# Europeiska unionens L 109/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 109 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången28 april 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 109

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången28 april 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2015/657 av den 5 februari 2013 om statligt stöd SA.28487 (C 16/09 ex N 254/09) som Tyskland och Österrike har genomfört till förmån för Bayerische Landesbank
  [delgivet med nr C(2013) 507]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2015/658 av den 8 oktober 2014 om den stödåtgärd SA.34947 (2013/C) (f.d. 2013/N) som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för Hinkley Point C Nuclear Power Station
  [delgivet med nr C(2014) 7142]

   (
  1
  ) | 44 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2015/657 av den 5 februari 2013 om statligt stöd SA.28487 (C 16/09 ex N 254/09) som Tyskland och Österrike har genomfört till förmån för Bayerische Landesbank
  [delgivet med nr C(2013) 507]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 507]

1

1

*

Kommissionens beslut (EU) 2015/658 av den 8 oktober 2014 om den stödåtgärd SA.34947 (2013/C) (f.d. 2013/N) som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för Hinkley Point C Nuclear Power Station
  [delgivet med nr C(2014) 7142]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 7142]

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/657

av den 5 februari 2013

om statligt stöd SA.28487 (C 16/09 ex N 254/09) som Tyskland och Österrike har genomfört till förmån för Bayerische Landesbank

[delgivet med nr C(2013) 507]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstaterna och andra berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 4 december 2008 anmälde Tyskland till kommissionen stödåtgärder till förmån för Bayerische Landesbank (nedan kallad BayernLB eller banken) i form av en riskgaranti på 4,8 miljarder euro och ett kapitaltillskott på 10 miljarder euro. Kommissionen godkände dessa åtgärder den 18 december 2008 i ärende N 615/08 (nedan kallat räddningsbeslutet) på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget (2) för en period av sex månader. Skulle dock en trovärdig och välgrundad omstruktureringsplan lämnas in för BayernLB inom sex månader, gäller godkännandet till dess kommissionen har beslutat om denna omstruktureringsplan (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 4 december 2008 anmälde Tyskland till kommissionen stödåtgärder till förmån för Bayerische Landesbank (nedan kallad BayernLB eller banken) i form av en riskgaranti på 4,8 miljarder euro och ett kapitaltillskott på 10 miljarder euro. Kommissionen godkände dessa åtgärder den 18 december 2008 i ärende N 615/08 (nedan kallat räddningsbeslutet) på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget (2) för en period av sex månader. Skulle dock en trovärdig och välgrundad omstruktureringsplan lämnas in för BayernLB inom sex månader, gäller godkännandet till dess kommissionen har beslutat om denna omstruktureringsplan (3).

| (2) | I december 2008 erhöll BayernLB:s dotterbolag Hypo Group Alpe Adria (nedan kallat HGAA) 700 miljoner euro från BayernLB och ytterligare 900 miljoner euro andelskapital (Tier 1-kapital) från Österrike på grundval av det österrikiska bankräddningspaketet (4). Dessutom mottog HGAA i enlighet med ovan nämnda paket garantier till ett belopp av 1,35 miljarder euro för obligationsemissioner på grundval av ett ramprogram för emissioner (Debt Issuance Programme – DIP). |
| --- | --- |

(2)

I december 2008 erhöll BayernLB:s dotterbolag Hypo Group Alpe Adria (nedan kallat HGAA) 700 miljoner euro från BayernLB och ytterligare 900 miljoner euro andelskapital (Tier 1-kapital) från Österrike på grundval av det österrikiska bankräddningspaketet (4). Dessutom mottog HGAA i enlighet med ovan nämnda paket garantier till ett belopp av 1,35 miljarder euro för obligationsemissioner på grundval av ett ramprogram för emissioner (Debt Issuance Programme – DIP).

| (3) | Den 29 april 2009 anmälde Tyskland en omstruktureringsplan för BayernLB till kommissionen. Samma dag lade Österrike fram en lönsamhetsplan för HGAA. |
| --- | --- |

(3)

Den 29 april 2009 anmälde Tyskland en omstruktureringsplan för BayernLB till kommissionen. Samma dag lade Österrike fram en lönsamhetsplan för HGAA.

| (4) | Genom en skrivelse av den 12 maj 2009 underrättade kommissionen Tyskland och Österrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende åtgärderna till förmån för BayernLB och HGAA (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet), eftersom kommissionen tvivlade på att omstruktureringsstödet för BayernLB var förenligt med den inre marknaden och att lönsamheten för BayernLB kunde garanteras på grundval av omstruktureringsplanen (5). Dessutom tvivlade kommissionen på att HGAA är ett solitt finansinstitut och att det stöd som Österrike beviljat HGAA är förenligt med artikel 107.3 b i EUF-fördraget (6). |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 12 maj 2009 underrättade kommissionen Tyskland och Österrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende åtgärderna till förmån för BayernLB och HGAA (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet), eftersom kommissionen tvivlade på att omstruktureringsstödet för BayernLB var förenligt med den inre marknaden och att lönsamheten för BayernLB kunde garanteras på grundval av omstruktureringsplanen (5). Dessutom tvivlade kommissionen på att HGAA är ett solitt finansinstitut och att det stöd som Österrike beviljat HGAA är förenligt med artikel 107.3 b i EUF-fördraget (6).

| (5) | Den 23 december 2009 förstatligades HGAA. Kommissionen godkände denna åtgärd genom ett beslut av den 23 december 2009 i stödärendena C 16/09 och N 698/09 (nedan kallat HGAA-räddningsbeslutet) (7). I samma beslut utvidgade kommissionen förfarandet till att omfatta ytterligare stödåtgärder som Österrike hade genomfört till förmån för HGAA, som enligt kommissionen måste beaktas i samband med bedömningen av omstruktureringsplanen för BayernLB. Samtidigt förklarade kommissionen åtgärderna tills vidare förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget, till dess att en trovärdig och välgrundad omstruktureringsplan för HGAA hade lagts fram. |
| --- | --- |

(5)

Den 23 december 2009 förstatligades HGAA. Kommissionen godkände denna åtgärd genom ett beslut av den 23 december 2009 i stödärendena C 16/09 och N 698/09 (nedan kallat HGAA-räddningsbeslutet) (7). I samma beslut utvidgade kommissionen förfarandet till att omfatta ytterligare stödåtgärder som Österrike hade genomfört till förmån för HGAA, som enligt kommissionen måste beaktas i samband med bedömningen av omstruktureringsplanen för BayernLB. Samtidigt förklarade kommissionen åtgärderna tills vidare förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget, till dess att en trovärdig och välgrundad omstruktureringsplan för HGAA hade lagts fram.

| (6) | Den 22 juni 2010 utvidgade kommissionen det formella granskningsförfarandet återigen, eftersom det av den reviderade omstruktureringsplan för HGAA som inkom den 16 april 2010 enligt kommissionen inte framgick hur lönsamheten för HGAA skulle återställas, hur en rimlig ansvarsfördelning skulle uppnås i samband med en omstrukturering eller hur stödets snedvridande effekter på konkurrensen skulle begränsas. Kommissionen förlängde även sitt godkännande av stödet som den genom HGAA-räddningsbeslutet tills vidare hade förklarat förenligt med den inre marknaden fram till dess att granskningen av omstruktureringsplanen för HGAA hade avslutats (8). |
| --- | --- |

(6)

Den 22 juni 2010 utvidgade kommissionen det formella granskningsförfarandet återigen, eftersom det av den reviderade omstruktureringsplan för HGAA som inkom den 16 april 2010 enligt kommissionen inte framgick hur lönsamheten för HGAA skulle återställas, hur en rimlig ansvarsfördelning skulle uppnås i samband med en omstrukturering eller hur stödets snedvridande effekter på konkurrensen skulle begränsas. Kommissionen förlängde även sitt godkännande av stödet som den genom HGAA-räddningsbeslutet tills vidare hade förklarat förenligt med den inre marknaden fram till dess att granskningen av omstruktureringsplanen för HGAA hade avslutats (8).

| (7) | Den 7 februari 2011 underrättade kommissionen Österrike och Tyskland om att stödärende N 698/09 (HGAA) (9) och stödärende C 16/09 (BayernLB) skulle granskas separat. Detta beslut gäller endast stödärende C 16/09. |
| --- | --- |

(7)

Den 7 februari 2011 underrättade kommissionen Österrike och Tyskland om att stödärende N 698/09 (HGAA) (9) och stödärende C 16/09 (BayernLB) skulle granskas separat. Detta beslut gäller endast stödärende C 16/09.

| (8) | Kommissionen utsåg externa experter som skulle granska den riskgaranti som i räddningsbeslutet hade godkänts tills vidare samt göra en bedömning av portföljen med de tillgångar som omfattas av riskgarantin. Efter samråd med banken och de tyska myndigheterna lade experterna fram en slutrapport den 16 november 2009. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen utsåg externa experter som skulle granska den riskgaranti som i räddningsbeslutet hade godkänts tills vidare samt göra en bedömning av portföljen med de tillgångar som omfattas av riskgarantin. Efter samråd med banken och de tyska myndigheterna lade experterna fram en slutrapport den 16 november 2009.

| (9) | Den 6 april 2011 inkom Tyskland med preliminära resultaträkningar per affärsområde respektive dotterbolag/inrättning, och den 13 april 2011 presenterade Tyskland uppgifter om de prognostiserade tillgångarna per affärsområde och de prognostiserade skulderna för respektive finansieringskälla. I samband med detta inkom Tyskland även med uppgifter om de prognostiserade marginalerna per affärsområde för tillgångarna och per finansieringskälla för skulderna. Ytterligare upplysningar lämnades genom tät korrespondens: Tyskland inkom med ytterligare uppgifter den 15, 21 och 22 juni 2011 som bland annat rörde kapitalplaneringen fram till 2019, inklusive de troliga effekterna av Basel III (10) på kapitalstrukturen. Den 27 september 2011 inkom Tyskland med uppdaterade finansiella prognoser, i synnerhet uppdaterad information om vinsterna och kapitalplaneringen. Den 13 och 20 oktober 2011 fick kommissionen ytterligare information om minskningar av verksamhetsområdena och den 4, 5 och 6 juni 2012 ytterligare uppgifter om de finansiella prognoserna och riskgarantin. Den 6 juni 2012 följde uppdaterade finansiella prognoser inklusive prognostiserade resultaträkningar per affärsområde samt uppgifter om den prognostiserade kapitalplaneringen och det prognostiserade finansieringsbehovet. Med hänvisningar till de finansiella prognoserna i omstruktureringsplanen avses nedan den ekonomiska information som lämnades in den 6 juni 2012 eller tidigare lämnad ekonomisk information såvida den ekonomiska information som lämnades den 6 juni 2012 inte innehåller uppdaterad information. |
| --- | --- |

(9)

