria; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että on vahvistettava instituutioita ja hallintoa, jotta tuetaan yksityissektorin suurempaa osallistumista viralliseen talouteen ja kannustetaan siirtymistä epävirallisesta taloudesta viralliseen, sekä otettava käyttöön paikallisen yksityissektorin ja yhteisötalouden kehitystä edistäviä toimia peruspalvelujen tarjoamiseksi ja autettava hyödyntämään kotimaisia resursseja ja kehittämään infrastruktuuria;

| 12. | kehottaa yksityissektoria ja vianomaisia toteuttamaan kunnianhimoisen Eurooppa-Afrikka-ohjelman, joka perustuu energiavarmuutta ja energian saantia kaikille edistävään vastavuoroisen kasvun politiikkaan; |
| --- | --- |

12.

kehottaa yksityissektoria ja vianomaisia toteuttamaan kunnianhimoisen Eurooppa-Afrikka-ohjelman, joka perustuu energiavarmuutta ja energian saantia kaikille edistävään vastavuoroisen kasvun politiikkaan;

| 13. | kannustaa yksityissektoria osallistumaan ja tekemään kehitystä edistävää yhteistyötä Euroopan tasolla, kansainvälisesti ja paikallisesti liittoumien perustamisen ja yhteisten toimien avulla, jotta yksityissektorin toimintaa voidaan hyödyntää paikallistasolla; tähän sisältyy verokannustimien, rahoituksen saannin ja riskinjakomekanismien avulla annettava tuki yritysten perustamiselle; |
| --- | --- |

13.

kannustaa yksityissektoria osallistumaan ja tekemään kehitystä edistävää yhteistyötä Euroopan tasolla, kansainvälisesti ja paikallisesti liittoumien perustamisen ja yhteisten toimien avulla, jotta yksityissektorin toimintaa voidaan hyödyntää paikallistasolla; tähän sisältyy verokannustimien, rahoituksen saannin ja riskinjakomekanismien avulla annettava tuki yritysten perustamiselle;

| 14. | korostaa, että valmiuksien kehittämisen ja taitotiedon vahvistaminen on tärkeää vahvan ja innovatiivisen yksityissektorin luomiseksi ja että tätä ei saavuteta ilman koulutuksen ja ammattikoulutuksen yleistä saatavuutta, yrittäjätaitojen kehittämistä sekä ammatinharjoittajien ja opiskelijoiden maailmanlaajuisten liikkuvuusmahdollisuuksien lisäämistä kannattaa opiskelijoille tarkoitettuja, myös AKT-maiden koulujen ja yliopistojen välisiä liikkuvuusohjelmia; painottaa EU:n ja AKT-maiden välisen, myös Euroopassa Erasmus- ja Erasmus+-ohjelmista saatuihin kokemuksiin perustuvan hyvien käytänteiden vaihdon tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että valmiuksien kehittämisen ja taitotiedon vahvistaminen on tärkeää vahvan ja innovatiivisen yksityissektorin luomiseksi ja että tätä ei saavuteta ilman koulutuksen ja ammattikoulutuksen yleistä saatavuutta, yrittäjätaitojen kehittämistä sekä ammatinharjoittajien ja opiskelijoiden maailmanlaajuisten liikkuvuusmahdollisuuksien lisäämistä kannattaa opiskelijoille tarkoitettuja, myös AKT-maiden koulujen ja yliopistojen välisiä liikkuvuusohjelmia; painottaa EU:n ja AKT-maiden välisen, myös Euroopassa Erasmus- ja Erasmus+-ohjelmista saatuihin kokemuksiin perustuvan hyvien käytänteiden vaihdon tarjoamia mahdollisuuksia;

| 15. | korostaa, että AKT-maiden sidosryhmät on kutsuttava osallistumaan läheisesti EKR:n rahoituksella toteutettuihin ohjelmiin ja hankkeisiin omavastuullisuuden luomiseksi; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että AKT-maiden sidosryhmät on kutsuttava osallistumaan läheisesti EKR:n rahoituksella toteutettuihin ohjelmiin ja hankkeisiin omavastuullisuuden luomiseksi;

| 16. | korostaa, että toiminnan eri tasojen (muun muassa suuntaa-antavien maa- ja alueohjelmien ja AKT-maiden keskinäisen yhteistyön varojen) on tärkeää täydentää toisiaan, jotta kunkin tason tuottama AKT-maiden yksityissektorin kehittämiseen liittyvä lisäarvo voidaan hyödyntää; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että toiminnan eri tasojen (muun muassa suuntaa-antavien maa- ja alueohjelmien ja AKT-maiden keskinäisen yhteistyön varojen) on tärkeää täydentää toisiaan, jotta kunkin tason tuottama AKT-maiden yksityissektorin kehittämiseen liittyvä lisäarvo voidaan hyödyntää;

| 17. | kannustaa yksityissektoria käyttämään infrastruktuuri-investointien tukemiseen myönnettäviä avustuksia ja luottojen saatavuutta strategisesti tekemällä – etenkin pk-yritysten tapauksessa – tiiviimpää yhteistyötä sellaisten kansainvälisten kaupallisten pankkien kanssa, jotka pystyvät edistämään yrittäjyyttä nuorten ja naisten keskuudessa ja luomaan ihmisarvoisia työpaikkoja; |
| --- | --- |

17.

kannustaa yksityissektoria käyttämään infrastruktuuri-investointien tukemiseen myönnettäviä avustuksia ja luottojen saatavuutta strategisesti tekemällä – etenkin pk-yritysten tapauksessa – tiiviimpää yhteistyötä sellaisten kansainvälisten kaupallisten pankkien kanssa, jotka pystyvät edistämään yrittäjyyttä nuorten ja naisten keskuudessa ja luomaan ihmisarvoisia työpaikkoja;

| 18. | painottaa tarvetta varmistaa nykyistä parempi koordinointi yksityis- ja julkissektorin yhteistyön alalla ja EU:n ja AKT-maiden johdonmukaisempi ja yhdennetympi toimintaa yksityissektorin kanssa koskeva lähestymistapa ja tehokkaat säännöt sekä kehittää sosiaalisesti, verotuksellisesti, ympäristöllisesti ja talousarvion kannalta vastuullisia kaupallisia menettelyjä, jotta autetaan torjumaan köyhyyttä ja eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

18.

painottaa tarvetta varmistaa nykyistä parempi koordinointi yksityis- ja julkissektorin yhteistyön alalla ja EU:n ja AKT-maiden johdonmukaisempi ja yhdennetympi toimintaa yksityissektorin kanssa koskeva lähestymistapa ja tehokkaat säännöt sekä kehittää sosiaalisesti, verotuksellisesti, ympäristöllisesti ja talousarvion kannalta vastuullisia kaupallisia menettelyjä, jotta autetaan torjumaan köyhyyttä ja eriarvoisuutta;

| 19. | korostaa suuntaa-antavien maaohjelmien merkitystä, jotka perustuvat hallitusten omiin toimintalinjoihin ja strategioihin ja jotka on räätälöity kunkin maan tilanteen ja tarpeiden mukaisiksi; korostaa, että yksityissektorin toiminnallista tehokkuutta ja vaikutusta täytäntöönpanoprosesseissa on lisättävä; |
| --- | --- |

19.

korostaa suuntaa-antavien maaohjelmien merkitystä, jotka perustuvat hallitusten omiin toimintalinjoihin ja strategioihin ja jotka on räätälöity kunkin maan tilanteen ja tarpeiden mukaisiksi; korostaa, että yksityissektorin toiminnallista tehokkuutta ja vaikutusta täytäntöönpanoprosesseissa on lisättävä;

| 20. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita siirtämän AKT-maihin teknologiaa, jonka avulla nämä voivat torjua tehokkaammin ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita siirtämän AKT-maihin teknologiaa, jonka avulla nämä voivat torjua tehokkaammin ilmastonmuutosta;

| 21. | korostaa AKT-maiden keskinäisen yhteistyön merkitystä AKT-maiden yksityissektorin kehityksen tukemiseksi yhdennestätoista EKR:stä sekä sitä, että AKT-maille on tiedotettava paremmin olemassa olevista yksityissektorin kehitystä tukevista ohjelmista ja välineistä Cotonoun sopimuksen puitteissa; |
| --- | --- |

21.

korostaa AKT-maiden keskinäisen yhteistyön merkitystä AKT-maiden yksityissektorin kehityksen tukemiseksi yhdennestätoista EKR:stä sekä sitä, että AKT-maille on tiedotettava paremmin olemassa olevista yksityissektorin kehitystä tukevista ohjelmista ja välineistä Cotonoun sopimuksen puitteissa;

| 22. | korostaa kehitysavun täytäntöönpanon seurantamekanismien olemassaolon ja tehostamisen merkitystä, jotta nykyisten yksityissektorin kehitystä tukevien välineiden tukivaikutus saadaan maksimoitua; |
| --- | --- |

22.

korostaa kehitysavun täytäntöönpanon seurantamekanismien olemassaolon ja tehostamisen merkitystä, jotta nykyisten yksityissektorin kehitystä tukevien välineiden tukivaikutus saadaan maksimoitua;

| 23. | katsoo, että AKT-maiden mikro- ja pk-yritysten on erittäin tärkeää tehdä läheisempää yhteistyötä eurooppalaisten mikro- ja pk-yritysten kanssa esimerkiksi Yritys-Eurooppa-verkoston tarjoamien kohdennettujen julkisten tukiohjelmien kautta, koska ne voivat toimia mallina pk-yritysten välisen yhteistyön lisäämiselle ja paikallistason olosuhteiden sisällyttämiselle eurooppalaisiin toimitusketjuihin etenkin maatalouden alalla ja mahdollistaa siten teknologian ja taitotiedon siirtämisen; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että AKT-maiden mikro- ja pk-yritysten on erittäin tärkeää tehdä läheisempää yhteistyötä eurooppalaisten mikro- ja pk-yritysten kanssa esimerkiksi Yritys-Eurooppa-verkoston tarjoamien kohdennettujen julkisten tukiohjelmien kautta, koska ne voivat toimia mallina pk-yritysten välisen yhteistyön lisäämiselle ja paikallistason olosuhteiden sisällyttämiselle eurooppalaisiin toimitusketjuihin etenkin maatalouden alalla ja mahdollistaa siten teknologian ja taitotiedon siirtämisen;

| 24. | korostaa Euroopan investointipankin roolia tuettaessa AKT-maiden yksityissektorin kehitystä investointikehyksestä; |
| --- | --- |

24.

korostaa Euroopan investointipankin roolia tuettaessa AKT-maiden yksityissektorin kehitystä investointikehyksestä;

| 25. | toivoo, että suuri osuus tulevasta eurooppalaisesta finanssitransaktioverosta varataan kehitysmaille annettavaan tukeen; |
| --- | --- |

25.

toivoo, että suuri osuus tulevasta eurooppalaisesta finanssitransaktioverosta varataan kehitysmaille annettavaan tukeen;

| 26. | korostaa, että Saharan eteläpuolinen Afrikka ansaitsee erityistä huomiota yhdistettyjen lainojen ja avustusten suhteen, ja ilmaisee tukensa sellaisen monialaisen rahoitusvälineen perustamiselle, josta voidaan rahoittaa kansallisen mittakaavan hankkeita Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja tarjota rahoitusta erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että Saharan eteläpuolinen Afrikka ansaitsee erityistä huomiota yhdistettyjen lainojen ja avustusten suhteen, ja ilmaisee tukensa sellaisen monialaisen rahoitusvälineen perustamiselle, josta voidaan rahoittaa kansallisen mittakaavan hankkeita Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja tarjota rahoitusta erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille;

| 27. | painottaa, että optimaaliset ratkaisut ovat erilaisia eri AKT-maissa, koska tarvittavat institutionaaliset valmiudet, avoimuus, vastuuvelvollisuus ja mahdollistava liiketoimintaympäristö vaihtelevat maasta toiseen; kannustaa silti vaihtamaan hyviä käytänteitä, myös AKT-maiden välillä, ja tuomaan julki menestystarinoita; |
| --- | --- |

27.

painottaa, että optimaaliset ratkaisut ovat erilaisia eri AKT-maissa, koska tarvittavat institutionaaliset valmiudet, avoimuus, vastuuvelvollisuus ja mahdollistava liiketoimintaympäristö vaihtelevat maasta toiseen; kannustaa silti vaihtamaan hyviä käytänteitä, myös AKT-maiden välillä, ja tuomaan julki menestystarinoita;

| 28. | katsoo, että kehitystä edistävän talouskasvun ja sosiaalisen edistyksen ilmapiirin luomiseksi on annettava sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa lainsäädäntöä, jotta parannetaan naisten mahdollisuuksia aloittaa tuotantotoimintaa paitsi luottojen saannin mahdollistavilla oikeudellisilla uudistuksilla myös erityisillä koulutusohjelmilla, joiden avulla AKT-maiden koulutusalalla tapahtuneet parannukset voidaan muuntaa todellisiksi taloudellisiksi mahdollisuuksiksi; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että kehitystä edistävän talouskasvun ja sosiaalisen edistyksen ilmapiirin luomiseksi on annettava sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa lainsäädäntöä, jotta parannetaan naisten mahdollisuuksia aloittaa tuotantotoimintaa paitsi luottojen saannin mahdollistavilla oikeudellisilla uudistuksilla myös erityisillä koulutusohjelmilla, joiden avulla AKT-maiden koulutusalalla tapahtuneet parannukset voidaan muuntaa todellisiksi taloudellisiksi mahdollisuuksiksi;

| 29. | kehottaa panemaan täytäntöön Busanin sitoumukset, jotka koskevat yhteenkuuluvuutta lisäävää kehityspolitiikkaa ja yksityissektorin osallistumista kehitykseen, samoin kuin Pariisin julistuksessa avun tuloksellisuudesta ja Accran toimintasuunnitelmassa hyväksytyt sitoumukset; korostaa, että yksityissektorin rooli on otettava huomioon vuoden 2015 jälkeisen maailmanlaajuisen kehyksen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa panemaan täytäntöön Busanin sitoumukset, jotka koskevat yhteenkuuluvuutta lisäävää kehityspolitiikkaa ja yksityissektorin osallistumista kehitykseen, samoin kuin Pariisin julistuksessa avun tuloksellisuudesta ja Accran toimintasuunnitelmassa hyväksytyt sitoumukset; korostaa, että yksityissektorin rooli on otettava huomioon vuoden 2015 jälkeisen maailmanlaajuisen kehyksen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa;

| 30. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

30.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (26)

Aliravitsemuksen sosiaalisista ja taloudellisista seurauksista AKT-maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014, |
| --- | --- |

—

kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon AKT-EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen ravitsemuksen parantamista ja nälän ja aliravitsemuksen poistamista koskevan 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen ravitsemuksen parantamista ja nälän ja aliravitsemuksen poistamista koskevan 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2004 antamansa päätöslauselman elintarvikeavusta ja -varmuudesta (AKT-EU 3692/04 lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2004 antamansa päätöslauselman elintarvikeavusta ja -varmuudesta (AKT-EU 3692/04 lop.),

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön äitien, imeväisten ja pikkulasten ravitsemusta koskevan kattavan 13-vuotisen toimintasuunnitelman (2012–2025), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön äitien, imeväisten ja pikkulasten ravitsemusta koskevan kattavan 13-vuotisen toimintasuunnitelman (2012–2025),

| — | ottaa huomioon Afrikan alueellisen ravitsemusstrategian (2005–2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan alueellisen ravitsemusstrategian (2005–2015),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” (COM(2013)0141),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisten ja afrikkalaisten parlamentaarikkojen 8. kesäkuuta 2013 käynnistämän vetoomuksen lasten aliravitsemuksen vastaisten toimien tehostamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisten ja afrikkalaisten parlamentaarikkojen 8. kesäkuuta 2013 käynnistämän vetoomuksen lasten aliravitsemuksen vastaisten toimien tehostamisesta,