Den 6 april 2011 inkom Tyskland med preliminära resultaträkningar per affärsområde respektive dotterbolag/inrättning, och den 13 april 2011 presenterade Tyskland uppgifter om de prognostiserade tillgångarna per affärsområde och de prognostiserade skulderna för respektive finansieringskälla. I samband med detta inkom Tyskland även med uppgifter om de prognostiserade marginalerna per affärsområde för tillgångarna och per finansieringskälla för skulderna. Ytterligare upplysningar lämnades genom tät korrespondens: Tyskland inkom med ytterligare uppgifter den 15, 21 och 22 juni 2011 som bland annat rörde kapitalplaneringen fram till 2019, inklusive de troliga effekterna av Basel III (10) på kapitalstrukturen. Den 27 september 2011 inkom Tyskland med uppdaterade finansiella prognoser, i synnerhet uppdaterad information om vinsterna och kapitalplaneringen. Den 13 och 20 oktober 2011 fick kommissionen ytterligare information om minskningar av verksamhetsområdena och den 4, 5 och 6 juni 2012 ytterligare uppgifter om de finansiella prognoserna och riskgarantin. Den 6 juni 2012 följde uppdaterade finansiella prognoser inklusive prognostiserade resultaträkningar per affärsområde samt uppgifter om den prognostiserade kapitalplaneringen och det prognostiserade finansieringsbehovet. Med hänvisningar till de finansiella prognoserna i omstruktureringsplanen avses nedan den ekonomiska information som lämnades in den 6 juni 2012 eller tidigare lämnad ekonomisk information såvida den ekonomiska information som lämnades den 6 juni 2012 inte innehåller uppdaterad information.

| (10) | Stödåtgärderna och omstruktureringsplanen för BayernLB var föremål för en rad möten, telefonkonferenser och andra former av informationsutbyte, som ägde rum mellan företrädare för de tyska myndigheterna och kommissionen under perioden maj 2009 till juni 2012. |
| --- | --- |

(10)

Stödåtgärderna och omstruktureringsplanen för BayernLB var föremål för en rad möten, telefonkonferenser och andra former av informationsutbyte, som ägde rum mellan företrädare för de tyska myndigheterna och kommissionen under perioden maj 2009 till juni 2012.

| (11) | Enligt Tyskland kan man utgå ifrån att räkenskaperna från den 1 januari 2013 och framåt kommer att granskas enligt internationella redovisningsstandarder (International Financial Reporting Standards – IFRS) för beräkning av kapitalet. |
| --- | --- |

(11)

Enligt Tyskland kan man utgå ifrån att räkenskaperna från den 1 januari 2013 och framåt kommer att granskas enligt internationella redovisningsstandarder (International Financial Reporting Standards – IFRS) för beräkning av kapitalet.

| (12) | Under granskningsförfarandet förde de tyska myndigheterna, finansinspektionen, bankens ägare och banken själv intensiva diskussioner om omstruktureringsplanen och en möjlig återbetalningsplan. |
| --- | --- |

(12)

Under granskningsförfarandet förde de tyska myndigheterna, finansinspektionen, bankens ägare och banken själv intensiva diskussioner om omstruktureringsplanen och en möjlig återbetalningsplan.

| (13) | Den 15 juni 2012 underrättade Tyskland kommissionen om ett e-postmeddelande från den tyska federala finansinspektionen (BaFin) av den 14 juni 2012 i vilket BaFin framförde att man inte avsåg att acceptera det nominella värdet av de räntefria lånen från Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo) som bedömningsgrund för kapitalet i den mening som avses i utkastet till kapitalkravsförordningen (11), även om bankens revisor hade angett i sitt yttrande av den 12 april 2012 att lånen principiellt redovisas till sitt nominella värde enligt IFRS. Detta resonemang rör inte beräkningen av kapitalet i enlighet med Generally Accepted Accounting Principles (GAAP) enligt den tyska handelsrätten (HGB). |
| --- | --- |

(13)

Den 15 juni 2012 underrättade Tyskland kommissionen om ett e-postmeddelande från den tyska federala finansinspektionen (BaFin) av den 14 juni 2012 i vilket BaFin framförde att man inte avsåg att acceptera det nominella värdet av de räntefria lånen från Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo) som bedömningsgrund för kapitalet i den mening som avses i utkastet till kapitalkravsförordningen (11), även om bankens revisor hade angett i sitt yttrande av den 12 april 2012 att lånen principiellt redovisas till sitt nominella värde enligt IFRS. Detta resonemang rör inte beräkningen av kapitalet i enlighet med Generally Accepted Accounting Principles (GAAP) enligt den tyska handelsrätten (HGB).

| (14) | Den 6 juni 2012 anmälde Tyskland en reviderad omstruktureringsplan för BayernLB, som kompletterades genom inlämningar av den 12 och 13 juni 2012. |
| --- | --- |

(14)

Den 6 juni 2012 anmälde Tyskland en reviderad omstruktureringsplan för BayernLB, som kompletterades genom inlämningar av den 12 och 13 juni 2012.

| (15) | Information om den beräknade minskningen av riskexponeringar per segment inkom den 20 juni 2012. |
| --- | --- |

(15)

Information om den beräknade minskningen av riskexponeringar per segment inkom den 20 juni 2012.

| (16) | Den 27 juni 2012 översände Tyskland en första preliminär återbetalningsplan till kommissionen. |
| --- | --- |

(16)

Den 27 juni 2012 översände Tyskland en första preliminär återbetalningsplan till kommissionen.

| (17) | Den 28 juni 2012 anmälde Tyskland en åtagandekatalog för BayernLB till kommissionen. |
| --- | --- |

(17)

Den 28 juni 2012 anmälde Tyskland en åtagandekatalog för BayernLB till kommissionen.

| (18) | Den 25 juli 2012 antog kommissionen ett beslut om det anmälda omstruktureringsstödet (nedan kallat 2012 års omstruktureringsbeslut). Detta beslut är juridiskt sett bristfälligt eftersom det riktades till Republiken Österrike på ett annat språk än medlemsstatens officiella språk utan att Österrike hade samtyckt till att en annan språkversion än den tyska texten skulle vara giltig. Av denna anledning måste kommissionen anta ett nytt beslut som ersätter 2012 års omstruktureringsbeslut. 2012 års omstruktureringsbeslut innehåller flera felaktigheter (i skälen 13, 29, 30, 48, 72, 77, 81, 108, 163, 200, 207 och 210, i tabellerna 5, 10, 11 och 12, i hänvisningarna till euro/US-dollar i bilaga I samt i punkt 29.2 i bilaga I och punkt 2 i bilaga II), som är av sådan art att de hade kunnat bli föremål för en rättelse. Rättelsen av dessa fel påverkar inte kommissionens bedömning av de faktiska omständigheterna i 2012 års omstruktureringsbeslut. I detta beslut rättas därför även dessa fel. |
| --- | --- |

(18)

Den 25 juli 2012 antog kommissionen ett beslut om det anmälda omstruktureringsstödet (nedan kallat 2012 års omstruktureringsbeslut). Detta beslut är juridiskt sett bristfälligt eftersom det riktades till Republiken Österrike på ett annat språk än medlemsstatens officiella språk utan att Österrike hade samtyckt till att en annan språkversion än den tyska texten skulle vara giltig. Av denna anledning måste kommissionen anta ett nytt beslut som ersätter 2012 års omstruktureringsbeslut. 2012 års omstruktureringsbeslut innehåller flera felaktigheter (i skälen 13, 29, 30, 48, 72, 77, 81, 108, 163, 200, 207 och 210, i tabellerna 5, 10, 11 och 12, i hänvisningarna till euro/US-dollar i bilaga I samt i punkt 29.2 i bilaga I och punkt 2 i bilaga II), som är av sådan art att de hade kunnat bli föremål för en rättelse. Rättelsen av dessa fel påverkar inte kommissionens bedömning av de faktiska omständigheterna i 2012 års omstruktureringsbeslut. I detta beslut rättas därför även dessa fel.

2.   BAKGRUND

1.   Beskrivning av den stödmottagande banken
   (12)

| (19) | BayernLB är en tysk delstatsbank (Landesbank) med huvudkontor i München. BayernLB ägs – indirekt via BayernLB Holding AG (nedan kallat Holding) – av delstaten Bayern (cirka 94 %) och Sparkassenverband Bayern (nedan kallat Sparkassenverband; cirka 6 %) (13). |
| --- | --- |

(19)

BayernLB är en tysk delstatsbank (Landesbank) med huvudkontor i München. BayernLB ägs – indirekt via BayernLB Holding AG (nedan kallat Holding) – av delstaten Bayern (cirka 94 %) och Sparkassenverband Bayern (nedan kallat Sparkassenverband; cirka 6 %) (13).

| (20) | År 2008, då kapitaltillskottet (se avsnitt 2.2 a) och riskgarantin (se avsnitt 2.2 b) beviljades, uppgick den totala balansomslutningen för BayernLB-koncernen (inklusive BayernLabo, LBS och BayernLB:s dotterbolag) till cirka 422 miljarder euro, koncernens riskexponeringar (14) till cirka 198 miljarder euro och personalstyrkan till cirka 20 000 anställda. I slutet av 2008 redovisade BayernLB en förlust på cirka 5 miljarder euro. De händelser som ledde till de räddningsåtgärder som beskrivs i avsnitt 2.2 a och b i detta beslut beskrivs i detalj i räddningsbeslutet.

  Tabell 1


  Finansiella nyckeltal för 2007–2011 (i miljoner euro om inget annat anges)











  Koncernen (i miljoner euro) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| faktiska | faktiska | faktiska | faktiska | faktiska |
| Överskottsmarginal | 2 170 | 2 670 | 2 561 | 1 942 | 1 963 |
| Provisionsintäkter, netto | 380 | 584 | 434 | 265 | 262 |
| Resultat från säkringstransaktioner | 27 | – 136 | 98 | 53 | 106 |
| Handelsresultat | – 238 | – 2 138 | 887 | 1 043 | 341 |
| Resultat från investeringar och nedskrivningar | – 336 | – 1 924 | – 1 444 | – 332 | – 206 |
| Övrigt totalresultat | 133 | 141 | 461 | 1 | – 37 |
| Summa intäkter | 2 136 | – 803 | 2 997 | 2 972 | 2 429 |
| Avsättningar för kreditförluster | – 115 | – 1 656 | – 3 277 | – 696 | – 548 |
| Summa kostnader | – 1 765 | – 2 620 | – 2 125 | – 1 462 | – 1 456 |
| Kostnader för bankavgifter | 0 | 0 | 0 | – 51 | – 74 |
| Omstruktureringskostnader | 0 | – 87 | – 361 | 124 | – 16 |
| RESULTAT FÖRE SKATT | 255 | – 5 166 | – 2 765 | 885 | 334 |
| SKATT | – 80 | – 191 | – 328 | – 294 | – 269 |
| RESULTAT EFTER SKATT | 175 | – 5 358 | – 3 093 | 590 | 65 |
| K/I-tal (inkl. bankavgifter) i % | 83 | – 326 | 71 | 51 | 63 |
| Tillgångar | 415 639 | 421 666 | 338 818 | 316 354 | 309 144 |
| Tillsynsrättsliga riskexponeringar | 188 888 | 197 650 | 135 788 | 123 950 | 118 425 |
| Summa intäkter/riskexponeringar (i bps) | 131 | 57 | 327 | 267 | 223 |
| Genomsnittligt antal medarbetare (i tusental) | 17 891 | 19 405 | 17 764 | 10 383 | 10 064 |

(20)

År 2008, då kapitaltillskottet (se avsnitt 2.2 a) och riskgarantin (se avsnitt 2.2 b) beviljades, uppgick den totala balansomslutningen för BayernLB-koncernen (inklusive BayernLabo, LBS och BayernLB:s dotterbolag) till cirka 422 miljarder euro, koncernens riskexponeringar (14) till cirka 198 miljarder euro och personalstyrkan till cirka 20 000 anställda. I slutet av 2008 redovisade BayernLB en förlust på cirka 5 miljarder euro. De händelser som ledde till de räddningsåtgärder som beskrivs i avsnitt 2.2 a och b i detta beslut beskrivs i detalj i räddningsbeslutet.

Tabell 1

Finansiella nyckeltal för 2007–2011 (i miljoner euro om inget annat anges)

Koncernen (i miljoner euro)

2007

2008

2009

2010

2011

faktiska

faktiska

faktiska

faktiska

faktiska

Överskottsmarginal

2 170

2 670

2 561

1 942

1 963

Provisionsintäkter, netto

380

584

434

265

262

Resultat från säkringstransaktioner

27

– 136

98

53

106

Handelsresultat

– 238

– 2 138

887

1 043

341

Resultat från investeringar och nedskrivningar

– 336

– 1 924

– 1 444

– 332

– 206

Övrigt totalresultat

133

141

461

1

– 37

Summa intäkter

2 136

– 803

2 997

2 972

2 429

Avsättningar för kreditförluster

– 115

– 1 656

– 3 277

– 696

– 548

Summa kostnader

– 1 765

– 2 620

– 2 125

– 1 462

– 1 456

Kostnader för bankavgifter

0

0

0

– 51

– 74

Omstruktureringskostnader

0

– 87

– 361

124

– 16

RESULTAT FÖRE SKATT

255

– 5 166

– 2 765

885

334

SKATT

– 80

– 191

– 328

– 294

– 269

RESULTAT EFTER SKATT

175

– 5 358

– 3 093

590

65

K/I-tal (inkl. bankavgifter) i %

83

– 326

71

51

63

Tillgångar

415 639

421 666

338 818

316 354

309 144

Tillsynsrättsliga riskexponeringar

188 888

197 650

135 788

123 950

118 425

Summa intäkter/riskexponeringar (i bps)

131

57

327

267

223

Genomsnittligt antal medarbetare (i tusental)

17 891

19 405

17 764

10 383

10 064

| (21) | BayernLB är en internationell affärsbank. Bankverksamheten är regionalt inriktad på Tyskland och vissa utvalda europeiska länder. BayernLB är även representerad i viktiga finanscentra som New York, London, Paris och Milano. |
| --- | --- |

(21)

BayernLB är en internationell affärsbank. Bankverksamheten är regionalt inriktad på Tyskland och vissa utvalda europeiska länder. BayernLB är även representerad i viktiga finanscentra som New York, London, Paris och Milano.

| (22) | BayernLB:s viktigaste dotterbolag/ägarintressen är Deutsche Kreditbank AG (DKB), Landesbausparkasse Bayern (LBS), Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo), ungerska MKB Bank Zrt (MKB) och – fram till att den förstatligades av Österrike i slutet av 2009, HGAA. |
| --- | --- |

(22)

BayernLB:s viktigaste dotterbolag/ägarintressen är Deutsche Kreditbank AG (DKB), Landesbausparkasse Bayern (LBS), Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo), ungerska MKB Bank Zrt (MKB) och – fram till att den förstatligades av Österrike i slutet av 2009, HGAA.

| (23) | HGAA är en internationell finanskoncern med en balansomslutning på 43 miljarder euro (2008) och riskvägda tillgångar på 32,8 miljarder euro. HGAA styrs av Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HAAB Int.) med säte i Klagenfurt (Österrike). Fram till förstatligandet av HGAA uppgick BayernLB:s andel i koncernen till 67,08 %. |
| --- | --- |

(23)

HGAA är en internationell finanskoncern med en balansomslutning på 43 miljarder euro (2008) och riskvägda tillgångar på 32,8 miljarder euro. HGAA styrs av Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HAAB Int.) med säte i Klagenfurt (Österrike). Fram till förstatligandet av HGAA uppgick BayernLB:s andel i koncernen till 67,08 %.

| (24) | MKB är en ledande universalbank i Ungern som har specialiserat sig på stora företagskunder och förmögna privatpersoner. Banken har cirka 350 000 privatkunder och kunder bestående av medelstora företag samt cirka 3 000 storföretagskunder och institutionella kunder. |
| --- | --- |

(24)

MKB är en ledande universalbank i Ungern som har specialiserat sig på stora företagskunder och förmögna privatpersoner. Banken har cirka 350 000 privatkunder och kunder bestående av medelstora företag samt cirka 3 000 storföretagskunder och institutionella kunder.

| (25) | LBS är en inrättning inom BayernLB som är organisatoriskt och ekonomiskt oberoende, men som inte innehar egen juridisk enhet. Eftersom LBS är en inrättning inom BayernLB ägs den, precis som BayernLB, av delstaten Bayern och Sparkassenverband Bayern. |
| --- | --- |

(25)

LBS är en inrättning inom BayernLB som är organisatoriskt och ekonomiskt oberoende, men som inte innehar egen juridisk enhet. Eftersom LBS är en inrättning inom BayernLB ägs den, precis som BayernLB, av delstaten Bayern och Sparkassenverband Bayern.

| (26) | LBS samarbetar med de bayerska sparbankerna, som bland annat fungerar som distributionskanaler för LBS, och har en ledande ställning på området statligt subventionerat bosparande i Bayern. |
| --- | --- |

(26)

LBS samarbetar med de bayerska sparbankerna, som bland annat fungerar som distributionskanaler för LBS, och har en ledande ställning på området statligt subventionerat bosparande i Bayern.

| (27) | LBS har en marknadsandel på cirka 42 % när det gäller nya bosparavtal. Den 31 december 2011 hade LBS en balansomslutning på 11 miljarder euro, inlåningar på 9,7 miljarder euro och utestående fordringar i samband med bostadslån på 1,9 miljarder euro. År 2011 uppgick LBS:s resultat före skatt till 68 miljoner euro. |
| --- | --- |

(27)

LBS har en marknadsandel på cirka 42 % när det gäller nya bosparavtal. Den 31 december 2011 hade LBS en balansomslutning på 11 miljarder euro, inlåningar på 9,7 miljarder euro och utestående fordringar i samband med bostadslån på 1,9 miljarder euro. År 2011 uppgick LBS:s resultat före skatt till 68 miljoner euro.

| (28) | BayernLabo är en utvecklingsbank inom BayernLB som bildades 1884 för finansiering av infrastrukturprojekt. 1972 gick BayernLabo och Bayerische Gemeindebank samman och bildade Bayerische Landesbank Girozentrale som senare blev BayernLB. BayernLabo är en organisatoriskt och ekonomiskt oberoende, juridiskt osjälvständig offentlig institution inom BayernLB som till 100 % faller under delstaten Bayerns garantiansvar. Dess årsredovisning ingår i årsredovisningen för BayernLB. |
| --- | --- |

(28)

BayernLabo är en utvecklingsbank inom BayernLB som bildades 1884 för finansiering av infrastrukturprojekt. 1972 gick BayernLabo och Bayerische Gemeindebank samman och bildade Bayerische Landesbank Girozentrale som senare blev BayernLB. BayernLabo är en organisatoriskt och ekonomiskt oberoende, juridiskt osjälvständig offentlig institution inom BayernLB som till 100 % faller under delstaten Bayerns garantiansvar. Dess årsredovisning ingår i årsredovisningen för BayernLB.

| (29) | Ursprungligen förvaltade BayernLabo medel tillhörande delstaten Bayern avsedda att främja byggandet av sociala bostäder. I början av 1990-talet bestämdes kontantvärdet av en del av dessa lån för sociala bostäder och detta belopp överfördes av delstaten Bayern till BayernLabo i form av en insättning för ett specifikt ändamål. Summan av denna insättning för ett specifikt ändamål uppgår till 612 miljoner euro och förblir oförändrad. |
| --- | --- |

(29)

Ursprungligen förvaltade BayernLabo medel tillhörande delstaten Bayern avsedda att främja byggandet av sociala bostäder. I början av 1990-talet bestämdes kontantvärdet av en del av dessa lån för sociala bostäder och detta belopp överfördes av delstaten Bayern till BayernLabo i form av en insättning för ett specifikt ändamål. Summan av denna insättning för ett specifikt ändamål uppgår till 612 miljoner euro och förblir oförändrad.

| (30) | BayernLabo får använda sitt kapital för att främja sociala bostäder men inte för BayernLB:s konkurrensutsatta verksamhet (dvs. inte för att uppfylla de tillsynsrättsliga kapitalkraven avseende lån eller andra tillgångar). |
| --- | --- |

(30)

BayernLabo får använda sitt kapital för att främja sociala bostäder men inte för BayernLB:s konkurrensutsatta verksamhet (dvs. inte för att uppfylla de tillsynsrättsliga kapitalkraven avseende lån eller andra tillgångar).

| (31) | Ersättning för BayernLabos kapital betalas för närvarande enligt följande: BayernLB betalar en minimiersättning på totalt [2–5] (15) % till delstaten Bayern för insättningen, såvida inte BayernLB som helhet går med förlust. För den förlustkompenserande funktion som BayernLabos återstående kapital har betalar BayernLB en ersättning på [0–1] % till BayernLabo. Kommissionen godtog denna ersättning som rimlig i kommissionens beslut 2006/739/EG (16). För att säkerställa att BayernLabos kapital även i fortsättningen kan betraktas som högkvalitativt kapital tillhörande BayernLB (Tier 1) innehåller omstruktureringsplanen en anpassning av kapitalbasen och typen av ersättning (se skäl 81). |
| --- | --- |

(31)

Ersättning för BayernLabos kapital betalas för närvarande enligt följande: BayernLB betalar en minimiersättning på totalt [2–5] (15) % till delstaten Bayern för insättningen, såvida inte BayernLB som helhet går med förlust. För den förlustkompenserande funktion som BayernLabos återstående kapital har betalar BayernLB en ersättning på [0–1] % till BayernLabo. Kommissionen godtog denna ersättning som rimlig i kommissionens beslut 2006/739/EG (16). För att säkerställa att BayernLabos kapital även i fortsättningen kan betraktas som högkvalitativt kapital tillhörande BayernLB (Tier 1) innehåller omstruktureringsplanen en anpassning av kapitalbasen och typen av ersättning (se skäl 81).