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.717/14/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.717/14/lopullinen),

| A. | katsoo, että virheravitsemus kattaa sekä liikaravitsemuksen että aliravitsemuksen ja että sillä on suoria kielteisiä vaikutuksia sairauksiin ja vammaisuuteen, aivojen kehitykseen, koulutustasoon, työllistymisnäkymiin ja yksilöiden ja yhteisöjen ansiomahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että virheravitsemus kattaa sekä liikaravitsemuksen että aliravitsemuksen ja että sillä on suoria kielteisiä vaikutuksia sairauksiin ja vammaisuuteen, aivojen kehitykseen, koulutustasoon, työllistymisnäkymiin ja yksilöiden ja yhteisöjen ansiomahdollisuuksiin;

| B. | ottaa huomioon, että FAOn mukaan noin 2 miljardia ihmistä ei saa riittävästi vitamiinien ja mineraalien kaltaisia mikroravintoaineita, mikä voi johtaa aliravitsemukseen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että FAOn mukaan noin 2 miljardia ihmistä ei saa riittävästi vitamiinien ja mineraalien kaltaisia mikroravintoaineita, mikä voi johtaa aliravitsemukseen;

| C. | katsoo, että aliravitsemukseen vaikuttavat useat taustatekijät, jotka liittyvät köyhyyteen, heikkoon ruokaturvaan ja huonoihin vesihuolto-, viemäröinti- ja terveydenhuoltopalveluihin, jotka saattavat johtua luonnonvarojen niukkuudesta, huonosta hallinnosta, konflikteista, ilmastonmuutoksesta, väestönkasvusta, paikallisia markkinoita vahingoittavista vientituista, korkeista ja vaihtelevista elintarvikkeiden hinnoista ja liian vähäisistä investoinneista elintarvikkeita paikalliseen kulutukseen tuottaviin perhetiloihin, ja katsoo, että afrikkalaisissa AKT-maissa erityisesti Sahelin alueen väestöä uhkaavat kuivuus, aavikoituminen, vähimmäiskoulutuksen ja terveydenhuoltopalvelujen puute sekä syrjäisyys ja huonot liikenneyhteydet; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että aliravitsemukseen vaikuttavat useat taustatekijät, jotka liittyvät köyhyyteen, heikkoon ruokaturvaan ja huonoihin vesihuolto-, viemäröinti- ja terveydenhuoltopalveluihin, jotka saattavat johtua luonnonvarojen niukkuudesta, huonosta hallinnosta, konflikteista, ilmastonmuutoksesta, väestönkasvusta, paikallisia markkinoita vahingoittavista vientituista, korkeista ja vaihtelevista elintarvikkeiden hinnoista ja liian vähäisistä investoinneista elintarvikkeita paikalliseen kulutukseen tuottaviin perhetiloihin, ja katsoo, että afrikkalaisissa AKT-maissa erityisesti Sahelin alueen väestöä uhkaavat kuivuus, aavikoituminen, vähimmäiskoulutuksen ja terveydenhuoltopalvelujen puute sekä syrjäisyys ja huonot liikenneyhteydet;

| D. | ottaa huomioon, että virheravitsemus johtaa aliravitsemuksen lisäksi myös liikalihavuuteen, ja molemmat vaikuttavat kielteisesti terveyteen ja kehitykseen; ottaa huomioon, että Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa yleisin ongelma on elintarvikepulasta johtuva aliravitsemus, kun taas muilla AKT-alueilla köyhyyteen liittyvät epäterveelliset ruokavaliot saattavat aiheuttaa aliravitsemuksen rinnalla esiintyvää liikalihavuutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että virheravitsemus johtaa aliravitsemuksen lisäksi myös liikalihavuuteen, ja molemmat vaikuttavat kielteisesti terveyteen ja kehitykseen; ottaa huomioon, että Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa yleisin ongelma on elintarvikepulasta johtuva aliravitsemus, kun taas muilla AKT-alueilla köyhyyteen liittyvät epäterveelliset ruokavaliot saattavat aiheuttaa aliravitsemuksen rinnalla esiintyvää liikalihavuutta;

| E. | katsoo, että yhteiskunnan syrjäytyneimmät ryhmät, kuten naiset, lapset, ikääntyneet ja vammaiset, ovat muita alttiimpia aliravitsemukselle ja sen haittavaikutuksille; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että yhteiskunnan syrjäytyneimmät ryhmät, kuten naiset, lapset, ikääntyneet ja vammaiset, ovat muita alttiimpia aliravitsemukselle ja sen haittavaikutuksille;

| F. | katsoo, että aliravitsemuksen syyt ja seuraukset ovat monitahoisia ja edellyttävät siksi monialaisia ja osallistavia vastatoimia, joista on lyhyellä ja pidemmällä aikavälillä tultava osa ravintoa koskevan oikeuden (saatavuus ja asianmukaisuus) turvaavia laajempia strategioita, jotta lisätään nimenomaan ravitsemusta koskevia toimia, joissa keskitytään raskaana oleviin naisiin ja alle kaksivuotiaisiin lapsiin, ja laajennetaan ravitsemuksen huomioon ottavia kehitysyhteistyötoimia; katsoo, että vaikka naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa oleva ryhmä, jossa jatkuva aliravitsemus aiheuttaa alhaiseen painoon liittyviä ongelmia ja ravitsemuksellisten puutteiden siirtymistä sukupolvelta toiselle, he ovat avainasemassa parannettaessa perheiden – ja siten lasten – ruokavaliota tulotason noustessa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että aliravitsemuksen syyt ja seuraukset ovat monitahoisia ja edellyttävät siksi monialaisia ja osallistavia vastatoimia, joista on lyhyellä ja pidemmällä aikavälillä tultava osa ravintoa koskevan oikeuden (saatavuus ja asianmukaisuus) turvaavia laajempia strategioita, jotta lisätään nimenomaan ravitsemusta koskevia toimia, joissa keskitytään raskaana oleviin naisiin ja alle kaksivuotiaisiin lapsiin, ja laajennetaan ravitsemuksen huomioon ottavia kehitysyhteistyötoimia; katsoo, että vaikka naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa oleva ryhmä, jossa jatkuva aliravitsemus aiheuttaa alhaiseen painoon liittyviä ongelmia ja ravitsemuksellisten puutteiden siirtymistä sukupolvelta toiselle, he ovat avainasemassa parannettaessa perheiden – ja siten lasten – ruokavaliota tulotason noustessa;

| G. | ottaa huomioon, että pitkäaikainen riittämätön ravinnon saanti ja toistuvat tulehdukset voivat aiheuttaa kasvun hidastumista, jonka vaikutukset viivästyneen motorisen ja henkisen kehityksen osalta ovat suureksi osaksi peruuttamattomia; ottaa huomioon, että elintarvikepulat ja hoitamattomat tavalliset sairaudet, kuten ripuli ja keuhkokuume, voivat johtaa näivettymiseen ja mahdollisesti jopa kuolemaan ja että aliravitut lisääntymisikäiset naiset ja tytöt synnyttävät todennäköisemmin (painoltaan ja pituudeltaan) pienempiä lapsia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että pitkäaikainen riittämätön ravinnon saanti ja toistuvat tulehdukset voivat aiheuttaa kasvun hidastumista, jonka vaikutukset viivästyneen motorisen ja henkisen kehityksen osalta ovat suureksi osaksi peruuttamattomia; ottaa huomioon, että elintarvikepulat ja hoitamattomat tavalliset sairaudet, kuten ripuli ja keuhkokuume, voivat johtaa näivettymiseen ja mahdollisesti jopa kuolemaan ja että aliravitut lisääntymisikäiset naiset ja tytöt synnyttävät todennäköisemmin (painoltaan ja pituudeltaan) pienempiä lapsia;

| H. | ottaa huomioon, että aliravitsemus aiheuttaa 45 prosenttia kuolemantapauksista alle viisivuotiaitten ikäryhmässä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että aliravitsemus aiheuttaa 45 prosenttia kuolemantapauksista alle viisivuotiaitten ikäryhmässä;

| I. | katsoo, että aliravitsemukseen liittyvä kuolleisuus ja sairastuvuus muodostavat taloudelle suoran henkilöresurssien ja tuottavuuden menetyksen etenkin varhaislapsuuden aliravitsemuksesta johtuvien heikkojen kognitiivisten toimintojen ja alhaisemman koulutustason vuoksi; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että aliravitsemukseen liittyvä kuolleisuus ja sairastuvuus muodostavat taloudelle suoran henkilöresurssien ja tuottavuuden menetyksen etenkin varhaislapsuuden aliravitsemuksesta johtuvien heikkojen kognitiivisten toimintojen ja alhaisemman koulutustason vuoksi;

| J. | ottaa huomioon, että varhaislapsuudessa kärsitty aliravitsemus tekee henkilöstä myöhemmässä elämässä alttiimman ei-tarttuville taudeille, kuten diabetekselle ja sydän- ja verisuonitaudeille, mikä lisää huomattavasti terveydenhuollon kustannuksia terveydenhuoltojärjestelmissä, joiden resurssit ovat niukat; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että varhaislapsuudessa kärsitty aliravitsemus tekee henkilöstä myöhemmässä elämässä alttiimman ei-tarttuville taudeille, kuten diabetekselle ja sydän- ja verisuonitaudeille, mikä lisää huomattavasti terveydenhuollon kustannuksia terveydenhuoltojärjestelmissä, joiden resurssit ovat niukat;

| K. | ottaa huomioon, että aliravitsemuksen taloudellisten kokonaiskustannusten arvioidaan vaihtelevan 2–3 prosentista jopa 16 prosenttiin bruttokansantuotteesta siitä pahiten kärsivissä maissa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että aliravitsemuksen taloudellisten kokonaiskustannusten arvioidaan vaihtelevan 2–3 prosentista jopa 16 prosenttiin bruttokansantuotteesta siitä pahiten kärsivissä maissa;

| L. | katsoo, että ravinnon parantaminen on köyhyyden ja nälän poistamista, lapsikuolleisuuden vähentämistä, äitien terveyden parantamista, tautien torjumista, naisten vaikutusvallan lisäämistä ja peruskoulutuksen turvaamista koskevien tavoitteiden saavuttamisen ennakkoedellytys; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että ravinnon parantaminen on köyhyyden ja nälän poistamista, lapsikuolleisuuden vähentämistä, äitien terveyden parantamista, tautien torjumista, naisten vaikutusvallan lisäämistä ja peruskoulutuksen turvaamista koskevien tavoitteiden saavuttamisen ennakkoedellytys;

| M. | ottaa huomioon, että koko maailmassa noin 165 miljoonaa lasta eli neljäsosa kaikista maailman lapsista kärsii hidastuneesta kasvusta ja että aliravitsemuksen seurauksena kuolee vuosittain 2,6 miljoonaa alle viisivuotiasta lasta, joista 90 prosenttia asuu Afrikassa ja Aasiassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että koko maailmassa noin 165 miljoonaa lasta eli neljäsosa kaikista maailman lapsista kärsii hidastuneesta kasvusta ja että aliravitsemuksen seurauksena kuolee vuosittain 2,6 miljoonaa alle viisivuotiasta lasta, joista 90 prosenttia asuu Afrikassa ja Aasiassa;

| N. | ottaa huomioon, että ratkaisevimpana ajanjaksona aliravitsemuksen ja sen läpi aikuiselämän vaikuttavien seurausten ehkäisemiseksi pidetään lapsen elämän 1  000 ensimmäistä päivää raskausaika mukaan laskettuna ja että ensimmäiset kuusi kuukautta syntymän jälkeen lasta olisi yksinomaan imetettävä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ratkaisevimpana ajanjaksona aliravitsemuksen ja sen läpi aikuiselämän vaikuttavien seurausten ehkäisemiseksi pidetään lapsen elämän 1  000 ensimmäistä päivää raskausaika mukaan laskettuna ja että ensimmäiset kuusi kuukautta syntymän jälkeen lasta olisi yksinomaan imetettävä;

| O. | ottaa huomioon, että FAOn mukaan viljelykasvien monimuotoisuus väheni 75 prosenttia 1900-luvun aikana ja että kolmannes nykyisestä monimuotoisuudesta saattaa hävitä vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että vain 30 viljelykasvia tuottaa 90 prosenttia ihmisten kalorikulutuksesta ja ainoastaan kolme kasvilajia (riisi, vehnä ja maissi) muodostavat yli puolet tästä kulutuksesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että FAOn mukaan viljelykasvien monimuotoisuus väheni 75 prosenttia 1900-luvun aikana ja että kolmannes nykyisestä monimuotoisuudesta saattaa hävitä vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että vain 30 viljelykasvia tuottaa 90 prosenttia ihmisten kalorikulutuksesta ja ainoastaan kolme kasvilajia (riisi, vehnä ja maissi) muodostavat yli puolet tästä kulutuksesta;

| P. | katsoo, että yksityissektorilla, maailmanlaajuiset ja kansalliset elintarvikeyritykset sekä yrittäjien, viljelijöiden ja markkinakauppiaiden kaltaiset pienimuotoiset toimijat mukaan lukien, on huomattavat mahdollisuudet edistää monia erilaisia sidosryhmiä käsittäviä toimia ravitsemuksen parantamiseksi; katsoo kuitenkin, että yksityissektorin toimien on oltava osa laajempia, ravinnon saantia koskevaan oikeuteen perustuvia strategioita aliravitsemuksen torjumiseksi, ja niitä on säänneltävä tämän mukaisesti; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että yksityissektorilla, maailmanlaajuiset ja kansalliset elintarvikeyritykset sekä yrittäjien, viljelijöiden ja markkinakauppiaiden kaltaiset pienimuotoiset toimijat mukaan lukien, on huomattavat mahdollisuudet edistää monia erilaisia sidosryhmiä käsittäviä toimia ravitsemuksen parantamiseksi; katsoo kuitenkin, että yksityissektorin toimien on oltava osa laajempia, ravinnon saantia koskevaan oikeuteen perustuvia strategioita aliravitsemuksen torjumiseksi, ja niitä on säänneltävä tämän mukaisesti;

| Q. | katsoo, että elintarvike- ja ravitsemusturva voidaan saavuttaa kestävillä paikallisilla, alueellisilla ja osa-alueiden maatalouselintarvikejärjestelmillä, jotka perustuvat perhetilamalliin; tässä mallissa taataan tuotantovälineiden (maan, työkalujen, luottojen jne.) saatavuus, ja sen mukainen viljely on pienimuotoista, monipuolista ja paikallista ja tähtää ensisijaisesti paikallisyhteisöjen elintarvikehuollon varmistamiseen; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että elintarvike- ja ravitsemusturva voidaan saavuttaa kestävillä paikallisilla, alueellisilla ja osa-alueiden maatalouselintarvikejärjestelmillä, jotka perustuvat perhetilamalliin; tässä mallissa taataan tuotantovälineiden (maan, työkalujen, luottojen jne.) saatavuus, ja sen mukainen viljely on pienimuotoista, monipuolista ja paikallista ja tähtää ensisijaisesti paikallisyhteisöjen elintarvikehuollon varmistamiseen;

| R. | ottaa huomioon, että nykyisin tunnustetaan yhä laajemmin, että suuri osa aliravitsemuksesta kärsivistä on lievästi ja kroonisesti aliravittuja ihmisiä, ja tästä syystä uutena suuntauksena on keskittyä pelkän hoidon sijasta myös aliravitsemuksen ennaltaehkäisyyn; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että nykyisin tunnustetaan yhä laajemmin, että suuri osa aliravitsemuksesta kärsivistä on lievästi ja kroonisesti aliravittuja ihmisiä, ja tästä syystä uutena suuntauksena on keskittyä pelkän hoidon sijasta myös aliravitsemuksen ennaltaehkäisyyn;

| S. | katsoo, että ravitsemuksen huomioon ottavilla maatalousalan toimenpiteillä ja ohjelmilla, sosiaalisilla turvaverkoilla, varhaislapsuuden kehityksellä ja koulutuksella on valtavat mahdollisuudet lisätä ravitsemusta koskevien toimenpiteiden laajuutta ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että ravitsemuksen huomioon ottavilla maatalousalan toimenpiteillä ja ohjelmilla, sosiaalisilla turvaverkoilla, varhaislapsuuden kehityksellä ja koulutuksella on valtavat mahdollisuudet lisätä ravitsemusta koskevien toimenpiteiden laajuutta ja tehokkuutta;

| T. | ottaa huomioon, että monissa kehitysmaissa käytetään liikaa luonnosta pyydettyjä proteiinilähteitä (luonnonvaraisten eläinten liha); tällainen pyynti on kestämätöntä ja ilmoittamatonta ja nämä proteiinilähteet hupenevat, ja tämä puolestaan saattaa johtaa lähitulevaisuudessa täysin proteiinittomaan ruokavalioon, mikä kärjistää entisestään aliravitsemusta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että monissa kehitysmaissa käytetään liikaa luonnosta pyydettyjä proteiinilähteitä (luonnonvaraisten eläinten liha); tällainen pyynti on kestämätöntä ja ilmoittamatonta ja nämä proteiinilähteet hupenevat, ja tämä puolestaan saattaa johtaa lähitulevaisuudessa täysin proteiinittomaan ruokavalioon, mikä kärjistää entisestään aliravitsemusta;

| U. | katsoo, että AKT-maiden, joissa aliravitsemus on yleistä, on yhdessä avunantajien, monenvälisten organisaatioiden ja yksityissektorin kanssa lisättävä ravitsemusta koskevien ja sen huomioon ottavien ohjelmien määrärahoja; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että AKT-maiden, joissa aliravitsemus on yleistä, on yhdessä avunantajien, monenvälisten organisaatioiden ja yksityissektorin kanssa lisättävä ravitsemusta koskevien ja sen huomioon ottavien ohjelmien määrärahoja;

| V. | katsoo, että aliravitsemuksen torjunnassa on erittäin tärkeää saada mukaan perheet ja paikallisyhteisöt, jotta saavutetaan myös hyvin syrjäiset alueet, joissa valtiolliset rakenteet ovat heikkoja tai eivät toimi; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että aliravitsemuksen torjunnassa on erittäin tärkeää saada mukaan perheet ja paikallisyhteisöt, jotta saavutetaan myös hyvin syrjäiset alueet, joissa valtiolliset rakenteet ovat heikkoja tai eivät toimi;

| W. | katsoo, että näiden ratkaisevan tärkeiden kansanterveysinvestointien tueksi tarvitaan vastaavia elintarvikejärjestelmien uudistuksia ja yhteisiä maailmanlaajuisia toimia globaalin elintarvikejärjestelmän korjaamiseksi; näiden toimien olisi oltava hallitusten johtamia, mutta myös yksityissektorin, kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen kaltaisten keskeisten toimijoiden olisi osallistuttava niihin; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että näiden ratkaisevan tärkeiden kansanterveysinvestointien tueksi tarvitaan vastaavia elintarvikejärjestelmien uudistuksia ja yhteisiä maailmanlaajuisia toimia globaalin elintarvikejärjestelmän korjaamiseksi; näiden toimien olisi oltava hallitusten johtamia, mutta myös yksityissektorin, kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen kaltaisten keskeisten toimijoiden olisi osallistuttava niihin;

| X. | ottaa huomioon, että kuivien ja puolikuivien alueiden laiduntaminen on tuottoisampaa kuin paikallaan pysyvä karjatalous hehtaarikohtaisen liha- ja kalorituotannon perusteella, ja ottaa huomioon, että siten sillä autetaan ruokkimaan yhteisöjä ja edistetään elintarvike- ja ravitsemusturvaa ja sietokykyä; katsoo, että paimentolaisten liikkuvuus ja heidän siitä johtuva kykynsä sopeutua paikallaan pysyviä karjankasvattajia helpommin ilmastonmuutokseen voisi lisätä elintarviketurvaa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että kuivien ja puolikuivien alueiden laiduntaminen on tuottoisampaa kuin paikallaan pysyvä karjatalous hehtaarikohtaisen liha- ja kalorituotannon perusteella, ja ottaa huomioon, että siten sillä autetaan ruokkimaan yhteisöjä ja edistetään elintarvike- ja ravitsemusturvaa ja sietokykyä; katsoo, että paimentolaisten liikkuvuus ja heidän siitä johtuva kykynsä sopeutua paikallaan pysyviä karjankasvattajia helpommin ilmastonmuutokseen voisi lisätä elintarviketurvaa;

| Y. | ottaa huomioon, että 79:stä AKT-maasta 50 on rannikkovaltioita ja yli 60 niistä vie kalaa ja kalastustuotteita alueellisille ja kansainvälisille markkinoille; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että 79:stä AKT-maasta 50 on rannikkovaltioita ja yli 60 niistä vie kalaa ja kalastustuotteita alueellisille ja kansainvälisille markkinoille;

| Z. | katsoo, että EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan on oltava keskenään johdonmukaisia, toisiaan täydentäviä ja asianmukaisesti koordinoituja; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan on oltava keskenään johdonmukaisia, toisiaan täydentäviä ja asianmukaisesti koordinoituja;

| 1. | kehottaa AKT-maita perustamaan kansallisiin talousarvioihinsa erityisen ja riittävin varoin varustetun budjettikohdan ravitsemusta koskeville toimenpiteille, jotka kohdennetaan kaikille, myös syrjäytyneimmille ryhmille, kuten naisille, lapsille, ikääntyneille ja vammaisille; |
| --- | --- |