2.   Stödåtgärderna

a)   Kapitaltillskottet

| (32) | I december 2008 erhöll BayernLB ett kapitaltillskott (Tier 1) på 10 miljarder euro från delstaten Bayern (17), bestående av ett passivt innehav på 3 miljarder euro och preferensaktier till ett värde av 7 miljarder euro. Kupongen för det passiva innehavet uppgår till 10 % av det nominella värdet och är inte kumulativt. Ersättningen för preferensaktierna, som har en utdelningspreferens under omstruktureringsperioden, uppgår till 10 %. Utdelningspreferensen upphör att gälla när delstaten Bayerns clawback och passiva innehav har återbetalats helt. Rätten till utdelning är inte kumulativ. |
| --- | --- |

(32)

I december 2008 erhöll BayernLB ett kapitaltillskott (Tier 1) på 10 miljarder euro från delstaten Bayern (17), bestående av ett passivt innehav på 3 miljarder euro och preferensaktier till ett värde av 7 miljarder euro. Kupongen för det passiva innehavet uppgår till 10 % av det nominella värdet och är inte kumulativt. Ersättningen för preferensaktierna, som har en utdelningspreferens under omstruktureringsperioden, uppgår till 10 %. Utdelningspreferensen upphör att gälla när delstaten Bayerns clawback och passiva innehav har återbetalats helt. Rätten till utdelning är inte kumulativ.

| (33) | Sparkassenverband bidrog inte till kapitaltillskottet och därför sjönk dess andel i BayernLB från 50 % till 6 % (18). |
| --- | --- |

(33)

Sparkassenverband bidrog inte till kapitaltillskottet och därför sjönk dess andel i BayernLB från 50 % till 6 % (18).

b)   Riskgarantin på 4,8 miljarder euro

| (34) | Delstaten Bayern beviljade en riskgaranti på 4,8 miljarder euro för en portfölj av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (asset-backed security, ABS), vars nominella värde uppgick till 21 miljarder euro (19). |
| --- | --- |

(34)

Delstaten Bayern beviljade en riskgaranti på 4,8 miljarder euro för en portfölj av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (asset-backed security, ABS), vars nominella värde uppgick till 21 miljarder euro (19).

| (35) | Denna riskgaranti skyddar BayernLB mot förluster från ABS-portföljen och förhindrar därmed ytterligare nedskrivningar. Delstaten Bayern lämnade en garanti för detta den 19 december 2008. Den 31 december 2008 (referensdatum) hade ABS-portföljen ett nominellt värde om 19,589 miljarder euro. |
| --- | --- |

(35)

Denna riskgaranti skyddar BayernLB mot förluster från ABS-portföljen och förhindrar därmed ytterligare nedskrivningar. Delstaten Bayern lämnade en garanti för detta den 19 december 2008. Den 31 december 2008 (referensdatum) hade ABS-portföljen ett nominellt värde om 19,589 miljarder euro.

| (36) | BayernLB:s ABS-portfölj omfattar olika typer av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet. Ungefär hälften av portföljen utgörs av residential mortgage-backed securities (värdepapper med privata hypotekslån som säkerhet – RMBS), inom såväl prime-segmentet som sub-prime-segmentet. Andra viktiga värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet i portföljen är bland andra commercial mortgage-backed securities (värdepapper med lån på kommersiella fastigheter som säkerhet – CMBS), collateralised debt obligations (CDO) och andra värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet som avser fordringar på företagskunder och konsumenter (ABS Commercial och ABS Consumer). |
| --- | --- |

(36)

BayernLB:s ABS-portfölj omfattar olika typer av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet. Ungefär hälften av portföljen utgörs av residential mortgage-backed securities (värdepapper med privata hypotekslån som säkerhet – RMBS), inom såväl prime-segmentet som sub-prime-segmentet. Andra viktiga värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet i portföljen är bland andra commercial mortgage-backed securities (värdepapper med lån på kommersiella fastigheter som säkerhet – CMBS), collateralised debt obligations (CDO) och andra värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet som avser fordringar på företagskunder och konsumenter (ABS Commercial och ABS Consumer).

| (37) | Delstaten Bayern har lämnat en garanti om 4,8 miljarder euro, vilken dock endast kan tas i anspråk om BayernLB gör en förlust på över 1,2 miljarder euro (nedan kallad första förlusten). Överföringspriset beräknas genom att den första förlusten (1,2 miljarder euro) dras av från det nominella värdet (19,589 miljarder euro) och uppgår till 18,389 miljarder euro. |
| --- | --- |

(37)

Delstaten Bayern har lämnat en garanti om 4,8 miljarder euro, vilken dock endast kan tas i anspråk om BayernLB gör en förlust på över 1,2 miljarder euro (nedan kallad första förlusten). Överföringspriset beräknas genom att den första förlusten (1,2 miljarder euro) dras av från det nominella värdet (19,589 miljarder euro) och uppgår till 18,389 miljarder euro.

| (38) | Giltighetstiden för riskgarantin är knuten till löptiden för värdepapperen i ABS-portföljen. Värdepapperen med bakomliggande tillgångar som säkerhet minskade från cirka 19,6 miljarder euro (i december 2008) till 11,9 miljarder euro (i december 2011). I enlighet med uppdaterade prognoser från den 31 mars 2012 antas det att portföljen kommer att ha minskat till 7 miljarder euro i september 2014. Eftersom det primära målet är att hålla förlusterna så låga som möjligt men det samtidigt är osäkert på vilken nivå marknadspriserna kommer att ligga 2014, är det ännu oklart huruvida det (som eftersträvat) går att sälja de kvarvarande värdepapperen i portföljen (dvs. om det är ekonomiskt rimligt) (20). |
| --- | --- |

(38)

Giltighetstiden för riskgarantin är knuten till löptiden för värdepapperen i ABS-portföljen. Värdepapperen med bakomliggande tillgångar som säkerhet minskade från cirka 19,6 miljarder euro (i december 2008) till 11,9 miljarder euro (i december 2011). I enlighet med uppdaterade prognoser från den 31 mars 2012 antas det att portföljen kommer att ha minskat till 7 miljarder euro i september 2014. Eftersom det primära målet är att hålla förlusterna så låga som möjligt men det samtidigt är osäkert på vilken nivå marknadspriserna kommer att ligga 2014, är det ännu oklart huruvida det (som eftersträvat) går att sälja de kvarvarande värdepapperen i portföljen (dvs. om det är ekonomiskt rimligt) (20).

Värdering av de skyddade tillgångarna

| (39) | Värderingen av portföljen genomfördes i två steg. Först karakteriserades de enskilda transaktionerna (gröna, gula, röda) med hjälp av Early Warning Tool (EWT) så att problematiska eller värdeminskande transaktioner kunde identifieras. Med hjälp av detta EWT skapades ett internt kreditbetyg: Gula eller röda transaktioner nedvärderades i allmänhet. Det interna kreditbetyget överfördes sedan till det externa kreditbetyget från Moody's. Detta externa kreditbetyg matade man sedan in i Moody's CROROM (21) version 2.4 för att uppskatta de förväntade förlusterna för hela portföljen och de relevanta trancherna. |
| --- | --- |

(39)

Värderingen av portföljen genomfördes i två steg. Först karakteriserades de enskilda transaktionerna (gröna, gula, röda) med hjälp av Early Warning Tool (EWT) så att problematiska eller värdeminskande transaktioner kunde identifieras. Med hjälp av detta EWT skapades ett internt kreditbetyg: Gula eller röda transaktioner nedvärderades i allmänhet. Det interna kreditbetyget överfördes sedan till det externa kreditbetyget från Moody's. Detta externa kreditbetyg matade man sedan in i Moody's CROROM (21) version 2.4 för att uppskatta de förväntade förlusterna för hela portföljen och de relevanta trancherna.

| (40) | Enligt denna metod uppskattade sakkunniga inom kommissionen att ABS-portföljens verkliga ekonomiska värde vid tidpunkten för beviljandet av åtgärderna uppgick till 83,87 % av det nominella värdet om 19,589 miljarder euro, dvs. till 16,429 miljarder euro. I ett e-postmeddelande av den 14 december 2009 förklarade Tyskland att man inte önskade fördjupa analysen av den förväntade förlusten (expected loss). En jämförelse av överföringspriset på 18,389 miljarder euro och det verkliga ekonomiska värdet på 16,429 miljarder euro ger en skillnad på 1,96 miljarder euro. |
| --- | --- |

(40)

Enligt denna metod uppskattade sakkunniga inom kommissionen att ABS-portföljens verkliga ekonomiska värde vid tidpunkten för beviljandet av åtgärderna uppgick till 83,87 % av det nominella värdet om 19,589 miljarder euro, dvs. till 16,429 miljarder euro. I ett e-postmeddelande av den 14 december 2009 förklarade Tyskland att man inte önskade fördjupa analysen av den förväntade förlusten (expected loss). En jämförelse av överföringspriset på 18,389 miljarder euro och det verkliga ekonomiska värdet på 16,429 miljarder euro ger en skillnad på 1,96 miljarder euro.

| (41) | Åtgärdens effekt på sänkningen av kapitalkravet beräknades vid tidpunkten för beviljandet av riskgarantin uppgå till 1,28 miljarder euro. |
| --- | --- |

(41)

Åtgärdens effekt på sänkningen av kapitalkravet beräknades vid tidpunkten för beviljandet av riskgarantin uppgå till 1,28 miljarder euro.

| (42) | Metodens noggrannhet och de underliggande beräkningarna för fastställandet av effekten på sänkningen av kapitalkravet bekräftades av BaFin genom en skrivelse av den 9 april 2010. |
| --- | --- |

(42)

Metodens noggrannhet och de underliggande beräkningarna för fastställandet av effekten på sänkningen av kapitalkravet bekräftades av BaFin genom en skrivelse av den 9 april 2010.

Ersättning för riskgarantin och clawback

| (43) | BayernLB ändrade ersättningen för riskgarantin (inklusive en clawback-betalning) retroaktivt från den 1 januari 2010 från 50 räntepunkter till en total årlig premie på 200 miljoner euro bestående av följande:






  i) | En grundpremie på 6,25 % av den ursprungliga effekten på sänkningen av kapitalkravet den 31 december 2008 på 1,28 miljarder euro, dvs. 80 miljoner euro per år. |
| --- | --- | --- |

(43)

BayernLB ändrade ersättningen för riskgarantin (inklusive en clawback-betalning) retroaktivt från den 1 januari 2010 från 50 räntepunkter till en total årlig premie på 200 miljoner euro bestående av följande:

i)

En grundpremie på 6,25 % av den ursprungliga effekten på sänkningen av kapitalkravet den 31 december 2008 på 1,28 miljarder euro, dvs. 80 miljoner euro per år.

| ii) | En ytterligare årlig premie på 3,75 % av ett delbelopp av garantin på 2 miljarder euro, dvs. 75 miljoner euro per år fram till 2015. |
| --- | --- |

ii)

En ytterligare årlig premie på 3,75 % av ett delbelopp av garantin på 2 miljarder euro, dvs. 75 miljoner euro per år fram till 2015.

| iii) | En särskild utbetalning på 45 miljoner euro per år fram till och med 2015. |
| --- | --- |

iii)

En särskild utbetalning på 45 miljoner euro per år fram till och med 2015.

c)   Ansvarsgarantier

| (44) | Av den särskilda fonden för stabilitet på finansmarknaden (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, SoFFin) erhöll BayernLB ansvarsgarantier enligt den tyska lagen om stabilitet på finansmarknaden (Finanzmarktstabilisierungsgesetz), som godkändes av kommissionen som tyskt bankräddningspaket (22). Dessa garantier uppgick till 15 miljarder euro, varav 5 miljarder euro användes för att säkra en emission i januari 2009. De återstående ansvarsgarantierna på 10 miljarder euro användes inte och återfördes till garanten den 16 oktober 2009, vilket innebar att den ansvarsgaranti som hade beviljats av SoFFin minskade till 5 miljarder euro. Den 23 januari 2012 återbetalades den sista tranchen av de ansvarsgarantier som SoFFin beviljat. |
| --- | --- |

(44)

Av den särskilda fonden för stabilitet på finansmarknaden (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, SoFFin) erhöll BayernLB ansvarsgarantier enligt den tyska lagen om stabilitet på finansmarknaden (Finanzmarktstabilisierungsgesetz), som godkändes av kommissionen som tyskt bankräddningspaket (22). Dessa garantier uppgick till 15 miljarder euro, varav 5 miljarder euro användes för att säkra en emission i januari 2009. De återstående ansvarsgarantierna på 10 miljarder euro användes inte och återfördes till garanten den 16 oktober 2009, vilket innebar att den ansvarsgaranti som hade beviljats av SoFFin minskade till 5 miljarder euro. Den 23 januari 2012 återbetalades den sista tranchen av de ansvarsgarantier som SoFFin beviljat.

d)   Österrikes likviditetsgaranti

| (45) | Efter omfattande nedskrivningar och förluster erhöll HGAA i december 2008 700 miljoner euro från BayernLB och ytterligare 900 miljoner euro andelskapital (23) (Tier 1-kapital) från Österrike på grundval av det österrikiska bankräddningspaketet (24). |
| --- | --- |

(45)

Efter omfattande nedskrivningar och förluster erhöll HGAA i december 2008 700 miljoner euro från BayernLB och ytterligare 900 miljoner euro andelskapital (23) (Tier 1-kapital) från Österrike på grundval av det österrikiska bankräddningspaketet (24).

| (46) | BayernLB och HGAA hade 2009 gett externa experter i uppdrag att komma med ett utlåtande om HGAA:s kreditrisk. Enligt detta utlåtande skulle de förväntade förlusterna leda till att kapitaltäckningskvoten för primärkapital (Tier 1) vid utgången av 2009 uppgick till mindre än 4 %. |
| --- | --- |

(46)

BayernLB och HGAA hade 2009 gett externa experter i uppdrag att komma med ett utlåtande om HGAA:s kreditrisk. Enligt detta utlåtande skulle de förväntade förlusterna leda till att kapitaltäckningskvoten för primärkapital (Tier 1) vid utgången av 2009 uppgick till mindre än 4 %.

| (47) | Som en följd av det ultimatum som den österrikiska finansinspektionen ställde ägarna inför, nämligen att senast den 11 december 2009 ha fattat de beslut som behövs för en rekapitalisering av HGAA, förvärvade Österrike samtliga aktier i HGAA från de tidigare ägarna till det symboliska priset en euro (25). BayernLB avstod helt från aktieägarnas rättigheter, inklusive befintliga fordringar i samband med supplementärkapital i HGAA (Tier 2-kapital) till ett belopp av 300 miljoner euro (26). Om det för att uppfylla de lägsta lagstadgade kapitalkraven skulle krävas ytterligare kapitalåtgärder till förmån för HGAA, kom man också överens om att eventuella kapitaltillskott skulle fördelas mellan BayernLB och Österrike enligt förhållandet 3:1. Allt annat kapital som BayernLB tillfört på grundval av detta tillfördes dock den summa på [500–550] miljoner euro som BayernLB hade beviljat HGAA och som BayernLB hade avstått från i samband med räddningen av HGAA. |
| --- | --- |

(47)

Som en följd av det ultimatum som den österrikiska finansinspektionen ställde ägarna inför, nämligen att senast den 11 december 2009 ha fattat de beslut som behövs för en rekapitalisering av HGAA, förvärvade Österrike samtliga aktier i HGAA från de tidigare ägarna till det symboliska priset en euro (25). BayernLB avstod helt från aktieägarnas rättigheter, inklusive befintliga fordringar i samband med supplementärkapital i HGAA (Tier 2-kapital) till ett belopp av 300 miljoner euro (26). Om det för att uppfylla de lägsta lagstadgade kapitalkraven skulle krävas ytterligare kapitalåtgärder till förmån för HGAA, kom man också överens om att eventuella kapitaltillskott skulle fördelas mellan BayernLB och Österrike enligt förhållandet 3:1. Allt annat kapital som BayernLB tillfört på grundval av detta tillfördes dock den summa på [500–550] miljoner euro som BayernLB hade beviljat HGAA och som BayernLB hade avstått från i samband med räddningen av HGAA.

| (48) | För att säkra HGAA:s likviditet förnyade BayernLB en likviditetsfacilitet på [350–600] miljoner euro som hade löpt ut den 4 december 2009. Man kom också överens om att den externa finansiering (”intra-group funding”) på 2,638 miljarder euro som BayernLB redan hade försett HGAA med skulle förbli hos HGAA fram till slutet av 2013. 2014 kommer BayernLB fortfarande att ha totalt [650–700] miljoner euro och 2015 totalt [350–400] miljoner euro i HGAA. Österrike går i god för respektive exponering om HGAA skulle splittras eller om en jämförbar ekonomisk åtgärd skulle vidtas som skulle leda till att HGAA:s lönsamhet inte kan garanteras. |
| --- | --- |

(48)

För att säkra HGAA:s likviditet förnyade BayernLB en likviditetsfacilitet på [350–600] miljoner euro som hade löpt ut den 4 december 2009. Man kom också överens om att den externa finansiering (”intra-group funding”) på 2,638 miljarder euro som BayernLB redan hade försett HGAA med skulle förbli hos HGAA fram till slutet av 2013. 2014 kommer BayernLB fortfarande att ha totalt [650–700] miljoner euro och 2015 totalt [350–400] miljoner euro i HGAA. Österrike går i god för respektive exponering om HGAA skulle splittras eller om en jämförbar ekonomisk åtgärd skulle vidtas som skulle leda till att HGAA:s lönsamhet inte kan garanteras.

e)   Överföring av kapital från BayernLabo till BayernLB

| (49) | En betydande del av BayernLabos reserver, nämligen 1 miljard euro, kommer att utan motprestation eller ersättning överföras till kärnbankens reserver, dvs. till BayernLB. |
| --- | --- |

(49)

En betydande del av BayernLabos reserver, nämligen 1 miljard euro, kommer att utan motprestation eller ersättning överföras till kärnbankens reserver, dvs. till BayernLB.

3.   Omstruktureringsplanen som anmälts av Tyskland

a)   Beskrivning av affärsmodellen

| (50) | BayernLB har presenterat en omstruktureringsplan som anger hur bankens lönsamhet kommer att återställas till den 31 december 2015. Omstruktureringsplanen omfattar grundläggande förändringar av BayernLB:s affärsmodell och en strategisk omläggning av bankens verksamhet. Utmärkande för den nya affärsmodellen är en lägre riskprofil, ett starkare fokus på den regionala handeln samt hållbarhet när det gäller finansiering och utlåningsverksamhet. Enligt omstruktureringsplanen kommer BayernLB:s verksamhet att minska betydligt och inriktas på dess kärnverksamhet, kärnprodukter och kärnområden. Det senare kommer att uppnås genom att kontor, dotterbolag och ägarintressen stängs respektive avyttras samt genom att vissa verksamheter läggs ner. |
| --- | --- |

(50)

BayernLB har presenterat en omstruktureringsplan som anger hur bankens lönsamhet kommer att återställas till den 31 december 2015. Omstruktureringsplanen omfattar grundläggande förändringar av BayernLB:s affärsmodell och en strategisk omläggning av bankens verksamhet. Utmärkande för den nya affärsmodellen är en lägre riskprofil, ett starkare fokus på den regionala handeln samt hållbarhet när det gäller finansiering och utlåningsverksamhet. Enligt omstruktureringsplanen kommer BayernLB:s verksamhet att minska betydligt och inriktas på dess kärnverksamhet, kärnprodukter och kärnområden. Det senare kommer att uppnås genom att kontor, dotterbolag och ägarintressen stängs respektive avyttras samt genom att vissa verksamheter läggs ner.

| (51) | Ett viktigt inslag i omstruktureringsstrategin är en åtskillnad mellan de enskilda affärsenheternas kärnverksamhet och icke-kärnverksamhet. BayernLB har som mål att upphöra med alla icke-kärnverksamheter. |
| --- | --- |

(51)

Ett viktigt inslag i omstruktureringsstrategin är en åtskillnad mellan de enskilda affärsenheternas kärnverksamhet och icke-kärnverksamhet. BayernLB har som mål att upphöra med alla icke-kärnverksamheter.

| (52) | För den strategiska separationen av kärnverksamheter och icke-kärnverksamheter har BayernLB etablerat en omstruktureringsenhet (restructuring unit, RU) där de flesta icke-kärnverksamheter samlas. På detta sätt kan BayernLB koncentrera sig på framtida uppgifter inom sina kärnverksamheter, utan att behöva bry sig om avvecklingen av icke-kärnverksamheterna. |
| --- | --- |

(52)

För den strategiska separationen av kärnverksamheter och icke-kärnverksamheter har BayernLB etablerat en omstruktureringsenhet (restructuring unit, RU) där de flesta icke-kärnverksamheter samlas. På detta sätt kan BayernLB koncentrera sig på framtida uppgifter inom sina kärnverksamheter, utan att behöva bry sig om avvecklingen av icke-kärnverksamheterna.

| (53) | BayernLB kommer att fokusera sin verksamhet på följande tre huvudområden:






  i) | Kärnverksamhetsområde 1: storföretag, medelstora företag (27) och privatkunder. |
| --- | --- | --- |

(53)

BayernLB kommer att fokusera sin verksamhet på följande tre huvudområden:

i)

Kärnverksamhetsområde 1: storföretag, medelstora företag (27) och privatkunder.

| ii) | Kärnverksamhetsområde 2: fastigheter och sparbanker/sammanslutningar, offentliga myndigheter och BayernLabo. |
| --- | --- |

ii)

Kärnverksamhetsområde 2: fastigheter och sparbanker/sammanslutningar, offentliga myndigheter och BayernLabo.

| iii) | Kärnverksamhetsområde 3: marknader. |
| --- | --- |

iii)

Kärnverksamhetsområde 3: marknader.