1.

kehottaa AKT-maita perustamaan kansallisiin talousarvioihinsa erityisen ja riittävin varoin varustetun budjettikohdan ravitsemusta koskeville toimenpiteille, jotka kohdennetaan kaikille, myös syrjäytyneimmille ryhmille, kuten naisille, lapsille, ikääntyneille ja vammaisille;

| 2. | kannustaa EU:ta täyttämään sitoumuksensa ja auttamaan kumppanimaita vähentämän hidastuneesta kasvusta kärsivien alle viisivuotiaitten lasten määrää seitsemällä miljoonalla vuoteen 2015 mennessä, tukemaan perusterveydenhuoltoa ja toteuttamaan tarveperustaisia toimia elintarvikekriisien lieventämiseksi ja näivettymisen torjumiseksi sekä yhdistämään soveltuvin osin näivettymistä ja hidastunutta kasvua vähentäviä strategioita; |
| --- | --- |

2.

kannustaa EU:ta täyttämään sitoumuksensa ja auttamaan kumppanimaita vähentämän hidastuneesta kasvusta kärsivien alle viisivuotiaitten lasten määrää seitsemällä miljoonalla vuoteen 2015 mennessä, tukemaan perusterveydenhuoltoa ja toteuttamaan tarveperustaisia toimia elintarvikekriisien lieventämiseksi ja näivettymisen torjumiseksi sekä yhdistämään soveltuvin osin näivettymistä ja hidastunutta kasvua vähentäviä strategioita;

| 3. | kehottaa lisäämään investointeja hyviksi osoittautuneisiin ja skaalautuviin toimenpiteisiin, joilla voidaan parantaa ja täydentää ruokavalioita, joista puuttuu elintärkeitä ravintoaineita, muun muassa jatkamalla ja uusimalla nykyisiä ohjelmia ja sitomalla uusia varoja ohjelmien perustamiseksi sinne, missä niitä ei ole, sekä keskittymällä esimerkiksi elintarvikkeiden ja mausteiden vahvistamiseen lisäämällä niihin mikroravintoaineita; |
| --- | --- |

3.

kehottaa lisäämään investointeja hyviksi osoittautuneisiin ja skaalautuviin toimenpiteisiin, joilla voidaan parantaa ja täydentää ruokavalioita, joista puuttuu elintärkeitä ravintoaineita, muun muassa jatkamalla ja uusimalla nykyisiä ohjelmia ja sitomalla uusia varoja ohjelmien perustamiseksi sinne, missä niitä ei ole, sekä keskittymällä esimerkiksi elintarvikkeiden ja mausteiden vahvistamiseen lisäämällä niihin mikroravintoaineita;

| 4. | kehottaa AKT-maita sisällyttämään aliravitsemuksen torjunnan kaikkiin tähän liittyviin kehityspolitiikan aloihin, erityisesti maatalouden ja perusterveydenhuollon ohjelmiin, elintarvikkeiden saantia koskevaan oikeuteen keskittyvän kattavamman lähestymistavan puitteissa, ja varmistamaan samalla, että näihin toimintalinjoihin ja ohjelmiin sisällytetään syrjäytyneimmät ryhmät, kuten naiset, lapset, ikääntyneet ja vammaiset, sekä tarkistamaan, että muut toimet ovat johdonmukaisia ravitsemustavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa AKT-maita sisällyttämään aliravitsemuksen torjunnan kaikkiin tähän liittyviin kehityspolitiikan aloihin, erityisesti maatalouden ja perusterveydenhuollon ohjelmiin, elintarvikkeiden saantia koskevaan oikeuteen keskittyvän kattavamman lähestymistavan puitteissa, ja varmistamaan samalla, että näihin toimintalinjoihin ja ohjelmiin sisällytetään syrjäytyneimmät ryhmät, kuten naiset, lapset, ikääntyneet ja vammaiset, sekä tarkistamaan, että muut toimet ovat johdonmukaisia ravitsemustavoitteiden kanssa;

| 5. | kiinnittää huomiota aliravitsemuksen, virheravitsemuksen ja juomaveden saatavuuden väliseen läheiseen suhteeseen eräissä maissa ja kehottaa hallituksia ja kansainvälistä yhteisöä jatkamaan ponnistuksiaan sen varmistamiseksi, että ihmiset saavat juomavettä sekä taajama- että maaseutualueilla; |
| --- | --- |

5.

kiinnittää huomiota aliravitsemuksen, virheravitsemuksen ja juomaveden saatavuuden väliseen läheiseen suhteeseen eräissä maissa ja kehottaa hallituksia ja kansainvälistä yhteisöä jatkamaan ponnistuksiaan sen varmistamiseksi, että ihmiset saavat juomavettä sekä taajama- että maaseutualueilla;

| 6. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä puolustamaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja edistämään paikallisia talouksia ja kauppaa, jotka voivat tukea paikallisia tuottajia; korostaa, että kansainvälisissä kauppasäännöissä on jätettävä tilaa toimille, joilla tuetaan elinkeinoja ja työpaikkoja siellä, missä ihmiset asuvat, ja varmistetaan, että elintarvikkeita on aina saatavilla paikallisesti; |
| --- | --- |

6.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä puolustamaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja edistämään paikallisia talouksia ja kauppaa, jotka voivat tukea paikallisia tuottajia; korostaa, että kansainvälisissä kauppasäännöissä on jätettävä tilaa toimille, joilla tuetaan elinkeinoja ja työpaikkoja siellä, missä ihmiset asuvat, ja varmistetaan, että elintarvikkeita on aina saatavilla paikallisesti;

| 7. | kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan AKT-maiden avulla maaliskuussa 2013 annetussa tiedonannossa ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” annetun sitoumuksen vähentää kasvun hidastumisesta kärsivien alle viisivuotiaitten lasten määrää vähintään 10 prosenttia vuoteen 2025 mennessä ja puuttumaan myös vakavan akuutin aliravitsemuksen polttavaan ongelmaan; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan AKT-maiden avulla maaliskuussa 2013 annetussa tiedonannossa ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” annetun sitoumuksen vähentää kasvun hidastumisesta kärsivien alle viisivuotiaitten lasten määrää vähintään 10 prosenttia vuoteen 2025 mennessä ja puuttumaan myös vakavan akuutin aliravitsemuksen polttavaan ongelmaan;

| 8. | korostaa johtajuuden, sitoutumisen ja vastuuvelvollisuuden tarvetta kansallisella ja kansainvälisellä tasolla varattaessa ja edistettäessä kestäviä investointeja ravitsemusta koskeviin pitkän aikavälin toimintasuunnitelmiin AKT-maissa; tukee täysin YK:n Maailman ruokaturvakomitean roolia maailmanlaajuisen elintarvikejärjestelmän koordinoinnin ja hallinnon parantamisessa; |
| --- | --- |

8.

korostaa johtajuuden, sitoutumisen ja vastuuvelvollisuuden tarvetta kansallisella ja kansainvälisellä tasolla varattaessa ja edistettäessä kestäviä investointeja ravitsemusta koskeviin pitkän aikavälin toimintasuunnitelmiin AKT-maissa; tukee täysin YK:n Maailman ruokaturvakomitean roolia maailmanlaajuisen elintarvikejärjestelmän koordinoinnin ja hallinnon parantamisessa;

| 9. | kiinnittää huomiota AKT-maiden sitoumukseen ohjata 10 prosenttia kansallisista talousarvioistaan viljelyn kehittämiseen ja kehottaa niitä tässä yhteydessä asettamaan etusijalle perhetilat, jotka tuottavat elintarvikkeita paikalliseen kulutukseen, jotta maat saavat aikaan kestävän elintarviketurvan väestöilleen; |
| --- | --- |

9.

kiinnittää huomiota AKT-maiden sitoumukseen ohjata 10 prosenttia kansallisista talousarvioistaan viljelyn kehittämiseen ja kehottaa niitä tässä yhteydessä asettamaan etusijalle perhetilat, jotka tuottavat elintarvikkeita paikalliseen kulutukseen, jotta maat saavat aikaan kestävän elintarviketurvan väestöilleen;

| 10. | korostaa, että aliravitsemuksen ongelma edellyttää globaaleja ja koordinoituja poliittisia toimia; suosittelee, että AKT-maat sisällyttävät nimenomaisia ravitsemusta koskevia tavoitteita maatalous-, terveydenhuolto-, koulutus-, talous- ja hyvinvointipolitiikkoihinsa; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että aliravitsemuksen ongelma edellyttää globaaleja ja koordinoituja poliittisia toimia; suosittelee, että AKT-maat sisällyttävät nimenomaisia ravitsemusta koskevia tavoitteita maatalous-, terveydenhuolto-, koulutus-, talous- ja hyvinvointipolitiikkoihinsa;

| 11. | painottaa, että tarvitaan avoimia ja sitovia lainsäädäntö- ja sääntelykehyksiä, joilla säännellään elintarviketeollisuuden vastuuta tarjota AKT-maissa ravitsemuksen huomioon ottavia tuotteita oikeus ruokaan -lähestymistavan ja sen perustana olevien periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

painottaa, että tarvitaan avoimia ja sitovia lainsäädäntö- ja sääntelykehyksiä, joilla säännellään elintarviketeollisuuden vastuuta tarjota AKT-maissa ravitsemuksen huomioon ottavia tuotteita oikeus ruokaan -lähestymistavan ja sen perustana olevien periaatteiden mukaisesti;

| 12. | korostaa, että yksityissektorilla voi olla merkittävä rooli parannettaessa julkisten investointien laatua ja että Afrikan maatalouteen tehtävien investointien olisi perustuttava omavaraisuuteen; ilmaisee huolensa siitä, että kilpailu maasta ja suurimittainen elintarviketeollisuus voi olla uhka paikalliselle väestölle ja tuotannolle, koska ne voivat johtaa lyhyellä aikavälillä myöhemmin hylättävän maan liikakäyttöön, luonnollisen tuotantokierron tuhoutumiseen ja paikallisväestön karkottamiseen ja siten sen viljelmien hylkäämiseen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että yksityissektorilla voi olla merkittävä rooli parannettaessa julkisten investointien laatua ja että Afrikan maatalouteen tehtävien investointien olisi perustuttava omavaraisuuteen; ilmaisee huolensa siitä, että kilpailu maasta ja suurimittainen elintarviketeollisuus voi olla uhka paikalliselle väestölle ja tuotannolle, koska ne voivat johtaa lyhyellä aikavälillä myöhemmin hylättävän maan liikakäyttöön, luonnollisen tuotantokierron tuhoutumiseen ja paikallisväestön karkottamiseen ja siten sen viljelmien hylkäämiseen;

| 13. | kannustaa AKT-maita perustamaan tai vahvistamaan kansallisia tiede-, teknologia- ja innovaatiovirastoja, jotka pystyvät edistämän teknologiaa ja asiantuntemusta ravitsemuksellisten tulosten seurannassa, jotta poliittisille päättäjille voidaan antaa näyttöön perustuvia tietoja ravitsemuksen huomioon ottavien toimenpiteiden suunnittelua varten; |
| --- | --- |

13.

kannustaa AKT-maita perustamaan tai vahvistamaan kansallisia tiede-, teknologia- ja innovaatiovirastoja, jotka pystyvät edistämän teknologiaa ja asiantuntemusta ravitsemuksellisten tulosten seurannassa, jotta poliittisille päättäjille voidaan antaa näyttöön perustuvia tietoja ravitsemuksen huomioon ottavien toimenpiteiden suunnittelua varten;

| 14. | kehottaa AKT-maita perustamaan tai vahvistamaan avoimia, saavutettavissa olevia ja julkisia tietojärjestelmiä aliravitsemuksen vaikutuksista ja hoitokeinoista ja helpottamaan päätöksentekoa ravitsemuksellisten tulosten parantamiseksi ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön suositukset; kehottaa AKT-maita mahdollistamaan ja edistämään terveellisiä ruokavalioita sekä laadukkaiden elintarvikkeiden riittävää saantia; kehottaa tukemaan monipuolista ravintoa ja vahvistamaan paikallisia elintarvikejärjestelmiä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa AKT-maita perustamaan tai vahvistamaan avoimia, saavutettavissa olevia ja julkisia tietojärjestelmiä aliravitsemuksen vaikutuksista ja hoitokeinoista ja helpottamaan päätöksentekoa ravitsemuksellisten tulosten parantamiseksi ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön suositukset; kehottaa AKT-maita mahdollistamaan ja edistämään terveellisiä ruokavalioita sekä laadukkaiden elintarvikkeiden riittävää saantia; kehottaa tukemaan monipuolista ravintoa ja vahvistamaan paikallisia elintarvikejärjestelmiä;

| 15. | kehottaa Euroopan komissiota ja AKT-maita toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä vakavan akuutin aliravitsemuksen torjumiseksi ja pitämään sitä yhtenä kehitysyhteistyön prioriteettina eikä vain humanitaarisena kysymyksenä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa Euroopan komissiota ja AKT-maita toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä vakavan akuutin aliravitsemuksen torjumiseksi ja pitämään sitä yhtenä kehitysyhteistyön prioriteettina eikä vain humanitaarisena kysymyksenä;

| 16. | kehottaa etenkin niitä AKT-maita, jotka kärsivät erityisen pahoin aliravitsemusongelmista, ottamaan käyttöön näyttöön perustuvia ravitsemustoimenpiteitä, jotka kohdennetaan hedelmöittymistä edeltävään aikaan ja nuoruusikään; |
| --- | --- |

16.

kehottaa etenkin niitä AKT-maita, jotka kärsivät erityisen pahoin aliravitsemusongelmista, ottamaan käyttöön näyttöön perustuvia ravitsemustoimenpiteitä, jotka kohdennetaan hedelmöittymistä edeltävään aikaan ja nuoruusikään;

| 17. | korostaa, että lähivuosikymmeninä AKT-maiden väestö kasvaa huomattavasti, mikä voi olla mahdollisuus, mutta myös taakka, jos mitään ei tehdä lasten kehityksen ja koulutuksen parantamiseksi ja lähinnä lapsiin vaikuttavan vakavan akuutin aliravitsemuksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että lähivuosikymmeninä AKT-maiden väestö kasvaa huomattavasti, mikä voi olla mahdollisuus, mutta myös taakka, jos mitään ei tehdä lasten kehityksen ja koulutuksen parantamiseksi ja lähinnä lapsiin vaikuttavan vakavan akuutin aliravitsemuksen torjumiseksi;

| 18. | kannustaa perustamaan kumppanuuksia hallitusten, avunantajien, yksityissektorin ja kansalaisyhteiskunnan, varsinkin viljelijäorganisaatioiden, välillä ravitsemustoimenpiteiden laajentamiseksi yhteisöjen ja valtioiden tasolla erityisesti Scaling Up Nutrition -aloitteen (SUN) avulla, jonka rakenteilla voidaan helpottaa, tukea ja koordinoida toimia; |
| --- | --- |

18.

kannustaa perustamaan kumppanuuksia hallitusten, avunantajien, yksityissektorin ja kansalaisyhteiskunnan, varsinkin viljelijäorganisaatioiden, välillä ravitsemustoimenpiteiden laajentamiseksi yhteisöjen ja valtioiden tasolla erityisesti Scaling Up Nutrition -aloitteen (SUN) avulla, jonka rakenteilla voidaan helpottaa, tukea ja koordinoida toimia;

| 19. | muistuttaa, että on tärkeää taata nykyiset maankäyttöoikeudet perheviljelyn vahvistamiseksi ja vastustaa ulkopuolisten yritysten maananastusta, joka vaarantaa elintarviketurvan yhä pahemmin; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että on tärkeää taata nykyiset maankäyttöoikeudet perheviljelyn vahvistamiseksi ja vastustaa ulkopuolisten yritysten maananastusta, joka vaarantaa elintarviketurvan yhä pahemmin;

| 20. | kehottaa AKT-maita kutsumaan naiset ja vammaiset henkilöt mukaan päätöksentekoprosessiin kansallisista ja kansainvälisistä vastauksista elintarviketurvaa ja ravitsemusta koskeviin kansallisiin ja globaaleihin haasteisiin sekä sisällyttämään sukupuolinäkökohdat ravitsemusta koskevaan politiikkaan ja antamaan naisille paremmat takeet resurssien, koulutuksen ja sosiaalipalvelujen saannista; |
| --- | --- |

20.

kehottaa AKT-maita kutsumaan naiset ja vammaiset henkilöt mukaan päätöksentekoprosessiin kansallisista ja kansainvälisistä vastauksista elintarviketurvaa ja ravitsemusta koskeviin kansallisiin ja globaaleihin haasteisiin sekä sisällyttämään sukupuolinäkökohdat ravitsemusta koskevaan politiikkaan ja antamaan naisille paremmat takeet resurssien, koulutuksen ja sosiaalipalvelujen saannista;

| 21. | kehottaa AKT-maita ja avunantajia tunnustamaan sukupolvien välisen solidaarisuuden merkitys nälän ja äärimmäisen köyhyyden poistamisessa; korostaa äitien tekemän palkattoman hoitotyön merkitystä ja heidän ratkaisevaa rooliaan kaikissa ravitsemustoimenpiteissä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa AKT-maita ja avunantajia tunnustamaan sukupolvien välisen solidaarisuuden merkitys nälän ja äärimmäisen köyhyyden poistamisessa; korostaa äitien tekemän palkattoman hoitotyön merkitystä ja heidän ratkaisevaa rooliaan kaikissa ravitsemustoimenpiteissä;

| 22. | kannustaa AKT-maita hyväksymään ja panemaan täytäntöön äitiyttä ja isyyttä suojelevaa lainsäädäntöä ja tähän liittyviä toimenpiteitä, joiden avulla naiset ja miehet voivat suorittaa hoitotehtävänsä ja siten täyttää lastensa ravintotarpeet ja suojella omaa terveyttään ja samalla omaa työllisyysturvaansa; |
| --- | --- |