Kärnverksamhetsområde 1: storföretag, medelstora företag och privatkunder

| (54) | Målgruppen för verksamhetsområdet ”storföretag” är företag som har sitt säte i Tyskland och en omsättning på minst 1 miljard euro. Banken kommer att dra ner på och begränsa de utländska kontorens nuvarande verksamhet, särskilt deras lokala aktiviteter, genom ett ökat fokus på kunder med anknytning till Tyskland (28), där BayernLB särskilt kommer att erbjuda produkter på området företagsbanktjänster (särskilt kreditfaciliteter) och området strukturerade finansiella produkter (exportkrediter och handelsfinansiering, leasing och projektfinansiering). |
| --- | --- |

(54)

Målgruppen för verksamhetsområdet ”storföretag” är företag som har sitt säte i Tyskland och en omsättning på minst 1 miljard euro. Banken kommer att dra ner på och begränsa de utländska kontorens nuvarande verksamhet, särskilt deras lokala aktiviteter, genom ett ökat fokus på kunder med anknytning till Tyskland (28), där BayernLB särskilt kommer att erbjuda produkter på området företagsbanktjänster (särskilt kreditfaciliteter) och området strukturerade finansiella produkter (exportkrediter och handelsfinansiering, leasing och projektfinansiering).

| (55) | Målgruppen för området ”medelstora företag” är bayerska medelstora företag med en omsättning på mellan 50 miljoner och 1 miljard euro, familjeföretag och andra tyska företag i utvalda regioner i Tyskland där banken redan närvarar, såsom i Nordrhein-Westfalen via filialen i Düsseldorf. Målgruppen i regioner där banken inte närvarar utgörs av företag med en omsättning på mellan 100 miljoner euro och 1 miljard euro. Förutom kreditfaciliteter kommer banken bland annat att erbjuda produkter på området exportkrediter och handelsfinansiering, handel med dokument, ränte- och valutahantering, derivat, investeringar, betalningar och leasing. Banken kommer också att via sparbankerna erbjuda bankprodukter för kunder med en extern omsättning på under 50 miljoner euro. |
| --- | --- |

(55)

Målgruppen för området ”medelstora företag” är bayerska medelstora företag med en omsättning på mellan 50 miljoner och 1 miljard euro, familjeföretag och andra tyska företag i utvalda regioner i Tyskland där banken redan närvarar, såsom i Nordrhein-Westfalen via filialen i Düsseldorf. Målgruppen i regioner där banken inte närvarar utgörs av företag med en omsättning på mellan 100 miljoner euro och 1 miljard euro. Förutom kreditfaciliteter kommer banken bland annat att erbjuda produkter på området exportkrediter och handelsfinansiering, handel med dokument, ränte- och valutahantering, derivat, investeringar, betalningar och leasing. Banken kommer också att via sparbankerna erbjuda bankprodukter för kunder med en extern omsättning på under 50 miljoner euro.

| (56) | Genom dotterbolaget DKB kommer BayernLB att vara representerat inom marknadssegmenten privatkunder (retail banking), infrastruktur och företagskunder. Inom segmentet privatkunder (retail banking) omfattar produktutbudet girokonton och kreditkort och andra direkta bankprodukter (finansiering, investeringar). Inom segmentet infrastruktur fokuserar DKB på allmännyttiga företag samt på vårdsektorn. Inom segmentet företagskunder är DKB:s verksamhet inriktad på kunder inom utvalda branscher såsom jordbruk och livsmedel, miljöteknik, turism och fria yrken (advokater, notarier, revisorer osv.). |
| --- | --- |

(56)

Genom dotterbolaget DKB kommer BayernLB att vara representerat inom marknadssegmenten privatkunder (retail banking), infrastruktur och företagskunder. Inom segmentet privatkunder (retail banking) omfattar produktutbudet girokonton och kreditkort och andra direkta bankprodukter (finansiering, investeringar). Inom segmentet infrastruktur fokuserar DKB på allmännyttiga företag samt på vårdsektorn. Inom segmentet företagskunder är DKB:s verksamhet inriktad på kunder inom utvalda branscher såsom jordbruk och livsmedel, miljöteknik, turism och fria yrken (advokater, notarier, revisorer osv.).

Kärnverksamhetsområde 2: fastigheter och sparbanker/sammanslutningar, offentliga myndigheter och BayernLabo

| (57) | BayernLB:s fastighetsverksamhet är inriktad på tyska kunder. Banken kommer dock även att ledsaga internationella kunder med anknytning till Tyskland. På området kommersiella fastigheter omfattar verksamheten portföljfinansiering, finansiering av bostadsfastigheter och fastighetsutveckling, lagerfinansiering och finansiering av fastighetsfonder. När det gäller bostadsfastigheter tillhandahåller banken tjänster för bostadsbolag samt bostadsfinansiering. På området fastighetsförvaltning är bankens verksamhet främst inriktad på hotellfastigheter samt fastigheter inom omvårdnads- och vårdsektorn. |
| --- | --- |

(57)

BayernLB:s fastighetsverksamhet är inriktad på tyska kunder. Banken kommer dock även att ledsaga internationella kunder med anknytning till Tyskland. På området kommersiella fastigheter omfattar verksamheten portföljfinansiering, finansiering av bostadsfastigheter och fastighetsutveckling, lagerfinansiering och finansiering av fastighetsfonder. När det gäller bostadsfastigheter tillhandahåller banken tjänster för bostadsbolag samt bostadsfinansiering. På området fastighetsförvaltning är bankens verksamhet främst inriktad på hotellfastigheter samt fastigheter inom omvårdnads- och vårdsektorn.

| (58) | BayernLB kommer även i fortsättningen att samarbeta med bayerska sparbanker och i mindre utsträckning även med andra tyska sparbanker. Banken kommer att erbjuda sparbankerna produkter och tjänster som kompletterar deras eget utbud av produkter och fungera som centralbank för sparbankerna. |
| --- | --- |

(58)

BayernLB kommer även i fortsättningen att samarbeta med bayerska sparbanker och i mindre utsträckning även med andra tyska sparbanker. Banken kommer att erbjuda sparbankerna produkter och tjänster som kompletterar deras eget utbud av produkter och fungera som centralbank för sparbankerna.

| (59) | På området offentliga myndigheter erbjuder BayernLB sina kunder ett brett utbud av finansieringsprodukter och andra relaterade tjänster, bland annat för offentlig-privata partnerskapsprojekt. Förutom för likviditetsförvaltning kommer BayernLB inte att erbjuda några nya kreditprodukter för offentliga myndigheter utanför Bayern. Utöver ovannämnda produkter och tjänster kan banken erbjuda finansieringsmöjligheter för offentlig-privata partnerskapsprojekt och exportverksamheter samt projektfinansiering om detta är av intresse för kunder med anknytning till Tyskland. |
| --- | --- |

(59)

På området offentliga myndigheter erbjuder BayernLB sina kunder ett brett utbud av finansieringsprodukter och andra relaterade tjänster, bland annat för offentlig-privata partnerskapsprojekt. Förutom för likviditetsförvaltning kommer BayernLB inte att erbjuda några nya kreditprodukter för offentliga myndigheter utanför Bayern. Utöver ovannämnda produkter och tjänster kan banken erbjuda finansieringsmöjligheter för offentlig-privata partnerskapsprojekt och exportverksamheter samt projektfinansiering om detta är av intresse för kunder med anknytning till Tyskland.

| (60) | Via BayernLabo beviljar BayernLB statsfinansierade lån för bostadsprojekt i Bayern. BayernLabos kundfokus ligger på privatkunder, juridiska personer som skapar eller moderniserar bostäder i Bayern samt på lokala och regionala myndigheter. Dessutom erbjuder BayernLabo finansieringsprodukter för lokala och regionala myndigheter och deras Zweckverbände (sammanslutning av flera regionala myndigheter för ett särskilt ändamål). Dessa verksamheter kommer dock även i framtiden att begränsas till Bayern. |
| --- | --- |

(60)

Via BayernLabo beviljar BayernLB statsfinansierade lån för bostadsprojekt i Bayern. BayernLabos kundfokus ligger på privatkunder, juridiska personer som skapar eller moderniserar bostäder i Bayern samt på lokala och regionala myndigheter. Dessutom erbjuder BayernLabo finansieringsprodukter för lokala och regionala myndigheter och deras Zweckverbände (sammanslutning av flera regionala myndigheter för ett särskilt ändamål). Dessa verksamheter kommer dock även i framtiden att begränsas till Bayern.