22.

kannustaa AKT-maita hyväksymään ja panemaan täytäntöön äitiyttä ja isyyttä suojelevaa lainsäädäntöä ja tähän liittyviä toimenpiteitä, joiden avulla naiset ja miehet voivat suorittaa hoitotehtävänsä ja siten täyttää lastensa ravintotarpeet ja suojella omaa terveyttään ja samalla omaa työllisyysturvaansa;

| 23. | kehottaa kehitysyhteistyökumppaneita, myös EU:ta, antamaan teknistä apua AKT-mailla niiden kansallisten monialaisten ravitsemussuunnitelmien ja -ohjelmien vahvistamiseksi ja painottamaan voimakkaasti terveysalan henkilöresurssien valmiuksien kehittämistä; |
| --- | --- |

23.

kehottaa kehitysyhteistyökumppaneita, myös EU:ta, antamaan teknistä apua AKT-mailla niiden kansallisten monialaisten ravitsemussuunnitelmien ja -ohjelmien vahvistamiseksi ja painottamaan voimakkaasti terveysalan henkilöresurssien valmiuksien kehittämistä;

| 24. | kehottaa EU:ta sitomaan humanitaarisen avun operaatiot tiiviimmin kehitysyhteistyötoimiin, joilla puututaan aliravitsemuksen rakenteellisiin syihin, ja varmistamaan, että maatalouden kehityshankkeista tehdään ravitsemusta koskevia vaikutustenarviointeja; |
| --- | --- |

24.

kehottaa EU:ta sitomaan humanitaarisen avun operaatiot tiiviimmin kehitysyhteistyötoimiin, joilla puututaan aliravitsemuksen rakenteellisiin syihin, ja varmistamaan, että maatalouden kehityshankkeista tehdään ravitsemusta koskevia vaikutustenarviointeja;

| 25. | kehottaa AKT-maita suunnittelemaan ja perustamaan tai vahvistamaan kattavia ja osallistavia kansallisessa omistuksessa olevia sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä, joissa keskitytään elintarviketurvaan ja ravitsemukseen, varmistetaan monien erilaisten sidosryhmien aktiivinen ja osallistava osallistuminen ja edistetään kyseisten järjestelmien palvelujen sekä kohtuuhintaisten ja ravitsevien elintarvikkeiden samoin kuin vesi- ja jätevesihuoltopalvelujen laajaa saatavuutta; |
| --- | --- |

25.

kehottaa AKT-maita suunnittelemaan ja perustamaan tai vahvistamaan kattavia ja osallistavia kansallisessa omistuksessa olevia sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä, joissa keskitytään elintarviketurvaan ja ravitsemukseen, varmistetaan monien erilaisten sidosryhmien aktiivinen ja osallistava osallistuminen ja edistetään kyseisten järjestelmien palvelujen sekä kohtuuhintaisten ja ravitsevien elintarvikkeiden samoin kuin vesi- ja jätevesihuoltopalvelujen laajaa saatavuutta;

| 26. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita asettamaan naisten, nuorten tyttöjen, imeväisten, lasten, ikääntyneiden ja vammaisten ravitsemustilan, jossa otetaan huomioon ”piilonälkä” ja mikroravintoaineiden puute, sekä liikalihavuuden virheravitsemuksen oireena maatalouteen, elintarviketurvaan ja ravitsemukseen liittyvien ohjelmien, hätätoimien, strategioiden ja toimintalinjojen nimenomaiseksi tavoitteeksi ja edellytetyksi tulokseksi suunnittelusta täytäntöönpanoon ja lisäksi edistämään imetystä ja asianmukaista täydentävää ruokintaa sekä tarjoamaan loisten häätämistä ja hoitavia ravintotoimia; |
| --- | --- |

26.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita asettamaan naisten, nuorten tyttöjen, imeväisten, lasten, ikääntyneiden ja vammaisten ravitsemustilan, jossa otetaan huomioon ”piilonälkä” ja mikroravintoaineiden puute, sekä liikalihavuuden virheravitsemuksen oireena maatalouteen, elintarviketurvaan ja ravitsemukseen liittyvien ohjelmien, hätätoimien, strategioiden ja toimintalinjojen nimenomaiseksi tavoitteeksi ja edellytetyksi tulokseksi suunnittelusta täytäntöönpanoon ja lisäksi edistämään imetystä ja asianmukaista täydentävää ruokintaa sekä tarjoamaan loisten häätämistä ja hoitavia ravintotoimia;

| 27. | korostaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pieniin kehittyviin saarivaltioihin, joiden maantieteelliset ominaisuudet, ilmasto, kulttuuri ja talouskehitys vaihtelevat, mutta joilla on yhteisiä haasteita kestävän kehityksen aikaansaamiseksi; huomauttaa, että vaikka aliravittujen ihmisten osuus näillä saarilla on pienenemässä, asianmukainen ravinto on kysymys, joka liittyy jalostettujen elintarvikkeiden kulutukseen ja niistä riippuvuuteen, mikä lisää liikalihavuutta, sydänsairauksia ja diabetesta; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pieniin kehittyviin saarivaltioihin, joiden maantieteelliset ominaisuudet, ilmasto, kulttuuri ja talouskehitys vaihtelevat, mutta joilla on yhteisiä haasteita kestävän kehityksen aikaansaamiseksi; huomauttaa, että vaikka aliravittujen ihmisten osuus näillä saarilla on pienenemässä, asianmukainen ravinto on kysymys, joka liittyy jalostettujen elintarvikkeiden kulutukseen ja niistä riippuvuuteen, mikä lisää liikalihavuutta, sydänsairauksia ja diabetesta;

| 28. | korostaa, että aliravitsemuksen torjuntatoimien on liityttävä läheisesti ennaltaehkäisy- ja hoitostrategioihin, joissa yhdistetään tärkeimpien kuolemaan johtavien sairauksien varhainen hoito, käyttövalmiiden täydentävien elintarvikkeiden jakelu ja nykyistä laajemmat rokotusohjelmat; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että aliravitsemuksen torjuntatoimien on liityttävä läheisesti ennaltaehkäisy- ja hoitostrategioihin, joissa yhdistetään tärkeimpien kuolemaan johtavien sairauksien varhainen hoito, käyttövalmiiden täydentävien elintarvikkeiden jakelu ja nykyistä laajemmat rokotusohjelmat;

| 29. | kehottaa AKT-maita, EU:n jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että vuoden 2015 jälkeinen maailmanlaajuinen kehitysyhteistyön kehys sisältää aliravitsemuksen torjuntaa koskevia kunnianhimoisia tavoitteita; ottaa huomioon ravitsemuksen merkityksen muiden kehitystavoitteiden kannalta ja kehottaa siksi näitä toimijoita pyrkimään siihen, että ravitsemus sisällytetään muihin asiaan kuuluviin tavoitteisiin ottaen opiksi vuosituhannen kehitystavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 1 saavuttamiseksi toteutetuista toimista; |
| --- | --- |

29.

kehottaa AKT-maita, EU:n jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että vuoden 2015 jälkeinen maailmanlaajuinen kehitysyhteistyön kehys sisältää aliravitsemuksen torjuntaa koskevia kunnianhimoisia tavoitteita; ottaa huomioon ravitsemuksen merkityksen muiden kehitystavoitteiden kannalta ja kehottaa siksi näitä toimijoita pyrkimään siihen, että ravitsemus sisällytetään muihin asiaan kuuluviin tavoitteisiin ottaen opiksi vuosituhannen kehitystavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 1 saavuttamiseksi toteutetuista toimista;

| 30. | kehottaa Euroopan komissiota kutsumaan vuonna 2015 järjestettävää maailmannäyttelyyn osallistuvat EU:n jäsenvaltiot mukaan aiheeseen ”Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten” perustuvaan yhteiseen aloitteeseen, jotta varmistetaan sitoutuminen ja sitovat tavoitteet nälän ja aliravitsemuksen torjumiseksi sekä monipuoliset strategiat eri aloilla maataloudesta kehitysyhteistyöhön; |
| --- | --- |

30.

kehottaa Euroopan komissiota kutsumaan vuonna 2015 järjestettävää maailmannäyttelyyn osallistuvat EU:n jäsenvaltiot mukaan aiheeseen ”Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten” perustuvaan yhteiseen aloitteeseen, jotta varmistetaan sitoutuminen ja sitovat tavoitteet nälän ja aliravitsemuksen torjumiseksi sekä monipuoliset strategiat eri aloilla maataloudesta kehitysyhteistyöhön;

| 31. | kehottaa AKT-maiden hallituksia ja EU:ta tekemään yhteistyötä maatalouteen, luonnosta pyydetyt proteiinilähteet mukaan luettuna, elintarviketurvaan ja ravitsemukseen liittyvien ohjelmien ja hätätoimien, strategioiden ja toimintalinjojen yhteydessä niiden laatimisesta niiden täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

31.

kehottaa AKT-maiden hallituksia ja EU:ta tekemään yhteistyötä maatalouteen, luonnosta pyydetyt proteiinilähteet mukaan luettuna, elintarviketurvaan ja ravitsemukseen liittyvien ohjelmien ja hätätoimien, strategioiden ja toimintalinjojen yhteydessä niiden laatimisesta niiden täytäntöönpanoon;

| 32. | kehottaa EU:ta antamaan erityistä tukea kehitysapumäärärahoistaan Atlantin ja Tyynenmeren alueiden AKT-maiden väestöille, jotka ovat lähes täysin riippuvaisia kalastuksesta sekä tulojensa että väestön ja etenkin lasten terveyden kohentamiseksi tarvittavan proteiinin saannin suhteen; |
| --- | --- |

32.

kehottaa EU:ta antamaan erityistä tukea kehitysapumäärärahoistaan Atlantin ja Tyynenmeren alueiden AKT-maiden väestöille, jotka ovat lähes täysin riippuvaisia kalastuksesta sekä tulojensa että väestön ja etenkin lasten terveyden kohentamiseksi tarvittavan proteiinin saannin suhteen;

| 33. | kehottaa AKT-maita ja EU:ta tunnustamaan selväsanaisesti, että kalastus voi lievittää aliravitsemusongelmaa ja auttaa ehkäisemään nälänhätää AKT-maissa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa AKT-maita ja EU:ta tunnustamaan selväsanaisesti, että kalastus voi lievittää aliravitsemusongelmaa ja auttaa ehkäisemään nälänhätää AKT-maissa;

| 34. | kehottaa niitä AKT-maita, jotka ovat rannikkovaltioita, torjumaan sellaisten lausekkeiden sisällyttämisen kansainvälisiin kalastussopimuksiin, jotka heikentävät AKT-maiden kansalaisten oikeutta käyttää paikallisia kalavaroja aliravitsemusongelman ratkaisukeinona; |
| --- | --- |

34.

kehottaa niitä AKT-maita, jotka ovat rannikkovaltioita, torjumaan sellaisten lausekkeiden sisällyttämisen kansainvälisiin kalastussopimuksiin, jotka heikentävät AKT-maiden kansalaisten oikeutta käyttää paikallisia kalavaroja aliravitsemusongelman ratkaisukeinona;

| 35. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

35.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (27)

ebolaepidemiasta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014, |
| --- | --- |

—

kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 18. syyskuuta 2014 antaman päätöslauselman 2177(2014) rauhasta ja turvallisuudesta Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 18. syyskuuta 2014 antaman päätöslauselman 2177(2014) rauhasta ja turvallisuudesta Afrikassa,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin päätöksen perustaa ebolanvastainen YK:n hätäapuoperaatio (UNMEER), joka on kaikkien aikojen ensimmäinen YK:n terveysalan hätäoperaatio, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin päätöksen perustaa ebolanvastainen YK:n hätäapuoperaatio (UNMEER), joka on kaikkien aikojen ensimmäinen YK:n terveysalan hätäoperaatio,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin koolle kutsuman, 13. elokuuta 2014 järjestetyn koko YK:n järjestelmän kattavan koordinointikokouksen Länsi-Afrikan nykyisen ebolaepidemian taltuttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin koolle kutsuman, 13. elokuuta 2014 järjestetyn koko YK:n järjestelmän kattavan koordinointikokouksen Länsi-Afrikan nykyisen ebolaepidemian taltuttamiseksi,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 5. syyskuuta ja 16. lokakuuta 2014 esittämän ”kansainvälisen hätäkutsun” ebolakriisin vastatoimien tehostamisesta ja lupausten muuttamisesta teoiksi. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 5. syyskuuta ja 16. lokakuuta 2014 esittämän ”kansainvälisen hätäkutsun” ebolakriisin vastatoimien tehostamisesta ja lupausten muuttamisesta teoiksi.

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) 8. elokuuta 2014 antaman ilmoituksen, jossa Länsi-Afrikan ebolaepidemiaa kuvattiin kansainväliseksi kansanterveydelliseksi uhaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) 8. elokuuta 2014 antaman ilmoituksen, jossa Länsi-Afrikan ebolaepidemiaa kuvattiin kansainväliseksi kansanterveydelliseksi uhaksi,

| — | ottaa huomioon WHO:n 28. elokuuta 2014 laatiman suunnitelman ebolaepidemian taltuttamiseksi ja sen tähänastiset päivitykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n 28. elokuuta 2014 laatiman suunnitelman ebolaepidemian taltuttamiseksi ja sen tähänastiset päivitykset,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin 21. elokuuta 2014 aloittaman ebolaepidemian johdosta Länsi-Afrikassa toteutettavan tukioperaation (ASEOWA), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin 21. elokuuta 2014 aloittaman ebolaepidemian johdosta Länsi-Afrikassa toteutettavan tukioperaation (ASEOWA),

| — | ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän 6. marraskuuta 2014 antaman julkilausuman Länsi-Afrikan ebolaepidemiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän 6. marraskuuta 2014 antaman julkilausuman Länsi-Afrikan ebolaepidemiasta,

| — | ottaa huomioon ebolaviruksen leviämisen torjuntatoimia varten tarkoitetun komission ja EUH:n kokonaisvaltaisen kehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ebolaviruksen leviämisen torjuntatoimia varten tarkoitetun komission ja EUH:n kokonaisvaltaisen kehyksen,

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ulkoasiainneuvoston 15. elokuuta, 20. lokakuuta ja 17. marraskuuta 2014 antamat Länsi-Afrikan ebolakriisiä koskevat päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ulkoasiainneuvoston 15. elokuuta, 20. lokakuuta ja 17. marraskuuta 2014 antamat Länsi-Afrikan ebolakriisiä koskevat päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. syyskuuta 2014 antaman päätöslauselman EU:n toimista ebolaepidemian torjumiseksi (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. syyskuuta 2014 antaman päätöslauselman EU:n toimista ebolaepidemian torjumiseksi (28),

| A. | ottaa huomioon, että Länsi-Afrikan aluetta tällä hetkellä koetteleva ebolaviruksen aiheuttaman taudin epidemia on kaikkien aikojen laajin tällainen epidemia ja sen leviäminen jatkuu; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö on julistanut ebolaepidemian kansainväliseksi kansanterveydelliseksi uhaksi, joka edellyttää koordinoituja kansainvälisiä toimia; katsoo, että ebolaepidemia ei ole vain lääketieteellinen ja humanitaarinen katastrofi, vaan se vaikuttaa myös talouteen, kauppaan, rahoituksen ja yleiseen turvallisuuteen sekä kokonaisen alueen sosiaaliseen rakenteeseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Länsi-Afrikan aluetta tällä hetkellä koetteleva ebolaviruksen aiheuttaman taudin epidemia on kaikkien aikojen laajin tällainen epidemia ja sen leviäminen jatkuu; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö on julistanut ebolaepidemian kansainväliseksi kansanterveydelliseksi uhaksi, joka edellyttää koordinoituja kansainvälisiä toimia; katsoo, että ebolaepidemia ei ole vain lääketieteellinen ja humanitaarinen katastrofi, vaan se vaikuttaa myös talouteen, kauppaan, rahoituksen ja yleiseen turvallisuuteen sekä kokonaisen alueen sosiaaliseen rakenteeseen;

| B. | ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun ebolan puhkeamisesta Guineassa ilmoitettiin virallisesti 22. maaliskuuta 2014, siihen on sairastunut yli 15  000 ihmistä, joista lähes 7  000 on kuollut, lähinnä Guineassa, Liberiassa ja Sierra Leonessa, eikä viruksen leviämistä ole vielä saatu pysäytettyä; ottaa huomioon, että Malissa on vahvistettu uusia ebolatapauksia; ottaa huomioon, että WHO on kuitenkin julistanut Nigerian, Senegalin ja Kongon demokraattisen tasavallan ebolaviruksesta vapaiksi maiksi; ottaa huomioon, että edellä esitetyt luvut sisältävät suuren määrän paikallisia ja kansainvälisiä terveydenhuollon ja humanitaarisen avun työntekijöitä; ottaa huomioon, että sairastuneiden ihmisten määrä saattaa olla aliarvioitu ilmoittamattomien ebolatapausten ja -kuolemien vuoksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun ebolan puhkeamisesta Guineassa ilmoitettiin virallisesti 22. maaliskuuta 2014, siihen on sairastunut yli 15  000 ihmistä, joista lähes 7  000 on kuollut, lähinnä Guineassa, Liberiassa ja Sierra Leonessa, eikä viruksen leviämistä ole vielä saatu pysäytettyä; ottaa huomioon, että Malissa on vahvistettu uusia ebolatapauksia; ottaa huomioon, että WHO on kuitenkin julistanut Nigerian, Senegalin ja Kongon demokraattisen tasavallan ebolaviruksesta vapaiksi maiksi; ottaa huomioon, että edellä esitetyt luvut sisältävät suuren määrän paikallisia ja kansainvälisiä terveydenhuollon ja humanitaarisen avun työntekijöitä; ottaa huomioon, että sairastuneiden ihmisten määrä saattaa olla aliarvioitu ilmoittamattomien ebolatapausten ja -kuolemien vuoksi;

| C. | ottaa huomioon, että aktiivisimmin kentällä toimivat valtiosta riippumattomat järjestöt, kuten Lääkärit ilman rajoja sekä Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto varoittivat jo maaliskuussa 2014, että nykyinen ebolaepidemia levisi nopeasti ja olisi vaarallisempi kuin aiemmat tämän taudin epidemiat; ottaa huomioon, että nämä järjestöt kritisoivat kansainvälisiä toimia ja katsoivat niiden olevan vaarallisen riittämättömiä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että aktiivisimmin kentällä toimivat valtiosta riippumattomat järjestöt, kuten Lääkärit ilman rajoja sekä Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto varoittivat jo maaliskuussa 2014, että nykyinen ebolaepidemia levisi nopeasti ja olisi vaarallisempi kuin aiemmat tämän taudin epidemiat; ottaa huomioon, että nämä järjestöt kritisoivat kansainvälisiä toimia ja katsoivat niiden olevan vaarallisen riittämättömiä;

| D. | katsoo, että epidemia on korostanut heikkouksia asianomaisten maiden terveydenhuoltojärjestelmissä, joilta puuttuu henkilö-, rahoitus- ja materiaaliresursseja, mikä on heikentänyt niiden kykyä toteuttaa asianmukaisia toimia epidemian taltuttamiseksi; katsoo, että tämä terveyteen liittyvä hätätilanne, jota asianomaisten maiden viime vuosikymmeninä tapahtunut lääkintähenkilöstön ”aivovuoto” kärjistää, on korostanut tarvetta vahvistaa kiireellisesti useimpien Afrikan maiden terveydenhuoltojärjestelmiä; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että epidemia on korostanut heikkouksia asianomaisten maiden terveydenhuoltojärjestelmissä, joilta puuttuu henkilö-, rahoitus- ja materiaaliresursseja, mikä on heikentänyt niiden kykyä toteuttaa asianmukaisia toimia epidemian taltuttamiseksi; katsoo, että tämä terveyteen liittyvä hätätilanne, jota asianomaisten maiden viime vuosikymmeninä tapahtunut lääkintähenkilöstön ”aivovuoto” kärjistää, on korostanut tarvetta vahvistaa kiireellisesti useimpien Afrikan maiden terveydenhuoltojärjestelmiä;

| E. | ottaa huomioon, että epidemian koettelemat maat kärsivät jo elintarvikkeiden, viemäröinnin ja puhtaan veden puutteesta sekä ebolaepidemiasta johtuvan kaupan, kaupallisten lentojen ja sadonkorjuun keskeytymisen aiheuttamasta talouden romahtamisesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että epidemian koettelemat maat kärsivät jo elintarvikkeiden, viemäröinnin ja puhtaan veden puutteesta sekä ebolaepidemiasta johtuvan kaupan, kaupallisten lentojen ja sadonkorjuun keskeytymisen aiheuttamasta talouden romahtamisesta;

| F. | katsoo, että kansainvälisellä yhteisöllä on moraalinen velvollisuus antaa ebolaepidemiasta kärsiville maille apua, johon sisältyy taloudellisen avun lisäksi lääkinnällistä ja operatiivista kapasiteettia, kuten koulutettua henkilöstöä ja logistista tukea, sairaustapausten varhaiseksi havaitsemiseksi ja eristämiseksi, kontaktien jäljittämiseksi ja seuraamiseksi, välittömän terveydenhuollon antamiseksi väestölle ja virusta ja tartunnan välttämistä koskevien tiedotuskampanjoiden toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kansainvälisellä yhteisöllä on moraalinen velvollisuus antaa ebolaepidemiasta kärsiville maille apua, johon sisältyy taloudellisen avun lisäksi lääkinnällistä ja operatiivista kapasiteettia, kuten koulutettua henkilöstöä ja logistista tukea, sairaustapausten varhaiseksi havaitsemiseksi ja eristämiseksi, kontaktien jäljittämiseksi ja seuraamiseksi, välittömän terveydenhuollon antamiseksi väestölle ja virusta ja tartunnan välttämistä koskevien tiedotuskampanjoiden toteuttamiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon varoitti lokakuussa 2014, että ebolan taltuttamiseksi tarvittaisiin seuraavien kuuden kuukauden aikana vähintään miljardi Yhdysvaltain dollaria; katsoo, että tätä summaa joudutaan ehkä lisäämään varsinkin, jos tilanne pahentuu edelleen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon varoitti lokakuussa 2014, että ebolan taltuttamiseksi tarvittaisiin seuraavien kuuden kuukauden aikana vähintään miljardi Yhdysvaltain dollaria; katsoo, että tätä summaa joudutaan ehkä lisäämään varsinkin, jos tilanne pahentuu edelleen;

| H. | ottaa huomioon, että monet AKT-maat ovat antaneet taloudellista, aineellista ja teknistä apua ebolaepidemian saamiseksi hallintaan siitä kärsivissä Länsi-Afrikan maissa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että monet AKT-maat ovat antaneet taloudellista, aineellista ja teknistä apua ebolaepidemian saamiseksi hallintaan siitä kärsivissä Länsi-Afrikan maissa;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan komissio on toiminut aktiivisesti epidemian puhkeamisesta lähtien ja laajentanut epidemian torjumiseksi toteuttamiaan toimia sekä seurannut tilannetta hätäavun koordinointikeskuksensa (ERCC) kautta, jonka pitäisi toimia EU:n avun koordinoinnin foorumina; ottaa huomioon, että komissio yksinään on luvannut yli 550 miljoonaa euroa lääketieteelliseen tutkimukseen ja hoitoon, logistiseen tukeen sekä asianomaisille maille annettavaan humanitaariseen ja kehitysapuun, laitteet ja henkilöstö mukaan lukien; ottaa huomioon, että yhdessä EU:n jäsenvaltioiden panosten kanssa tämä nostaa EU:n antaman kokonaisavun yli 1,1 miljardiin euroon; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan komissio on toiminut aktiivisesti epidemian puhkeamisesta lähtien ja laajentanut epidemian torjumiseksi toteuttamiaan toimia sekä seurannut tilannetta hätäavun koordinointikeskuksensa (ERCC) kautta, jonka pitäisi toimia EU:n avun koordinoinnin foorumina; ottaa huomioon, että komissio yksinään on luvannut yli 550 miljoonaa euroa lääketieteelliseen tutkimukseen ja hoitoon, logistiseen tukeen sekä asianomaisille maille annettavaan humanitaariseen ja kehitysapuun, laitteet ja henkilöstö mukaan lukien; ottaa huomioon, että yhdessä EU:n jäsenvaltioiden panosten kanssa tämä nostaa EU:n antaman kokonaisavun yli 1,1 miljardiin euroon;

| J. | ottaa huomioon, että alueelle on lähetetty EU:n humanitaarisia asiantuntijoita, jotka valvovat tilannetta ja tekevät yhteistyötä kumppanijärjestöjen ja paikallisviranomaisten kanssa; ottaa huomioon, että EU:n pelastuspalvelumekanismi on aktivoitu WHO:n pyynnöstä helpottamaan ja tukemaan avun ja asiantuntemuksen nopeaa siirtämistä alueelle; ottaa huomioon, että Euroopan komissio on mobilisoinut lääkinnällisistä syistä tehtäviä evakuointeja koskevan järjestelmänsä epidemiasta kärsivissä maissa työskenteleviä kansainvälisiä humanitaarisia työntekijöitä varten; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että alueelle on lähetetty EU:n humanitaarisia asiantuntijoita, jotka valvovat tilannetta ja tekevät yhteistyötä kumppanijärjestöjen ja paikallisviranomaisten kanssa; ottaa huomioon, että EU:n pelastuspalvelumekanismi on aktivoitu WHO:n pyynnöstä helpottamaan ja tukemaan avun ja asiantuntemuksen nopeaa siirtämistä alueelle; ottaa huomioon, että Euroopan komissio on mobilisoinut lääkinnällisistä syistä tehtäviä evakuointeja koskevan järjestelmänsä epidemiasta kärsivissä maissa työskenteleviä kansainvälisiä humanitaarisia työntekijöitä varten;

| K. | ottaa huomioon, että UNICEFin mukaan noin 4  000 lasta on jäänyt orvoiksi epidemian seurauksena ja että lapset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa, koska monet heistä ovat äärimmäisessä ahdingossa, he ovat joutuneet erilleen perheistään ja heidän koulunkäyntinsä on keskeytynyt; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että UNICEFin mukaan noin 4  000 lasta on jäänyt orvoiksi epidemian seurauksena ja että lapset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa, koska monet heistä ovat äärimmäisessä ahdingossa, he ovat joutuneet erilleen perheistään ja heidän koulunkäyntinsä on keskeytynyt;

| L. | katsoo, että kaikkien ebolan torjumiseksi toteutettavien toimien on oltava osa koordinoitua prosessia, jotta ne olisivat tehokkaampia, kuten Länsi-Afrikan maiden valtionpäämiehet selväsanaisesti totesivat Accrassa Ghanassa pitämässään kokouksessa, ja ottaa huomioon, että valtionpäämiehet nimesivät Togon presidentin koordinaattoriksi; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kaikkien ebolan torjumiseksi toteutettavien toimien on oltava osa koordinoitua prosessia, jotta ne olisivat tehokkaampia, kuten Länsi-Afrikan maiden valtionpäämiehet selväsanaisesti totesivat Accrassa Ghanassa pitämässään kokouksessa, ja ottaa huomioon, että valtionpäämiehet nimesivät Togon presidentin koordinaattoriksi;

| 1. | ilmaisee syvimmät surunvalittelunsa näille maille ja ebolaepidemiassa henkensä menettäneiden perheille; ilmaisee vilpittömän arvostuksensa kaikille humanitaarisille ja lääkintätyöntekijöille näiden ponnisteluista epidemian torjumiseksi; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee syvimmät surunvalittelunsa näille maille ja ebolaepidemiassa henkensä menettäneiden perheille; ilmaisee vilpittömän arvostuksensa kaikille humanitaarisille ja lääkintätyöntekijöille näiden ponnisteluista epidemian torjumiseksi;

| 2. | korostaa, että WHO:n mukaan tämä on laajin dokumentoitu ebolaepidemia sairastuneiden ja kuolleiden määrä sekä epidemian maantieteellinen levinneisyys huomioon ottaen, ja on hyvin huolissaan viruksen jatkuvasta leviämisestä useissa Länsi-Afrikan maissa; on samaa mieltä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2177(2014) kanssa siitä, että ebolaepidemia on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; muistuttaa, että epidemia on paljon pelkkää kansanterveydellistä uhkaa monitahoisempi ongelma, koska sillä on myös poliittisia, turvallisuuteen liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että WHO:n mukaan tämä on laajin dokumentoitu ebolaepidemia sairastuneiden ja kuolleiden määrä sekä epidemian maantieteellinen levinneisyys huomioon ottaen, ja on hyvin huolissaan viruksen jatkuvasta leviämisestä useissa Länsi-Afrikan maissa; on samaa mieltä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2177(2014) kanssa siitä, että ebolaepidemia on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; muistuttaa, että epidemia on paljon pelkkää kansanterveydellistä uhkaa monitahoisempi ongelma, koska sillä on myös poliittisia, turvallisuuteen liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia;

| 3. | pitää valitettavana, että kansainvälinen yhteisö on aliarvioinut kriisin vakavuuden ja että asianmukaisen koordinoidun strategian laatiminen viivästyi; katsoo, että kansainvälisen yhteisön on otettava suurempi rooli epidemian leviämisen torjumisessa ja että Afrikan maiden on kannettava oma vastuunsa vastattaessa sen muodostamaan globaaliin turvallisuus- ja kansanterveyshaasteeseen; kehottaa kansainvälistä yhteisöä panemaan antamansa sitoumukset täytäntöön ja jatkamaan tehostettuja toimia tarvittavan ja asianmukaisen avun antamiseksi epidemiasta kärsiville maille Yhdistyneiden kansakuntien johdolla ja koordinoimana; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että kansainvälinen yhteisö on aliarvioinut kriisin vakavuuden ja että asianmukaisen koordinoidun strategian laatiminen viivästyi; katsoo, että kansainvälisen yhteisön on otettava suurempi rooli epidemian leviämisen torjumisessa ja että Afrikan maiden on kannettava oma vastuunsa vastattaessa sen muodostamaan globaaliin turvallisuus- ja kansanterveyshaasteeseen; kehottaa kansainvälistä yhteisöä panemaan antamansa sitoumukset täytäntöön ja jatkamaan tehostettuja toimia tarvittavan ja asianmukaisen avun antamiseksi epidemiasta kärsiville maille Yhdistyneiden kansakuntien johdolla ja koordinoimana;

| 4. | korostaa, että tämänhetkinen epidemia uhkaa kyseisten maiden ja koko alueen haurasta taloutta sekä poliittista ja yhteiskunnallista vakautta; on vakuuttunut siitä, että meneillään oleva kriisiä ei voida ratkaista ainoastaan parantamalla terveydenhuoltojärjestelmiä, vaan että näissä keskeisissä palveluissa ilmenevien kriittisten puutteiden korjaamiseen tarvitaan yhdennettyä lähestymistapaa, johon osallistuu kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä toimijoita ja joka sisältää eri alojen, muun muassa koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen, hygienian ja elintarvikeavun, toimia; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että tämänhetkinen epidemia uhkaa kyseisten maiden ja koko alueen haurasta taloutta sekä poliittista ja yhteiskunnallista vakautta; on vakuuttunut siitä, että meneillään oleva kriisiä ei voida ratkaista ainoastaan parantamalla terveydenhuoltojärjestelmiä, vaan että näissä keskeisissä palveluissa ilmenevien kriittisten puutteiden korjaamiseen tarvitaan yhdennettyä lähestymistapaa, johon osallistuu kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä toimijoita ja joka sisältää eri alojen, muun muassa koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen, hygienian ja elintarvikeavun, toimia;

| 5. | korostaa, että tauti on eristettävä eristämättä epidemiasta kärsiviä maita; painottaa myös tarvetta estää eloon jääneiden potilaiden, varsinkin lasten, stigmatisointi; kehottaa toteuttamaan johdonmukaisesti kaikki kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevat tarvittavat ja tehokkaat toimenpiteet, jotka auttavat estämään ebolan leviämistä edelleen siitä pahimmin kärsivistä Länsi-Afrikan maista; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että tauti on eristettävä eristämättä epidemiasta kärsiviä maita; painottaa myös tarvetta estää eloon jääneiden potilaiden, varsinkin lasten, stigmatisointi; kehottaa toteuttamaan johdonmukaisesti kaikki kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevat tarvittavat ja tehokkaat toimenpiteet, jotka auttavat estämään ebolan leviämistä edelleen siitä pahimmin kärsivistä Länsi-Afrikan maista;

| 6. | suhtautuu myönteisesti EU:n jäsenvaltioiden ja Euroopan komission sitoumukseen varmistaa, että riittävät turvatoimet toteutetaan kansainvälisten humanitaaristen ja lääkintätyöntekijöiden suojelemiseksi ja että nämä työntekijät saavat asianmukaisen koulutuksen; ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan komission ja jäsenvaltioiden ponnistuksista lääkinnällisistä syistä tehtävien evakuointien kysymyksen ratkaisemiseksi sekä siitä, että on perustettu järjestelmä lääkintätyöntekijöiden evakuoimiseksi alueelta; painottaa, että lääkinnällisistä syistä tehtävien evakuointien järjestelmää on päivitettävä ja parannettava jatkuvasti ottaen huomioon tarpeiden mahdollinen lisääntyminen siinä tapauksessa, että epidemiasta kärsiviin maihin lähetetään yhä enemmän lääkintätyöntekijöitä; kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan lentoja ja perustamaan nimenomaisesti tähän tarkoitettuja ilmasiltoja terveydenhuoltohenkilöstön ja -laitteiden kuljettamiseksi kyseisiin maihin; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti EU:n jäsenvaltioiden ja Euroopan komission sitoumukseen varmistaa, että riittävät turvatoimet toteutetaan kansainvälisten humanitaaristen ja lääkintätyöntekijöiden suojelemiseksi ja että nämä työntekijät saavat asianmukaisen koulutuksen; ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan komission ja jäsenvaltioiden ponnistuksista lääkinnällisistä syistä tehtävien evakuointien kysymyksen ratkaisemiseksi sekä siitä, että on perustettu järjestelmä lääkintätyöntekijöiden evakuoimiseksi alueelta; painottaa, että lääkinnällisistä syistä tehtävien evakuointien järjestelmää on päivitettävä ja parannettava jatkuvasti ottaen huomioon tarpeiden mahdollinen lisääntyminen siinä tapauksessa, että epidemiasta kärsiviin maihin lähetetään yhä enemmän lääkintätyöntekijöitä; kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan lentoja ja perustamaan nimenomaisesti tähän tarkoitettuja ilmasiltoja terveydenhuoltohenkilöstön ja -laitteiden kuljettamiseksi kyseisiin maihin;

| 7. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä, Euroopan unioni, Afrikan unioni (AU) ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö ECOWAS mukaan lukien, tukemaan ebolaepidemiasta kärsiviä maita ja toimittamaan kipeästi tarvittavia resursseja ja apua, muun muassa siirrettäviä lääkintävarusteita, kuten kenttäsairaaloita pätevine ja kokeneine työntekijöineen, tarvikkeita, laboratoriopalveluita, logistiikka-, kuljetus- ja rakennustukipalveluita, ilmakuljetuksia ja muuta ilmatukea sekä ilmailulääketieteellisiä palveluja; korostaa, että on tärkeää toimittaa teknistä asiantuntemusta, kuten nopean diagnosoinnin mahdollistavia valmiuksia, ja antaa koulutusta lääkintätyöntekijöille; |
| --- | --- |