Kärnverksamhetsområde 3: Marknader

| (61) | BayernLB:s utbud omfattar treasury-produkter (råvaror, korta räntor, derivat med fast avkastning, utländsk valuta), kapitalmarknadsprodukter (produkter med fast avkastning, strukturerade produkter för certifikat för privata investerare, strukturerade ränteprodukter och utfärdande av aktier) och finansieringsprodukter (internationella lån och inhemsk finansiering). Dessa produkter är avsedda för finansinstitut och institutionella kunder som försäkringsbolag, stiftelser och kyrkor. Detta affärsområde är begränsat till verksamhet med kunder. Egenhandeln (proprietary trading) kommer att upphöra helt, med undantag för treasury-verksamheten. Dessutom kommer banken att avsevärt begränsa sin utlåning till andra banker. |
| --- | --- |

(61)

BayernLB:s utbud omfattar treasury-produkter (råvaror, korta räntor, derivat med fast avkastning, utländsk valuta), kapitalmarknadsprodukter (produkter med fast avkastning, strukturerade produkter för certifikat för privata investerare, strukturerade ränteprodukter och utfärdande av aktier) och finansieringsprodukter (internationella lån och inhemsk finansiering). Dessa produkter är avsedda för finansinstitut och institutionella kunder som försäkringsbolag, stiftelser och kyrkor. Detta affärsområde är begränsat till verksamhet med kunder. Egenhandeln (proprietary trading) kommer att upphöra helt, med undantag för treasury-verksamheten. Dessutom kommer banken att avsevärt begränsa sin utlåning till andra banker.

b)   Avveckling av företagets verksamhet

| (62) | BayernLB har redan stängt sina kontor i Peking, Tokyo, Montreal, Mumbai, Kiev, Hongkong och Shanghai. Bankens internationella närvaro kommer i framtiden att begränsas till de redan betydligt mindre filialerna i Paris, New York, London och Milano. |
| --- | --- |

(62)

BayernLB har redan stängt sina kontor i Peking, Tokyo, Montreal, Mumbai, Kiev, Hongkong och Shanghai. Bankens internationella närvaro kommer i framtiden att begränsas till de redan betydligt mindre filialerna i Paris, New York, London och Milano.

| (63) | Banken kommer att avyttra några av sina dotterbolag/ägarintressen, t.ex. planerar man att avyttra LBS till Sparkassenverband. Försäljningspriset på 818,3 miljoner euro grundar sig på en gemensam expertrapport från två sakkunniga av den 30 maj 2012 och motsvarar LBS värde den 30 juni 2012. När det gäller fastställandet av priset hävdar Tyskland att eftersom sparbankerna är den viktigaste distributionskanalen för LBS-produkter skulle en normal privat investerare ha gjort ett avdrag för en sådan marknadsrisk vid fastställandet av priset. Detta argument hade inte beaktats i expertutlåtandet. Därför insisterade kommissionen inte på en offentlig upphandling, eftersom det ansågs osannolikt att försäljningspriset skulle bli högre vid upphandling än vid försäljning till Sparkassenverband. |
| --- | --- |

(63)

Banken kommer att avyttra några av sina dotterbolag/ägarintressen, t.ex. planerar man att avyttra LBS till Sparkassenverband. Försäljningspriset på 818,3 miljoner euro grundar sig på en gemensam expertrapport från två sakkunniga av den 30 maj 2012 och motsvarar LBS värde den 30 juni 2012. När det gäller fastställandet av priset hävdar Tyskland att eftersom sparbankerna är den viktigaste distributionskanalen för LBS-produkter skulle en normal privat investerare ha gjort ett avdrag för en sådan marknadsrisk vid fastställandet av priset. Detta argument hade inte beaktats i expertutlåtandet. Därför insisterade kommissionen inte på en offentlig upphandling, eftersom det ansågs osannolikt att försäljningspriset skulle bli högre vid upphandling än vid försäljning till Sparkassenverband.

| (64) | Banken kommer också att upphöra med sin verksamhet i Östeuropa (segmentet Östeuropa) och avyttra sitt ungerska dotterbolag MKB Bank. Enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen planerade BayernLB att avyttra MKB den [...]. På grund av den osäkra politiska och ekonomiska situationen i Ungern (29) och dess inverkan på MKB:s finansiella information, ansåg BayernLB att det verkade osannolikt med en snabb försäljning av MKB och beslutade sig därför för att försäljningen av MKB den [...] skulle skjutas upp. |
| --- | --- |

(64)

Banken kommer också att upphöra med sin verksamhet i Östeuropa (segmentet Östeuropa) och avyttra sitt ungerska dotterbolag MKB Bank. Enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen planerade BayernLB att avyttra MKB den [...]. På grund av den osäkra politiska och ekonomiska situationen i Ungern (29) och dess inverkan på MKB:s finansiella information, ansåg BayernLB att det verkade osannolikt med en snabb försäljning av MKB och beslutade sig därför för att försäljningen av MKB den [...] skulle skjutas upp.

| (65) | Dessutom kommer BayernLB att varaktigt minska riskerna inom sina återstående kärnverksamheter. Därför kommer banken att upphöra med affärsverksamheter som är starkt beroende av utvecklingen på kapitalmarknaderna såsom egenhandel (proprietary trading), värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet och transaktionsrelaterad förvärvsfinansiering. Dessutom kommer banken att dra ner på sin finansiellt krävande och riskfyllda verksamhet med internationella kunder och sådan kommer endast att ske om anknytning till Tyskland föreligger. |
| --- | --- |

(65)

Dessutom kommer BayernLB att varaktigt minska riskerna inom sina återstående kärnverksamheter. Därför kommer banken att upphöra med affärsverksamheter som är starkt beroende av utvecklingen på kapitalmarknaderna såsom egenhandel (proprietary trading), värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet och transaktionsrelaterad förvärvsfinansiering. Dessutom kommer banken att dra ner på sin finansiellt krävande och riskfyllda verksamhet med internationella kunder och sådan kommer endast att ske om anknytning till Tyskland föreligger.

| (66) | Inom verksamhetsområdet storföretag kommer banken att upphöra med banktjänster för företagskunder och projektfinansiering för kunder utan anknytning till Tyskland. |
| --- | --- |

(66)

Inom verksamhetsområdet storföretag kommer banken att upphöra med banktjänster för företagskunder och projektfinansiering för kunder utan anknytning till Tyskland.

| (67) | Fastighetsverksamheten i de utländska filialerna med kunder utan anknytning till Tyskland ställs in. |
| --- | --- |

(67)

Fastighetsverksamheten i de utländska filialerna med kunder utan anknytning till Tyskland ställs in.

| (68) | Dessutom kommer banken att begränsa sin utlåning till andra banker avsevärt och ställa in sin så kallade dedicated proprietary trading. |
| --- | --- |

(68)

Dessutom kommer banken att begränsa sin utlåning till andra banker avsevärt och ställa in sin så kallade dedicated proprietary trading.

| (69) | Banken förbinder sig att till slutet av 2015 ha minskat sin balansomslutning på 421,7 miljarder euro (2008) till 239,4 miljarder euro. Denna balansomslutning på 239,4 miljarder euro skulle ha motsvarat en balansomslutning på cirka 206 miljarder euro 2008 och innebär därmed en minskning av balansomslutningen med cirka 51 % (dvs. om jämförelsen sker på en likvärdig grund, så kallad like-to-like-basis). |
| --- | --- |

(69)

Banken förbinder sig att till slutet av 2015 ha minskat sin balansomslutning på 421,7 miljarder euro (2008) till 239,4 miljarder euro. Denna balansomslutning på 239,4 miljarder euro skulle ha motsvarat en balansomslutning på cirka 206 miljarder euro 2008 och innebär därmed en minskning av balansomslutningen med cirka 51 % (dvs. om jämförelsen sker på en likvärdig grund, så kallad like-to-like-basis).

c)   Regionalt fokus

| (70) | I slutet av 2010 var 58 % av BayernLB:s kreditpositioner lokaliserade till Tyskland och 74 % till Europa (geografiskt område). BayernLB har sina viktigaste valutapositioner i amerikanska dollar, brittiska pund och schweizerfranc (se tabell 2) och 24 % av bankens tillgångar var i slutet av 2010 i en annan valuta än euro.

  Tabell 2


  Tillgångar och skulder i utländsk valuta i slutet av 2010 | Tillgångar | Skulder |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF | 12 994 | 9 384 |
| GBP | 14 752 | 11 736 |
| USD | 33 913 | 23 169 |
| Övriga valutor | 14 690 | 14 942 |

(70)

I slutet av 2010 var 58 % av BayernLB:s kreditpositioner lokaliserade till Tyskland och 74 % till Europa (geografiskt område). BayernLB har sina viktigaste valutapositioner i amerikanska dollar, brittiska pund och schweizerfranc (se tabell 2) och 24 % av bankens tillgångar var i slutet av 2010 i en annan valuta än euro.

Tabell 2

Tillgångar och skulder i utländsk valuta i slutet av 2010

Tillgångar

Skulder

CHF

12 994

9 384

GBP

14 752

11 736

USD

33 913

23 169

Övriga valutor

14 690

14 942

| (71) | [30–50] % av tillgångarna i US-dollar hade i slutet av 2010 bokförts inom omstruktureringsenheten. BayernLB:s filialer i New York och London stod i slutet av 2010 för [30–50] % av tillgångarna i US-dollar och [50–70] % av tillgångarna i brittiska pund. |
| --- | --- |

(71)

[30–50] % av tillgångarna i US-dollar hade i slutet av 2010 bokförts inom omstruktureringsenheten. BayernLB:s filialer i New York och London stod i slutet av 2010 för [30–50] % av tillgångarna i US-dollar och [50–70] % av tillgångarna i brittiska pund.

| (72) | Inom verksamhetsområdet storföretag erbjuder BayernLB förutom lån till företag även projektfinansieringslån. I slutet av 2010 gick [9–14] miljarder euro av de [23–29] miljarder euro som bokfördes som lån inom verksamhetsområdet storföretag till företagslån. Återstående [12–17] miljarder euro gick främst till projektfinansieringslån och andra strukturerade lån (structured finance). Projektfinansieringslånen ledde till en betydande exponering av banken gentemot tredjeländer. Endast [2–5] % av projektfinansieringslånen fanns i slutet av 2011 i Tyskland. De största exponeringarna sett till land var mot Förenta staterna, Storbritannien och [ett land i Mellanöstern]. När det gäller de nya lån som beviljades i New York mellan 2009 och 2012 var endast [12–15] % baserade på projekt där en tysk kund var inblandad. När det gäller de projektfinansieringslån som under samma tidsperiod beviljades i regionen Europa, Mellanöstern och Afrika (nedan kallat EMEA) låg motsvarande andel på [55–60] %. |
| --- | --- |

(72)

Inom verksamhetsområdet storföretag erbjuder BayernLB förutom lån till företag även projektfinansieringslån. I slutet av 2010 gick [9–14] miljarder euro av de [23–29] miljarder euro som bokfördes som lån inom verksamhetsområdet storföretag till företagslån. Återstående [12–17] miljarder euro gick främst till projektfinansieringslån och andra strukturerade lån (structured finance). Projektfinansieringslånen ledde till en betydande exponering av banken gentemot tredjeländer. Endast [2–5] % av projektfinansieringslånen fanns i slutet av 2011 i Tyskland. De största exponeringarna sett till land var mot Förenta staterna, Storbritannien och [ett land i Mellanöstern]. När det gäller de nya lån som beviljades i New York mellan 2009 och 2012 var endast [12–15] % baserade på projekt där en tysk kund var inblandad. När det gäller de projektfinansieringslån som under samma tidsperiod beviljades i regionen Europa, Mellanöstern och Afrika (nedan kallat EMEA) låg motsvarande andel på [55–60] %.

| (73) | För att stärka sin inriktning på kärnmarknaden i Bayern och Tyskland har BayernLB gått med på att begränsa sin verksamhet till kunder med anknytning till Tyskland och att avsevärt dra ned på sin internationella verksamhet i enlighet med vad som anges detaljerat i den åtagandekatalog som Tyskland har inkommit med. |
| --- | --- |

(73)