7.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä, Euroopan unioni, Afrikan unioni (AU) ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö ECOWAS mukaan lukien, tukemaan ebolaepidemiasta kärsiviä maita ja toimittamaan kipeästi tarvittavia resursseja ja apua, muun muassa siirrettäviä lääkintävarusteita, kuten kenttäsairaaloita pätevine ja kokeneine työntekijöineen, tarvikkeita, laboratoriopalveluita, logistiikka-, kuljetus- ja rakennustukipalveluita, ilmakuljetuksia ja muuta ilmatukea sekä ilmailulääketieteellisiä palveluja; korostaa, että on tärkeää toimittaa teknistä asiantuntemusta, kuten nopean diagnosoinnin mahdollistavia valmiuksia, ja antaa koulutusta lääkintätyöntekijöille;

| 8. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä tekemään kaiken voitavansa lääketieteellisen tutkimuksen koordinoimiseksi ja tehostamiseksi ja kehittämään ebolaa vastaan hoitoja, lääkkeitä ja rokotteita, jotka ovat sekä tehokkaita että WHO:n turvallisuusmääräysten mukaisia; suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on ilmoittanut myöntävänsä lisävaroja rokotteiden testaamiseen Euroopassa ja Afrikassa sekä muuhun ebolaa koskevaan tutkimustyöhön, mutta painottaa, että nykyisten tutkimus- ja kehittämisohjelmien rahoittamiseksi ja koordinoimiseksi tarvitaan lisää kansainvälisiä toimia, jotta voidaan kehittää hoitoja ja rokotteita ebolaa sekä muita sellaisia tauteja vastaan, jotka eivät ole välittömästi kaupallisesti kiinnostavia mutta jotka voivat aiheuttaa samanlaisia epidemioita tulevaisuudessa; katsoo tässä suhteessa, että rokotteen kehittäminen näitä tauteja vastaan ei saa olla riippuvaista lääketeollisuuden ja yksityisten yritysten mahdollisista voitoista; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä tekemään kaiken voitavansa lääketieteellisen tutkimuksen koordinoimiseksi ja tehostamiseksi ja kehittämään ebolaa vastaan hoitoja, lääkkeitä ja rokotteita, jotka ovat sekä tehokkaita että WHO:n turvallisuusmääräysten mukaisia; suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on ilmoittanut myöntävänsä lisävaroja rokotteiden testaamiseen Euroopassa ja Afrikassa sekä muuhun ebolaa koskevaan tutkimustyöhön, mutta painottaa, että nykyisten tutkimus- ja kehittämisohjelmien rahoittamiseksi ja koordinoimiseksi tarvitaan lisää kansainvälisiä toimia, jotta voidaan kehittää hoitoja ja rokotteita ebolaa sekä muita sellaisia tauteja vastaan, jotka eivät ole välittömästi kaupallisesti kiinnostavia mutta jotka voivat aiheuttaa samanlaisia epidemioita tulevaisuudessa; katsoo tässä suhteessa, että rokotteen kehittäminen näitä tauteja vastaan ei saa olla riippuvaista lääketeollisuuden ja yksityisten yritysten mahdollisista voitoista;

| 9. | suhtautuu myönteisesti EU:n Afrikan unionin ASEOWA-operaatiolle myöntämään rahoitustukeen sekä AU:n pyrkimyksiin varmistaa alueellinen koordinointi muun muassa avaamalla humanitaarinen käytävä Dakarista ja käynnistämällä alueelliset lentoliikennepalvelut Abidjanista sekä perustamalla UNMEERin koordinointikeskus Accraan; kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja Euroopan komissiota tukemaan ja kannustamaan AU:ta pyrittäessä saamaan aikaan kokonaisvaltainen toimintasuunnitelma, joka kattaa ebolakriisin poliittiset, turvallisuutta koskevat, taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset, jotka vaikuttavat alueeseen vielä kauan tämänhetkisen lääketieteellisen hätätilanteen jälkeen; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti EU:n Afrikan unionin ASEOWA-operaatiolle myöntämään rahoitustukeen sekä AU:n pyrkimyksiin varmistaa alueellinen koordinointi muun muassa avaamalla humanitaarinen käytävä Dakarista ja käynnistämällä alueelliset lentoliikennepalvelut Abidjanista sekä perustamalla UNMEERin koordinointikeskus Accraan; kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja Euroopan komissiota tukemaan ja kannustamaan AU:ta pyrittäessä saamaan aikaan kokonaisvaltainen toimintasuunnitelma, joka kattaa ebolakriisin poliittiset, turvallisuutta koskevat, taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset, jotka vaikuttavat alueeseen vielä kauan tämänhetkisen lääketieteellisen hätätilanteen jälkeen;

| 10. | pitää ilahduttavana, että Euroopan komissio lisää taloudellista tukeaan humanitaariseen apuun ja kehitysapuun, logistiikkaan ja tutkimukseen kriisin voittamiseksi siten, että tuen kokonaismäärä on yli 550 miljoonaa euroa; korostaa tarvetta laajentaa tämä investointi koskemaan viruksesta jo kärsivien maiden naapurimaissa toteutettavia hankkeita, jotta vältetään sen leviäminen muihin Länsi-Afrikan maihin, joissa epidemialla olisi dramaattiset seuraukset; kehottaa EU:ta perustamaan valvontajärjestelmiä, jolla varmistetaan, että epidemian torjuntaan myönnettyjä määrärahoja käytetään asianmukaisesti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

10.

pitää ilahduttavana, että Euroopan komissio lisää taloudellista tukeaan humanitaariseen apuun ja kehitysapuun, logistiikkaan ja tutkimukseen kriisin voittamiseksi siten, että tuen kokonaismäärä on yli 550 miljoonaa euroa; korostaa tarvetta laajentaa tämä investointi koskemaan viruksesta jo kärsivien maiden naapurimaissa toteutettavia hankkeita, jotta vältetään sen leviäminen muihin Länsi-Afrikan maihin, joissa epidemialla olisi dramaattiset seuraukset; kehottaa EU:ta perustamaan valvontajärjestelmiä, jolla varmistetaan, että epidemian torjuntaan myönnettyjä määrärahoja käytetään asianmukaisesti ja tehokkaasti;

| 11. | kehottaa EU:ta tehostamaan kehitysyhteistyötoimia AKT-maiden terveydenhuoltojärjestelmien tukemiseksi ja vahvistamiseksi pitkällä aikavälillä Cotonoun sopimuksen mukaisesti sekä varmistamaan, että terveydestä tulee keskeinen ala epidemiasta pahiten kärsivien maiden seuraavan ohjelmakauden EKR:n suuntaa-antavissa maaohjelmissa ja yhdennentoista EKR:n AKT-maiden keskinäisen kehitysyhteistyön ohjelmassa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:ta tehostamaan kehitysyhteistyötoimia AKT-maiden terveydenhuoltojärjestelmien tukemiseksi ja vahvistamiseksi pitkällä aikavälillä Cotonoun sopimuksen mukaisesti sekä varmistamaan, että terveydestä tulee keskeinen ala epidemiasta pahiten kärsivien maiden seuraavan ohjelmakauden EKR:n suuntaa-antavissa maaohjelmissa ja yhdennentoista EKR:n AKT-maiden keskinäisen kehitysyhteistyön ohjelmassa;

| 12. | huomauttaa, että ebolasta kärsiville maille annettava taloudellinen apu ei saisi vähentää pitkän aikavälin kehitysapua, vaan sen pitäisi täydentää sitä, ja että avun olisi mentävä välitöntä terveydenhuoltoa pidemmälle ja ulotuttava siihen liittyviin kyseisen alueen peruspalveluihin, kuten viemäröintiin ja puhtaan veden saantiin; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että ebolasta kärsiville maille annettava taloudellinen apu ei saisi vähentää pitkän aikavälin kehitysapua, vaan sen pitäisi täydentää sitä, ja että avun olisi mentävä välitöntä terveydenhuoltoa pidemmälle ja ulotuttava siihen liittyviin kyseisen alueen peruspalveluihin, kuten viemäröintiin ja puhtaan veden saantiin;

| 13. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan välittömiä toimia nälänhädän estämiseksi ja turvaamaan elintarviketurvan ja toimeentulon ebolan koettelemilla alueilla, kun otetaan huomioon elintarvikekaupan väheneminen, hintojen nousu ja satojen pienentyminen; |
| --- | --- |

13.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan välittömiä toimia nälänhädän estämiseksi ja turvaamaan elintarviketurvan ja toimeentulon ebolan koettelemilla alueilla, kun otetaan huomioon elintarvikekaupan väheneminen, hintojen nousu ja satojen pienentyminen;

| 14. | suhtautuu tässä suhteessa myönteisesti Afrikan unionin valmiuteen laajentaa sen kuivuuden ja nälänhädän vastaisen hätäavun erityisrahaston toimeksiantoa siten, että se kattaa kansanterveysuhat ja muut katastrofit; tukee AU:n jäsenvaltioilleen esittämää kehotusta suorittaa vapaaehtoisia maksuja tähän rahastoon; kehottaa myös noudattamaan välittömästi FAO:n vetoomusta, jolla se pyysi varoja sen alueelliseen toimenpideohjelmaan ebolaepidemiasta pahiten kärsineiden viljelijäkotitalouksien auttamiseksi; |
| --- | --- |

14.

suhtautuu tässä suhteessa myönteisesti Afrikan unionin valmiuteen laajentaa sen kuivuuden ja nälänhädän vastaisen hätäavun erityisrahaston toimeksiantoa siten, että se kattaa kansanterveysuhat ja muut katastrofit; tukee AU:n jäsenvaltioilleen esittämää kehotusta suorittaa vapaaehtoisia maksuja tähän rahastoon; kehottaa myös noudattamaan välittömästi FAO:n vetoomusta, jolla se pyysi varoja sen alueelliseen toimenpideohjelmaan ebolaepidemiasta pahiten kärsineiden viljelijäkotitalouksien auttamiseksi;

| 15. | suhtautuu myönteisesti ebolanvastaisen YK:n hätäapuoperaation (UNMEER) sekä EU:n ebolatyöryhmän perustamiseen sekä komission jäsen Christos Stylianidesin nimittämiseen EU:n ebolakoordinaattoriksi; kiittää komission jäsenen päättäväisyyttä tehostaa EU:n yhteisiä toimia ja koordinointia ja edistää tiivistä yhteistyötä YK:n, alueellisten organisaatioiden ja muiden keskeisten kumppanien kanssa; ilmaisee arvostuksensa hänen ebola-alueelle marraskuussa 2014 tekemästään vierailusta, jolla hän arvioi tarpeita ja epidemian taltuttamiseksi toteutettujen EU:n toimien puutteita; yhtyy näkemykseen, jonka mukaan tällainen kentällä tehtävä arviointi on tärkeä askel menestyksellisen toimintatavan määrittämiseksi; |
| --- | --- |

15.

suhtautuu myönteisesti ebolanvastaisen YK:n hätäapuoperaation (UNMEER) sekä EU:n ebolatyöryhmän perustamiseen sekä komission jäsen Christos Stylianidesin nimittämiseen EU:n ebolakoordinaattoriksi; kiittää komission jäsenen päättäväisyyttä tehostaa EU:n yhteisiä toimia ja koordinointia ja edistää tiivistä yhteistyötä YK:n, alueellisten organisaatioiden ja muiden keskeisten kumppanien kanssa; ilmaisee arvostuksensa hänen ebola-alueelle marraskuussa 2014 tekemästään vierailusta, jolla hän arvioi tarpeita ja epidemian taltuttamiseksi toteutettujen EU:n toimien puutteita; yhtyy näkemykseen, jonka mukaan tällainen kentällä tehtävä arviointi on tärkeä askel menestyksellisen toimintatavan määrittämiseksi;

| 16. | painottaa, että menestyksellinen ebolan torjunta edellyttää vakaata kokonaisvaltaista hallinnointia, tehokasta yleisöviestintää ja muita luottamusta lisääviä toimia, joihin sisältyy koulutus ja tiedotus tietoisuuden lisäämiseksi oireista ja ehkäisevistä toimista, jotta kansalaiset saadaan luottamaan ebolan torjuntatoimiin ja tekemään yhteistyötä niiden kanssa; katsoo lisäksi, että paikallinen lääkintähenkilöstö on koulutettava nykyistä paremmin ja sen on osallistuttava sairastuneiden potilaiden hoitoon ja että sen olisi toimittava yhteydenpitäjänä paikallisen väestön ja kansainvälisen lääkintähenkilöstön välillä; |
| --- | --- |

16.

painottaa, että menestyksellinen ebolan torjunta edellyttää vakaata kokonaisvaltaista hallinnointia, tehokasta yleisöviestintää ja muita luottamusta lisääviä toimia, joihin sisältyy koulutus ja tiedotus tietoisuuden lisäämiseksi oireista ja ehkäisevistä toimista, jotta kansalaiset saadaan luottamaan ebolan torjuntatoimiin ja tekemään yhteistyötä niiden kanssa; katsoo lisäksi, että paikallinen lääkintähenkilöstö on koulutettava nykyistä paremmin ja sen on osallistuttava sairastuneiden potilaiden hoitoon ja että sen olisi toimittava yhteydenpitäjänä paikallisen väestön ja kansainvälisen lääkintähenkilöstön välillä;

| 17. | pitää WHO:n laatimaa suunnitelman ebolaepidemian taltuttamiseksi perustana ebolan torjunnan ensisijaisille toimille; kehottaa EU:ta ja AKT-maita auttamaan WHO:ta vahvistamaan sen teknistä johtajuutta ja sen antamaa operatiivista tukea ebolasta kärsivien maiden hallituksille sekä naapurimaille ja muille mahdollisesti vaarassa oleville maille samoin kuin muille kumppaneille; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan synkronoituja rajatylittäviä toimenpiteitä meneillään olevan ebolaepidemian torjumiseksi; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan EU:n torjuntatoimien kokonaisvaltaisen kehyksen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

17.

pitää WHO:n laatimaa suunnitelman ebolaepidemian taltuttamiseksi perustana ebolan torjunnan ensisijaisille toimille; kehottaa EU:ta ja AKT-maita auttamaan WHO:ta vahvistamaan sen teknistä johtajuutta ja sen antamaa operatiivista tukea ebolasta kärsivien maiden hallituksille sekä naapurimaille ja muille mahdollisesti vaarassa oleville maille samoin kuin muille kumppaneille; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan synkronoituja rajatylittäviä toimenpiteitä meneillään olevan ebolaepidemian torjumiseksi; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan EU:n torjuntatoimien kokonaisvaltaisen kehyksen täytäntöönpanoa;

| 18. | kehottaa kutsumaan koolle kansainvälisen avunantajien konferenssin, jossa käsitellään ebolaepidemioiden hallintaa ja tukea epidemian jälkeiselle sosiaaliselle ja taloudelliselle jälleenrakennukselle, myös tukea kyseisissä maissa ebolan seurauksena orvoiksi jääneille lapsille; |
| --- | --- |

18.

kehottaa kutsumaan koolle kansainvälisen avunantajien konferenssin, jossa käsitellään ebolaepidemioiden hallintaa ja tukea epidemian jälkeiselle sosiaaliselle ja taloudelliselle jälleenrakennukselle, myös tukea kyseisissä maissa ebolan seurauksena orvoiksi jääneille lapsille;

| 19. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman YK:n pääsihteerille, WHO:n pääjohtajalle, AKT–EU-ministerineuvostolle, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustajalle ja komission varapuheenjohtajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, AKT-maiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille ja ECOWASille. |
| --- | --- |

19.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman YK:n pääsihteerille, WHO:n pääjohtajalle, AKT–EU-ministerineuvostolle, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustajalle ja komission varapuheenjohtajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, AKT-maiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille ja ECOWASille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (29)

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014, |
| --- | --- |

—

kokoontui Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–3. joulukuuta 2014,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 11 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 11 A artiklan,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen maaliskuussa 2014 antaman päätöslauselman aiheesta ”Terrorismin globaali laajentuminen: internetin ja sosiaalisen median asema”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen maaliskuussa 2014 antaman päätöslauselman aiheesta ”Terrorismin globaali laajentuminen: internetin ja sosiaalisen median asema”,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1373 (2001), 1566 (2004) ja 1624 (2005), joihin sisältyvät terrorismin torjuntaa koskevien kansainvälisten oikeussääntöjen keskeiset osat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1373 (2001), 1566 (2004) ja 1624 (2005), joihin sisältyvät terrorismin torjuntaa koskevien kansainvälisten oikeussääntöjen keskeiset osat,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2006 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen terrorismintorjuntastrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2006 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen terrorismintorjuntastrategian,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemista terrorismintorjunnan yhteydessä koskevan päätöslauselman 68/178, 18. joulukuuta 2013 hyväksytyn terrorismintorjuntaan liittyvien kansainvälisten yleissopimusten ja pöytäkirjojen täytäntöön panemiseksi annettavaa teknistä apua koskevan päätöslauselman 68/187 sekä 14. joulukuuta 2012 hyväksytyn kansainvälisen terrorismin torjuntaa koskevan päätöslauselman 67/99, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemista terrorismintorjunnan yhteydessä koskevan päätöslauselman 68/178, 18. joulukuuta 2013 hyväksytyn terrorismintorjuntaan liittyvien kansainvälisten yleissopimusten ja pöytäkirjojen täytäntöön panemiseksi annettavaa teknistä apua koskevan päätöslauselman 68/187 sekä 14. joulukuuta 2012 hyväksytyn kansainvälisen terrorismin torjuntaa koskevan päätöslauselman 67/99,

| — | ottaa huomioon Nairobissa Keniassa 2. syyskuuta 2014 valtion ja hallitusten päämiesten tasolla järjestetyn rauhan ja turvallisuuden neuvoston 455. kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nairobissa Keniassa 2. syyskuuta 2014 valtion ja hallitusten päämiesten tasolla järjestetyn rauhan ja turvallisuuden neuvoston 455. kokouksen,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 24. syyskuuta 2014 hyväksymän päätöslauselman 2178 terroritekojen kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle aiheuttamasta uhasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 24. syyskuuta 2014 hyväksymän päätöslauselman 2178 terroritekojen kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle aiheuttamasta uhasta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 hyväksytyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan ja erityisesti sen 4 artiklan, johon on kirjattu ihmisten loukkaamaton oikeus elämään ja ruumiilliseen koskemattomuuteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 hyväksytyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan ja erityisesti sen 4 artiklan, johon on kirjattu ihmisten loukkaamaton oikeus elämään ja ruumiilliseen koskemattomuuteen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1999 hyväksytyn Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU) yleissopimuksen terrorismin torjunnasta ja ehkäisystä ja Afrikan unionin terrorismin torjuntaa ja ehkäisyä käsitelleen hallitustenvälisen kokouksen vuonna 2002 hyväksytyn Algiersin toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1999 hyväksytyn Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU) yleissopimuksen terrorismin torjunnasta ja ehkäisystä ja Afrikan unionin terrorismin torjuntaa ja ehkäisyä käsitelleen hallitustenvälisen kokouksen vuonna 2002 hyväksytyn Algiersin toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2010 tapahtuneen Afrikan unionin (AU) terrorismintorjuntaa koskevan yhteistyön erityisedustajan nimittämisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2010 tapahtuneen Afrikan unionin (AU) terrorismintorjuntaa koskevan yhteistyön erityisedustajan nimittämisen,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 455. kokouksessa 2. syyskuuta 2014 hyväksytyn julkilausuman terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ennaltaehkäisystä ja torjunnasta Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 455. kokouksessa 2. syyskuuta 2014 hyväksytyn julkilausuman terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ennaltaehkäisystä ja torjunnasta Afrikassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön ministerineuvoston päätökset nro 3/04 ja 7/06 internetin käytön estämisestä terrorismitarkoituksissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön ministerineuvoston päätökset nro 3/04 ja 7/06 internetin käytön estämisestä terrorismitarkoituksissa,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2005 hyväksytyn EU:n terrorismin vastaisen strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2005 hyväksytyn EU:n terrorismin vastaisen strategian,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2011 hyväksytyn Sahelin aluetta koskevan EU:n turvallisuus- ja kehitysstrategian neljännen pilarin, joka koskee väkivaltaisten ääriliikkeiden ja radikalisoitumisen torjumista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2011 hyväksytyn Sahelin aluetta koskevan EU:n turvallisuus- ja kehitysstrategian neljännen pilarin, joka koskee väkivaltaisten ääriliikkeiden ja radikalisoitumisen torjumista,

| — | ottaa huomioon terrorismin torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismin torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 hyväksytyn EU:n kokonaisvaltaisen lähestymistavan ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 hyväksytyn EU:n kokonaisvaltaisen lähestymistavan ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 2013 antaman päätöslauselman Afrikan sarvea koskevasta EU:n strategiasta (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 2013 antaman päätöslauselman Afrikan sarvea koskevasta EU:n strategiasta (30),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 21. marraskuuta 2013 antaman päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 21. marraskuuta 2013 antaman päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (31),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 17. heinäkuuta 2014 antaman päätöslauselman Nigeriasta ja Boko Haramin viimeaikaisista hyökkäyksistä (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 17. heinäkuuta 2014 antaman päätöslauselman Nigeriasta ja Boko Haramin viimeaikaisista hyökkäyksistä (32),

| — | ottaa huomioon Lontoossa 12. kesäkuuta 2014 järjestetyn Nigerian turvallisuustilannetta käsitelleen ministerikonferenssin päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lontoossa 12. kesäkuuta 2014 järjestetyn Nigerian turvallisuustilannetta käsitelleen ministerikonferenssin päätelmät,

| A. | katsoo, että terrorismi kaikissa muodoissaan on edelleen yksi rauhan, turvallisuuden ja kehityksen vakavimmista uhista; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että terrorismi kaikissa muodoissaan on edelleen yksi rauhan, turvallisuuden ja kehityksen vakavimmista uhista;

| B. | ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1624 (2005) kehotetaan valtioita toteuttamaan kaikki tarpeelliset, asianmukaiset ja kansainvälisestä oikeudesta johtuvien velvoitteiden mukaiset toimet, jotta terroritekoihin yllyttäminen kielletään lailla ja tällainen toiminta estetään; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1624 (2005) kehotetaan valtioita toteuttamaan kaikki tarpeelliset, asianmukaiset ja kansainvälisestä oikeudesta johtuvien velvoitteiden mukaiset toimet, jotta terroritekoihin yllyttäminen kielletään lailla ja tällainen toiminta estetään;

| C. | ottaa huomioon, että viime vuosikymmenen aikana terrorismin ja terroritekojen uhka on kasvanut Afrikassa huolestuttavaa vauhtia – Global Terrorism Database -tietokantaan kirjattiin pelkästään vuonna 2012 lähes 1  200 tapausta – ja että tähän vaikuttavat sekä sisäiset että ulkoiset tekijät; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viime vuosikymmenen aikana terrorismin ja terroritekojen uhka on kasvanut Afrikassa huolestuttavaa vauhtia – Global Terrorism Database -tietokantaan kirjattiin pelkästään vuonna 2012 lähes 1  200 tapausta – ja että tähän vaikuttavat sekä sisäiset että ulkoiset tekijät;

| D. | ottaa huomioon, että terrorismintorjunta voi olla tehokasta vain, jos se toteutetaan tiiviissä kansainvälisessä yhteistyössä ja kansainvälistä oikeutta noudattaen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että terrorismintorjunta voi olla tehokasta vain, jos se toteutetaan tiiviissä kansainvälisessä yhteistyössä ja kansainvälistä oikeutta noudattaen;

| E. | katsoo, että tietyt sosioekonomiset ja poliittiset tekijät, kuten köyhyys, nuorisotyöttömyys, sosiaalinen syrjäytyneisyys, suvaitsemattomuus, koulutuksen puute, yhteiskunnalliset epäkohdat, selkkaukset, huono hallinto ja korruptio voivat muodostaa hedelmällisen maaperän radikalisoitumiselle; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että tietyt sosioekonomiset ja poliittiset tekijät, kuten köyhyys, nuorisotyöttömyys, sosiaalinen syrjäytyneisyys, suvaitsemattomuus, koulutuksen puute, yhteiskunnalliset epäkohdat, selkkaukset, huono hallinto ja korruptio voivat muodostaa hedelmällisen maaperän radikalisoitumiselle;

| F. | katsoo, että terrorismia ei voida eikä pidä yhdistää mihinkään uskontoon, kansallisuuteen, kulttuuriin tai maantieteelliseen alkuperään – edellyttäen, että uskonnolliset käytännöt eivät ole ristiriidassa oikeusvaltioperiaatteen kanssa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että terrorismia ei voida eikä pidä yhdistää mihinkään uskontoon, kansallisuuteen, kulttuuriin tai maantieteelliseen alkuperään – edellyttäen, että uskonnolliset käytännöt eivät ole ristiriidassa oikeusvaltioperiaatteen kanssa;

| G. | ottaa huomioon, että terrorismia pidetään yllä laittomilla toimilla, kuten panttivankien ottamisella ja ihmiskaupalla sekä aseiden, huumausaineiden ja luonnonvarojen kaupalla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että terrorismia pidetään yllä laittomilla toimilla, kuten panttivankien ottamisella ja ihmiskaupalla sekä aseiden, huumausaineiden ja luonnonvarojen kaupalla;

| H. | ottaa huomioon, että EU on asettanut Boko Haramin ja sen johtajan Abubakar Shekaun nimettyjen terroristijärjestöjen luetteloon YK:n ja muiden kansainvälisten kumppanien päätettyä nimetä Boko Haram terroristijärjestöksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU on asettanut Boko Haramin ja sen johtajan Abubakar Shekaun nimettyjen terroristijärjestöjen luetteloon YK:n ja muiden kansainvälisten kumppanien päätettyä nimetä Boko Haram terroristijärjestöksi;

| I. | ottaa huomioon, että Boko Haram muodostaa kasvavan uhan paitsi Nigerian myös koko Länsi- ja Keski-Afrikan ja Sahelin alueen vakaudelle; ottaa huomioon, että tämän islamisti-jihadistien ääriliikkeen käynnistämissä väkivaltaisuuksissa on kuollut tuhansia ihmisiä viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana; ottaa huomioon, että liike hyökkää umpimähkäisesti kaikkia niitä vastaan, jotka eivät hyväksy sen dogmaattisia ja äärimmäisiä ajatuksia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Boko Haram muodostaa kasvavan uhan paitsi Nigerian myös koko Länsi- ja Keski-Afrikan ja Sahelin alueen vakaudelle; ottaa huomioon, että tämän islamisti-jihadistien ääriliikkeen käynnistämissä väkivaltaisuuksissa on kuollut tuhansia ihmisiä viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana; ottaa huomioon, että liike hyökkää umpimähkäisesti kaikkia niitä vastaan, jotka eivät hyväksy sen dogmaattisia ja äärimmäisiä ajatuksia;

| J. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat valmiita tukemaan Nigeriaa ja muita alueen maita niiden pyrkiessä suojelemaan kansalaisiaan, torjumaan terrorismia sekä kitkemään erityisesti seksuaalisen väkivallan käyttöön liittyvän rankaisemattomuuden kulttuurin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat valmiita tukemaan Nigeriaa ja muita alueen maita niiden pyrkiessä suojelemaan kansalaisiaan, torjumaan terrorismia sekä kitkemään erityisesti seksuaalisen väkivallan käyttöön liittyvän rankaisemattomuuden kulttuurin;

| K. | ottaa huomioon, että al-Qaida ja sen paikalliset liittolaiset ovat toimineet aktiivisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 1990-luvulta lähtien ja ottaneet vuosien mittaan vastuun monista vakavista hyökkäyksistä Etiopiassa, Keniassa, Somaliassa, Sudanissa, Tansaniassa ja Ugandassa ja että Kenia on useimmin ollut al-Qaidan ja al-Shabaabin hyökkäysten kohteena; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että al-Qaida ja sen paikalliset liittolaiset ovat toimineet aktiivisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 1990-luvulta lähtien ja ottaneet vuosien mittaan vastuun monista vakavista hyökkäyksistä Etiopiassa, Keniassa, Somaliassa, Sudanissa, Tansaniassa ja Ugandassa ja että Kenia on useimmin ollut al-Qaidan ja al-Shabaabin hyökkäysten kohteena;

| L. | katsoo lisäksi, että islamilaisen Maghrebin al-Qaida vaarantaa edelleen koko Sahelin ja Saharan alueen turvallisuuden ja kehityksen; |
| --- | --- |

L.

katsoo lisäksi, että islamilaisen Maghrebin al-Qaida vaarantaa edelleen koko Sahelin ja Saharan alueen turvallisuuden ja kehityksen;

| M. | ottaa huomioon, että janjaweed-joukot, Sudanin vapautusliike ja oikeus- ja tasa-arvoliike, Ruandan demokraattinen vapautusarmeija (FDLR) ja muut ryhmät tekevät terroritekoja Afrikassa samalla kun Joseph Konyn Herran vastarinta-armeija (LRA) on saatujen tietojen mukaan ajettu pois Ugandasta ja sen väitetään hajautuneen Etelä-Sudanin, Kongon demokraattisen tasavallan ja Keski-Afrikan tasavallan alueille; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että janjaweed-joukot, Sudanin vapautusliike ja oikeus- ja tasa-arvoliike, Ruandan demokraattinen vapautusarmeija (FDLR) ja muut ryhmät tekevät terroritekoja Afrikassa samalla kun Joseph Konyn Herran vastarinta-armeija (LRA) on saatujen tietojen mukaan ajettu pois Ugandasta ja sen väitetään hajautuneen Etelä-Sudanin, Kongon demokraattisen tasavallan ja Keski-Afrikan tasavallan alueille;

| N. | ottaa huomioon, että Syyrian ja Irakin huolestuttavalla nykytilanteella ja IS-järjestön kasvulla ja vahvistumisella on hirvittäviä ja epävakautta aiheuttavia vaikutuksia Afrikan mantereella ja etenkin sen koillisosassa ja että Afrikasta, muun muassa Somaliasta, tulevat terroristit siirtyvät Syyriaan ja Irakiin liittyäkseen IS:n joukkoihin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Syyrian ja Irakin huolestuttavalla nykytilanteella ja IS-järjestön kasvulla ja vahvistumisella on hirvittäviä ja epävakautta aiheuttavia vaikutuksia Afrikan mantereella ja etenkin sen koillisosassa ja että Afrikasta, muun muassa Somaliasta, tulevat terroristit siirtyvät Syyriaan ja Irakiin liittyäkseen IS:n joukkoihin;

| 1. | on syvästi huolissaan terrorismin uhan kasvusta Afrikassa ja etenkin Sahelin ja Saharan alueella, Afrikan sarvessa ja Keski-Afrikan alueella sekä al-Sharia-joukkojen, Ansarun ja Boko Haramin tekemistä hirmuteoista Nigeriassa; |
| --- | --- |

1.

on syvästi huolissaan terrorismin uhan kasvusta Afrikassa ja etenkin Sahelin ja Saharan alueella, Afrikan sarvessa ja Keski-Afrikan alueella sekä al-Sharia-joukkojen, Ansarun ja Boko Haramin tekemistä hirmuteoista Nigeriassa;

| 2. | on huolissaan terrorismin, väkivaltaisten ääriliikkeiden ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden lisääntyvistä yhteyksistä sekä afrikkalaisten ryhmien lisääntyvästä lähentymisestä maailmanlaajuisiin terroristiverkostoihin ja niiden rahoittajiin sekä ihmiskauppiaisiin; pitää tätä kasvavana uhkana rauhalle, turvallisuudelle, vakaudelle ja kehitykselle Afrikassa; |
| --- | --- |

2.

on huolissaan terrorismin, väkivaltaisten ääriliikkeiden ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden lisääntyvistä yhteyksistä sekä afrikkalaisten ryhmien lisääntyvästä lähentymisestä maailmanlaajuisiin terroristiverkostoihin ja niiden rahoittajiin sekä ihmiskauppiaisiin; pitää tätä kasvavana uhkana rauhalle, turvallisuudelle, vakaudelle ja kehitykselle Afrikassa;

| 3. | tuomitsee jyrkästi kaikki Afrikan mantereella tehdyt terroriteot, mukaan lukien aseelliset hyökkäykset ja pommi-iskut, itsemurhapommi-iskut, kidnappaukset ja muut väkivaltaisuudet siviili-, hallitus- ja sotilaskohteita vastaan, joita tekevät muun muassa al-Shabaab, islamilaisen Maghrebin al-Qaida, Länsi–Afrikan yhtenäisyyttä ja pyhää sotaa ajava liike (MUJAO), Boko Haram ja Herran vastarinta-armeija, sekä FDLR:n ja Allied Democratic Forces -ryhmän Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa harjoittaman vahingollisen toiminnan; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee jyrkästi kaikki Afrikan mantereella tehdyt terroriteot, mukaan lukien aseelliset hyökkäykset ja pommi-iskut, itsemurhapommi-iskut, kidnappaukset ja muut väkivaltaisuudet siviili-, hallitus- ja sotilaskohteita vastaan, joita tekevät muun muassa al-Shabaab, islamilaisen Maghrebin al-Qaida, Länsi–Afrikan yhtenäisyyttä ja pyhää sotaa ajava liike (MUJAO), Boko Haram ja Herran vastarinta-armeija, sekä FDLR:n ja Allied Democratic Forces -ryhmän Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa harjoittaman vahingollisen toiminnan;

| 4. | ilmaisee täyden solidaarisuutensa terrorismista kärsiville maille ja sen uhreille sekä niille, jotka ovat menettäneet ystäviään ja perheenjäseniään; korostaa, että minkään valtion, joka on valmis edistämään terrorismintorjuntaa, ei pidä kantaa yksin toimintansa seurauksia; pahoittelee yhtä syvästi turvallisuusjoukkojen hallitsemattomien tai väärin kohdennettujen toimien ja väkivallan aiheuttamia ihmishenkien menetyksiä ja ihmisoikeuksien loukkauksia; |
| --- | --- |

4.

ilmaisee täyden solidaarisuutensa terrorismista kärsiville maille ja sen uhreille sekä niille, jotka ovat menettäneet ystäviään ja perheenjäseniään; korostaa, että minkään valtion, joka on valmis edistämään terrorismintorjuntaa, ei pidä kantaa yksin toimintansa seurauksia; pahoittelee yhtä syvästi turvallisuusjoukkojen hallitsemattomien tai väärin kohdennettujen toimien ja väkivallan aiheuttamia ihmishenkien menetyksiä ja ihmisoikeuksien loukkauksia;

| 5. | suhtautuu myönteisesti Afrikan unionin toimiin ääriliikkeiden ja terrorismin torjumiseksi Afrikan mantereella; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti Afrikan unionin toimiin ääriliikkeiden ja terrorismin torjumiseksi Afrikan mantereella;

| 6. | kehottaa AKT-valtioita ja EU:ta täyttämään kaikilta osin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmista johtuvat velvollisuutensa, tekemään täysipainoista yhteistyötä terrorismin vastaisen komitean kanssa ja parantamaan tarkkailua ja kehittämään yhteistyötapoja terroritekojen ehkäisemiseksi sekä perustamaan mekanismeja tietojen vaihtamiseksi muun muassa asekaupasta, rajavalvonnasta ja terroritekojen rahoittamista tai tukemista koskevien rikostutkintojen ja menettelyjen yhteydessä annettavasta avusta; kehottaa EU:ta ja muita kansainvälisiä kumppaneita tukemaan Afrikan johtoasemaa ja sen sisäisiä valmiuksia määriteltäessä terrorismintorjunnan ratkaisuja muun muassa antamalla Afrikan valtioiden ja niiden kumppanien määrittämien tarpeiden ja prioriteettien mukaista apua; |
| --- | --- |

6.

kehottaa AKT-valtioita ja EU:ta täyttämään kaikilta osin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmista johtuvat velvollisuutensa, tekemään täysipainoista yhteistyötä terrorismin vastaisen komitean kanssa ja parantamaan tarkkailua ja kehittämään yhteistyötapoja terroritekojen ehkäisemiseksi sekä perustamaan mekanismeja tietojen vaihtamiseksi muun muassa asekaupasta, rajavalvonnasta ja terroritekojen rahoittamista tai tukemista koskevien rikostutkintojen ja menettelyjen yhteydessä annettavasta avusta; kehottaa EU:ta ja muita kansainvälisiä kumppaneita tukemaan Afrikan johtoasemaa ja sen sisäisiä valmiuksia määriteltäessä terrorismintorjunnan ratkaisuja muun muassa antamalla Afrikan valtioiden ja niiden kumppanien määrittämien tarpeiden ja prioriteettien mukaista apua;

| 7. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita estämään terroristien ja terroristiryhmien liikkumisen tehokkaan rajavalvonnan ja henkilöllisyystarkastusten avulla; kehottaa tässä suhteessa kaikkia valtioita panemaan täytäntöön YK:n päätöslauselman 2178 (2014); |
| --- | --- |

7.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita estämään terroristien ja terroristiryhmien liikkumisen tehokkaan rajavalvonnan ja henkilöllisyystarkastusten avulla; kehottaa tässä suhteessa kaikkia valtioita panemaan täytäntöön YK:n päätöslauselman 2178 (2014);

| 8. | kehottaa AKT-maita ja EU:ta käyttämään asianmukaisia mekanismeja estääkseen eurooppalaisten ja afrikkalaisten rekrytoinnin terroristiryhmiin; |
| --- | --- |

8.

kehottaa AKT-maita ja EU:ta käyttämään asianmukaisia mekanismeja estääkseen eurooppalaisten ja afrikkalaisten rekrytoinnin terroristiryhmiin;

| 9. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään yhteisiä toimiaan terroristien ja terroristiryhmien rahoituslähteiden poistamiseksi ja kannattaa rajoituksia, joilla estetään tosiasiallisesti terroristiryhmien keskinäinen viestintä ja rahoituksen saanti noudattaen samalla täysimääräisesti ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja kansainvälistä oikeutta, varsinkin kansalaisten oikeutta käyttää sananvapautta, liikkua vapaasti, osallistua demokraattiseen oppositioon ja käydä keskustelua; |
| --- | --- |

9.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään yhteisiä toimiaan terroristien ja terroristiryhmien rahoituslähteiden poistamiseksi ja kannattaa rajoituksia, joilla estetään tosiasiallisesti terroristiryhmien keskinäinen viestintä ja rahoituksen saanti noudattaen samalla täysimääräisesti ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja kansainvälistä oikeutta, varsinkin kansalaisten oikeutta käyttää sananvapautta, liikkua vapaasti, osallistua demokraattiseen oppositioon ja käydä keskustelua;

| 10. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja etenkin AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita panemaan täytäntöön olemassa olevat säännöt, joilla estetään aseiden leviäminen ja asetoimitukset terroristiryhmille; pyytää kansainvälistä yhteisöä tehostamaan toimia Libyan alueelle varastoitujen aseiden tehokkaan valvonnan palauttamiseksi; |
| --- | --- |

10.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja etenkin AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita panemaan täytäntöön olemassa olevat säännöt, joilla estetään aseiden leviäminen ja asetoimitukset terroristiryhmille; pyytää kansainvälistä yhteisöä tehostamaan toimia Libyan alueelle varastoitujen aseiden tehokkaan valvonnan palauttamiseksi;

| 11. | suhtautuu myönteisesti AU:n ja EU:n meneillään olevaan yhteistyöhön, etenkin EUFOR RCA-, EUCAP Sahel Mali- ja EUTM Mali -operaatioihin; huomauttaa tyytyväisenä, että EUTM Somalia -operaation avulla on koulutettu yli 4  000 Somalian kansallisten puolustusvoimien sotilasta; antaa tunnustusta useiden Afrikan maiden puolustusvoimien menestyksellisistä panoksista MISCA-, MINUSMA- ja AMISOM-operaatioiden puitteissa; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti AU:n ja EU:n meneillään olevaan yhteistyöhön, etenkin EUFOR RCA-, EUCAP Sahel Mali- ja EUTM Mali -operaatioihin; huomauttaa tyytyväisenä, että EUTM Somalia -operaation avulla on koulutettu yli 4  000 Somalian kansallisten puolustusvoimien sotilasta; antaa tunnustusta useiden Afrikan maiden puolustusvoimien menestyksellisistä panoksista MISCA-, MINUSMA- ja AMISOM-operaatioiden puitteissa;

| 12. | muistuttaa, että tehokas terrorismintorjunta edellyttää, että kitketään sen perussyyt, kuten sosiaalinen syrjäytyminen, eriarvoisuus, alikehittyneisyys, luonnonvarojen hyödyntämisestä saatavien tulojen kavaltaminen, radikalisoituminen sekä jatkuvan köyhyyden aiheuttama toivon, poliittisten osallistumismahdollisuuksien ja tulevaisuudennäkymien puute; pyytää EU:ta tekemään yhteistyötä AKT-maiden kanssa näihin syihin puuttumiseksi ja antamaan apua, jotta terrorismista ja epävakaudesta kärsivillä alueilla toteutetaan erityisiä toimia, joilla varmistetaan koulutuksen, terveydenhuollon ja muiden peruspalvelujen oikeudenmukainen saatavuus ja niiden tarjoaminen suurelle yleisölle; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että tehokas terrorismintorjunta edellyttää, että kitketään sen perussyyt, kuten sosiaalinen syrjäytyminen, eriarvoisuus, alikehittyneisyys, luonnonvarojen hyödyntämisestä saatavien tulojen kavaltaminen, radikalisoituminen sekä jatkuvan köyhyyden aiheuttama toivon, poliittisten osallistumismahdollisuuksien ja tulevaisuudennäkymien puute; pyytää EU:ta tekemään yhteistyötä AKT-maiden kanssa näihin syihin puuttumiseksi ja antamaan apua, jotta terrorismista ja epävakaudesta kärsivillä alueilla toteutetaan erityisiä toimia, joilla varmistetaan koulutuksen, terveydenhuollon ja muiden peruspalvelujen oikeudenmukainen saatavuus ja niiden tarjoaminen suurelle yleisölle;

| 13. | muistuttaa, että nuoret ja haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset ovat alttiimpia radikalisoitumiselle; pyytää valtioita varmistamaan, että kouluja ei käytetä ääriliikkeiden ideologioita levittävinä keskuksina; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että nuoret ja haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset ovat alttiimpia radikalisoitumiselle; pyytää valtioita varmistamaan, että kouluja ei käytetä ääriliikkeiden ideologioita levittävinä keskuksina;

| 14. | korostaa, että rauha ja vakaus ovat kehityksen ja vaurauden ennakkoedellytyksiä; katsoo, että vuoden 2015 jälkeisessä maailmanlaajuisessa kehitysyhteistyön kehyksessä rauhaa ja valtiorakenteiden kehittämistä koskevat tavoitteet olisi otettava huomioon erillisenä päämääränä, ja korostaa, että tähän olisi kuuluttava kaiken humaania ja kestävää kehitystä edistävän julkisen politiikan tehostaminen; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että rauha ja vakaus ovat kehityksen ja vaurauden ennakkoedellytyksiä; katsoo, että vuoden 2015 jälkeisessä maailmanlaajuisessa kehitysyhteistyön kehyksessä rauhaa ja valtiorakenteiden kehittämistä koskevat tavoitteet olisi otettava huomioon erillisenä päämääränä, ja korostaa, että tähän olisi kuuluttava kaiken humaania ja kestävää kehitystä edistävän julkisen politiikan tehostaminen;

| 15. | kehottaa EU:ta edistämään edelleen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta ja vahvistamaan EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan asemaa EU:n ulkoisessa toiminnassa erityisesti kriiseistä ja konflikteista kärsivien alueiden yhteydessä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:ta edistämään edelleen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta ja vahvistamaan EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan asemaa EU:n ulkoisessa toiminnassa erityisesti kriiseistä ja konflikteista kärsivien alueiden yhteydessä;

| 16. | korostaa, että terrorismin torjunta edellyttää useimmissa siitä kärsivissä maissa vahvistettuja ja demokraattisesti valvottuja sotilas- ja turvallisuusvoimia sekä niiden riittävää varustelua ja henkilöstöä; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että terrorismin torjunta edellyttää useimmissa siitä kärsivissä maissa vahvistettuja ja demokraattisesti valvottuja sotilas- ja turvallisuusvoimia sekä niiden riittävää varustelua ja henkilöstöä;

| 17. | suhtautuu myönteisesti Afrikan terrorismintorjuntaa koskevan mallilain laatimiseen ja kannustaa AU:n jäsenvaltioita käyttämään mallilakia kansallisen lainsäädännön parantamiseksi; korostaa riippumattoman, puolueettoman ja helppokäyttöisen oikeusjärjestelmän, rankaisemattomuuden lopettamisen ja oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisten perusoikeuksien kunnioittamisen vahvistamisen merkitystä; painottaa, että terrorismintorjunta ja ihmisoikeuksien suojelu eivät ole keskenään ristiriitaisia, vaan toisiaan täydentäviä ja vahvistavia tavoitteita ja että terrorismintorjunnassa on noudatettava kaikkia kansainvälisen oikeuden velvoitteita; |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti Afrikan terrorismintorjuntaa koskevan mallilain laatimiseen ja kannustaa AU:n jäsenvaltioita käyttämään mallilakia kansallisen lainsäädännön parantamiseksi; korostaa riippumattoman, puolueettoman ja helppokäyttöisen oikeusjärjestelmän, rankaisemattomuuden lopettamisen ja oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisten perusoikeuksien kunnioittamisen vahvistamisen merkitystä; painottaa, että terrorismintorjunta ja ihmisoikeuksien suojelu eivät ole keskenään ristiriitaisia, vaan toisiaan täydentäviä ja vahvistavia tavoitteita ja että terrorismintorjunnassa on noudatettava kaikkia kansainvälisen oikeuden velvoitteita;

| 18. | painottaa yhteistyön lisäämisen merkitystä epävakauden ja konfliktien perussyiden ratkaisemisessa; korostaa, että on tärkeää käsitellä kaikkia konfliktisyklin vaiheita ehkäisevistä toimista konfliktin jälkeiseen jälleenrakennukseen ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

18.

painottaa yhteistyön lisäämisen merkitystä epävakauden ja konfliktien perussyiden ratkaisemisessa; korostaa, että on tärkeää käsitellä kaikkia konfliktisyklin vaiheita ehkäisevistä toimista konfliktin jälkeiseen jälleenrakennukseen ja kehittämiseen;

| 19. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita vastustamaan terrorismin uhkaa sen aseellisten ilmenemismuotojen lisäksi myös sen syiden osalta ja kehottaa tästä syystä panemaan kiireellisesti täytäntöön avustusohjelmia Sahelin alueen väestölle, jota uhkaavat kuivuus, aavikoituminen, peruskoulutuksen ja perusterveydenhuoltopalvelujen puute sekä syrjäisyys ja huonot liikenneyhteydet; |
| --- | --- |

19.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita vastustamaan terrorismin uhkaa sen aseellisten ilmenemismuotojen lisäksi myös sen syiden osalta ja kehottaa tästä syystä panemaan kiireellisesti täytäntöön avustusohjelmia Sahelin alueen väestölle, jota uhkaavat kuivuus, aavikoituminen, peruskoulutuksen ja perusterveydenhuoltopalvelujen puute sekä syrjäisyys ja huonot liikenneyhteydet;

| 20. | kehottaa afrikkalaisia AKT-maita vahvistamaan sitoumuksensa konflikteissa esiintyvän seksuaalisen väkivallan estämiseen sekä naisten ja tyttöjen vaikutus- ja koulutusmahdollisuuksien lisäämiseen; tuomitsee mitä jyrkimmin kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja Boko Haramin tekemien hyökkäysten ja muiden väkivaltaisuuksien jatkuvan aallon, jonka arvioidaan vaatineen yli 12  000 ihmisen hengen vuodesta 2009; vaatii Chibokin kaupungissa siepattujen koulutyttöjen ja kaikkien Nigeriassa siepattujen lasten välitöntä vapauttamista ilman ehtoja; suhtautuu myönteisesti Nigerian hallituksen pyrkimyksiin saada aikaan tulitauko Boko Haramin kanssa ja neuvotella Boko Haramin huhtikuussa 2014 sieppaamien 219 koulutytön vapauttamisesta; on edelleen huolissaan siitä, että tämä ei estänyt väkivaltaa eikä 60 muun tytön sieppaamista Waga Mongoron ja Gwartan kylissä ja 30 lapsen sieppaamista Bornon osavaltiossa sijaitsevassa Mafan kaupungissa 20. lokakuuta 2014 alkaneella viikolla; |
| --- | --- |

20.

kehottaa afrikkalaisia AKT-maita vahvistamaan sitoumuksensa konflikteissa esiintyvän seksuaalisen väkivallan estämiseen sekä naisten ja tyttöjen vaikutus- ja koulutusmahdollisuuksien lisäämiseen; tuomitsee mitä jyrkimmin kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja Boko Haramin tekemien hyökkäysten ja muiden väkivaltaisuuksien jatkuvan aallon, jonka arvioidaan vaatineen yli 12  000 ihmisen hengen vuodesta 2009; vaatii Chibokin kaupungissa siepattujen koulutyttöjen ja kaikkien Nigeriassa siepattujen lasten välitöntä vapauttamista ilman ehtoja; suhtautuu myönteisesti Nigerian hallituksen pyrkimyksiin saada aikaan tulitauko Boko Haramin kanssa ja neuvotella Boko Haramin huhtikuussa 2014 sieppaamien 219 koulutytön vapauttamisesta; on edelleen huolissaan siitä, että tämä ei estänyt väkivaltaa eikä 60 muun tytön sieppaamista Waga Mongoron ja Gwartan kylissä ja 30 lapsen sieppaamista Bornon osavaltiossa sijaitsevassa Mafan kaupungissa 20. lokakuuta 2014 alkaneella viikolla;

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota ja kansainvälisiä organisaatioita, muun muassa terrorismin vastaista komiteaa, Interpolia ja YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavaa järjestöä antamaan AKT-maille tarvittavaa apua, jotta nämä voivat lisätä valmiuksiaan terrorismin ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota ja kansainvälisiä organisaatioita, muun muassa terrorismin vastaista komiteaa, Interpolia ja YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavaa järjestöä antamaan AKT-maille tarvittavaa apua, jotta nämä voivat lisätä valmiuksiaan terrorismin ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

| 22. | kehottaa AKT-maiden hallituksia ja kyseisten maiden uskonnollisia yhteisöjä osallistumaan aktiivisesti sovintopyrkimyksiin ja vastustamaan kaikkia yrityksiä lietsoa vihaa uskonnollisten yhteisöjen välille; |
| --- | --- |

22.

kehottaa AKT-maiden hallituksia ja kyseisten maiden uskonnollisia yhteisöjä osallistumaan aktiivisesti sovintopyrkimyksiin ja vastustamaan kaikkia yrityksiä lietsoa vihaa uskonnollisten yhteisöjen välille;

| 23. | suhtautuu myönteisesti Somalian hallituksen valmiuteen aloittaa neuvottelut antautuneiden al-Shabaabin jäsenten kanssa; painottaa, että vakavat neuvottelut voidaan aloittaa vasta, kun al-Shabaab ilmoittaa haluavansa olla osa Somalian ratkaisua; korostaa Somalian kansallisten puolustusvoimien ja AU:n joukkojen viimeaikaista sotilaallista menestystä, jonka avulla ne ovat vapauttaneet kaupunkeja ja reittejä al-Shabaabin hallinnasta; panee merkille al-Shabaabin johtajan Ahmed Godanen kuoleman; |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti Somalian hallituksen valmiuteen aloittaa neuvottelut antautuneiden al-Shabaabin jäsenten kanssa; painottaa, että vakavat neuvottelut voidaan aloittaa vasta, kun al-Shabaab ilmoittaa haluavansa olla osa Somalian ratkaisua; korostaa Somalian kansallisten puolustusvoimien ja AU:n joukkojen viimeaikaista sotilaallista menestystä, jonka avulla ne ovat vapauttaneet kaupunkeja ja reittejä al-Shabaabin hallinnasta; panee merkille al-Shabaabin johtajan Ahmed Godanen kuoleman;

| 24. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

24.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2014 Strasbourgissa, Ranskassa, hyväksymä päätöslauselma.

1

(2)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2014 Strasbourgissa, Ranskassa, hyväksymä päätöslauselma.

2

(3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

3

(4)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

4

(5)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

5

(6)  http://www.lisbon-treaty.org/wcm/the-lisbon-treaty/treaty-on-the-functioning-of-the-european-union and-comments/part-5-external-action-by-the-union/title-3-cooperation-with-third-countries-and humantarian-aid/chapter-1-development-cooperation/496-article-208.html

6

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/142094.pdf

7

(8)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/document/COM20140263.doc

8

(9)  http://www.un.org/partnerships/Docs/partnershipreport_a-56-323.pdf

9

(10)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Partnerships/Private%20Sector/UNDP Private-Sector-Strategy-final-draft-2012.pdf

10

(11)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

11

(12)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

13

(14)  http://www.uncsd2012.org/content/documents/814UNCSD%20REPORT%20final%20revs.pdf

14

(15)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

15

(16)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:EN:PDF

16

(17)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

17

(18)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/--multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

18

(19)  http://www.unglobalcompact.org/AboutTheGC/

19

(20)  http://www.oecd.org/investment/mne/38783873.pdf

20

(21)  http://www.worldbank.org/ida/papers/ABCs/psd-2013.pdf

21

(22)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_-Private_Sector_Development_Strategy.pdf

22

(23)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=167&Itemid=163

23

(24)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=650&Itemid=163

24

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/143315.pdf

25

(26)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2014 Strasbourgissa, Ranskassa, hyväksymä päätöslauselma.

26

(27)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2014 Strasbourgissa, Ranskassa, hyväksymä päätöslauselma.

27

(28)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0026.

28

(29)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2014 Strasbourgissa, Ranskassa, hyväksymä päätöslauselma.

29

(30)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0006.

30

(31)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0513.

31

(32)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0008.

32

---