För att stärka sin inriktning på kärnmarknaden i Bayern och Tyskland har BayernLB gått med på att begränsa sin verksamhet till kunder med anknytning till Tyskland och att avsevärt dra ned på sin internationella verksamhet i enlighet med vad som anges detaljerat i den åtagandekatalog som Tyskland har inkommit med.

d)   Kapitalstärkande åtgärder

| (74) | Under granskningsförfarandet förde de tyska myndigheterna, finansinspektionen, bankens ägare och banken själv intensiva samtal om den reviderade omstruktureringsplanen och en möjlig återbetalningsplan. |
| --- | --- |

(74)

Under granskningsförfarandet förde de tyska myndigheterna, finansinspektionen, bankens ägare och banken själv intensiva samtal om den reviderade omstruktureringsplanen och en möjlig återbetalningsplan.

| (75) | Det är allmänt vedertaget att passiva innehav (förutom statligt stöd) enligt Basel III inte längre räknas som Tier 1-kapital och därmed från och med 2013 förlorar sin status som fullt godkänt Tier 1-kapital enligt tillsynskraven. |
| --- | --- |

(75)

Det är allmänt vedertaget att passiva innehav (förutom statligt stöd) enligt Basel III inte längre räknas som Tier 1-kapital och därmed från och med 2013 förlorar sin status som fullt godkänt Tier 1-kapital enligt tillsynskraven.

| (76) | Enskilda bayerska sparbankers passiva innehav i BayernLB uppgår för närvarande till totalt [700–750] miljoner euro; [...] (30). Dessa passiva innehav är utan tidsbegränsning, dvs. de har ingen förfallodag och förblir därmed hos banken såvida de inte återbetalas på initiativ av banken. |
| --- | --- |

(76)

Enskilda bayerska sparbankers passiva innehav i BayernLB uppgår för närvarande till totalt [700–750] miljoner euro; [...] (30). Dessa passiva innehav är utan tidsbegränsning, dvs. de har ingen förfallodag och förblir därmed hos banken såvida de inte återbetalas på initiativ av banken.

| (77) | Sparkassenverband och BayernLB har kommit överens om att alla icke-tidsbegränsade passiva innehav som innehas av enskilda bayerska sparbanker [...] återbetalas och sedan återinvesteras av Sparkassenverband omedelbart genom ett kapitaltillskott till BayernLB Holding (31). |
| --- | --- |

(77)

Sparkassenverband och BayernLB har kommit överens om att alla icke-tidsbegränsade passiva innehav som innehas av enskilda bayerska sparbanker [...] återbetalas och sedan återinvesteras av Sparkassenverband omedelbart genom ett kapitaltillskott till BayernLB Holding (31).

| (78) | Dessutom kommer Sparkassenverband att tillföra BayernLB Holding ytterligare [22–62] miljoner euro. Fastställandet av Sparkassenverbands nya andelar beror på värdet av BayernLB Holding AG, som bestäms enligt värderingsstandarden IdW S1, som utarbetats av det tyska institutet för revisorer (Institut der Wirtschaftsprüfer, IdW). Sparkassenverbands procentuella andel får inte överstiga 25 %, så att den i vilket fall förblir under den blockerande minoriteten (25 % + en röst). |
| --- | --- |

(78)

Dessutom kommer Sparkassenverband att tillföra BayernLB Holding ytterligare [22–62] miljoner euro. Fastställandet av Sparkassenverbands nya andelar beror på värdet av BayernLB Holding AG, som bestäms enligt värderingsstandarden IdW S1, som utarbetats av det tyska institutet för revisorer (Institut der Wirtschaftsprüfer, IdW). Sparkassenverbands procentuella andel får inte överstiga 25 %, så att den i vilket fall förblir under den blockerande minoriteten (25 % + en röst).

| (79) | Även delstaten Bayerns passiva innehav på 3 miljarder euro förlorar 2018 sin status som fullt godkänt Tier 1-kapital enligt tillsynskraven. Vidare har delstaten Bayern offentligt tillkännagivit att man önskar återfå det passiva innehavet på 3 miljarder euro från BayernLB. BayernLB var dock tveksam till att återbetala det passiva innehavet för att inte äventyra de tillsynsrättsliga kapitalreserverna. BaFin hade förklarat för kommissionen muntligen att den anser att en bank inte bara behöver den kapitaltäckningskvot för primärkapital på 9 % som fastställts av Europeiska bankmyndigheten EBA (nedan kallat EBA-primärkapitalet), utan också en betydande kapitalreserv som bör uppgå till minst 0,5–1 % beroende på bankens affärsmodell. |
| --- | --- |

(79)

Även delstaten Bayerns passiva innehav på 3 miljarder euro förlorar 2018 sin status som fullt godkänt Tier 1-kapital enligt tillsynskraven. Vidare har delstaten Bayern offentligt tillkännagivit att man önskar återfå det passiva innehavet på 3 miljarder euro från BayernLB. BayernLB var dock tveksam till att återbetala det passiva innehavet för att inte äventyra de tillsynsrättsliga kapitalreserverna. BaFin hade förklarat för kommissionen muntligen att den anser att en bank inte bara behöver den kapitaltäckningskvot för primärkapital på 9 % som fastställts av Europeiska bankmyndigheten EBA (nedan kallat EBA-primärkapitalet), utan också en betydande kapitalreserv som bör uppgå till minst 0,5–1 % beroende på bankens affärsmodell.

| (80) | Dessutom ansåg banken, efter att ha tillämpat ett krisscenario i linje med EBA:s stresstest i juni 2011, att en sådan kapitalbuffert var rimlig. EBA välkomnade detta försiktiga tillvägagångssätt. Därför kunde Tyskland inte lägga fram ett förslag till kommissionen om en eventuell återbetalning av det passiva innehavet. |
| --- | --- |

(80)

Dessutom ansåg banken, efter att ha tillämpat ett krisscenario i linje med EBA:s stresstest i juni 2011, att en sådan kapitalbuffert var rimlig. EBA välkomnade detta försiktiga tillvägagångssätt. Därför kunde Tyskland inte lägga fram ett förslag till kommissionen om en eventuell återbetalning av det passiva innehavet.

| (81) | Vidare hade BaFin påpekat att BayernLabos kapital eventuellt skulle kunna komma att behandlas [annorlunda] i framtiden. Därför avser BayernLabo att överföra en betydande del av BayernLabos reserver (1 miljard euro) till kärnbanken. Insättningen för ett specifikt ändamål (se skälen 29 och 31) förblir dock hos BayernLabo och kommer även i fortsättningen att användas för att uppfylla BayernLabos lagstadgade stöduppgifter. Det kapital som stannar kvar hos BayernLabo värderas upp så att det kan godkännas som EBA-primärkapital genom att det får en obegränsad förlustkompenserande funktion och ersätts genom utdelning. |
| --- | --- |

(81)

Vidare hade BaFin påpekat att BayernLabos kapital eventuellt skulle kunna komma att behandlas [annorlunda] i framtiden. Därför avser BayernLabo att överföra en betydande del av BayernLabos reserver (1 miljard euro) till kärnbanken. Insättningen för ett specifikt ändamål (se skälen 29 och 31) förblir dock hos BayernLabo och kommer även i fortsättningen att användas för att uppfylla BayernLabos lagstadgade stöduppgifter. Det kapital som stannar kvar hos BayernLabo värderas upp så att det kan godkännas som EBA-primärkapital genom att det får en obegränsad förlustkompenserande funktion och ersätts genom utdelning.

e)   Beskrivning av den finansiella planeringen

| (82) | I skälen 83 ff. beskrivs de antaganden som ligger till grund för den finansiella planeringen, behandlingen enligt banktillsynen, de prognostiserade nyckeltalen, lönsamheten inom de enskilda verksamhetsområdena och prognoserna för MKB. |
| --- | --- |

(82)

I skälen 83 ff. beskrivs de antaganden som ligger till grund för den finansiella planeringen, behandlingen enligt banktillsynen, de prognostiserade nyckeltalen, lönsamheten inom de enskilda verksamhetsområdena och prognoserna för MKB.

—   Planeringsantaganden

| (83) | För sina kortfristiga BNP- och valutaprognoser (dvs. för perioden 2012–2013) använde sig BayernLB av en metod som bygger på vägda prognoser från internationella institut, konjunkturprognoser från privata ekonomiska forskningsinstitut och uppgifter från BayernLB:s interna forskningsavdelning. För långsiktiga BNP-prognoser som sträcker sig bortom 2013 utgår BayernLB i sina prognoser ifrån att tillväxten bestäms av den långsiktiga potentialen i ekonomin. För den interna planeringen utgår BayernLB i allmänhet ifrån konservativa prognoser. Mindre avvikelser från andra institutioners prognoser beror på avrundningsskillnader (t.ex. prognosen för euroområdet under 2013: IMF: 0,9 %; BayernLB och kommissionen: 1 %). |
| --- | --- |

(83)

För sina kortfristiga BNP- och valutaprognoser (dvs. för perioden 2012–2013) använde sig BayernLB av en metod som bygger på vägda prognoser från internationella institut, konjunkturprognoser från privata ekonomiska forskningsinstitut och uppgifter från BayernLB:s interna forskningsavdelning. För långsiktiga BNP-prognoser som sträcker sig bortom 2013 utgår BayernLB i sina prognoser ifrån att tillväxten bestäms av den långsiktiga potentialen i ekonomin. För den interna planeringen utgår BayernLB i allmänhet ifrån konservativa prognoser. Mindre avvikelser från andra institutioners prognoser beror på avrundningsskillnader (t.ex. prognosen för euroområdet under 2013: IMF: 0,9 %; BayernLB och kommissionen: 1 %).

| (84) | BayernLB:s prognos för US-dollarn är baserad på antagandet att US-dollarn under 2013 [...]. Under perioden 2015–2016 kommer US-dollarn att [...] gentemot euron. BayernLB motiverar detta med en förväntad [...] i Förenta staterna:s offentliga finanser och det faktum att växelkursen [...] köpkraftsparitet (PPP) [...], som Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) har uppskattat uppgå till 1,25 US-dollar för 2011. Eftersom inflationen i Förenta staterna väntas bli högre än i euroområdet, kommer PPP för 2016 enligt BayernLB att ligga på närmare 1,30 US-dollar. |
| --- | --- |

(84)

BayernLB:s prognos för US-dollarn är baserad på antagandet att US-dollarn under 2013 [...]. Under perioden 2015–2016 kommer US-dollarn att [...] gentemot euron. BayernLB motiverar detta med en förväntad [...] i Förenta staterna:s offentliga finanser och det faktum att växelkursen [...] köpkraftsparitet (PPP) [...], som Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) har uppskattat uppgå till 1,25 US-dollar för 2011. Eftersom inflationen i Förenta staterna väntas bli högre än i euroområdet, kommer PPP för 2016 enligt BayernLB att ligga på närmare 1,30 US-dollar.

| (85) | BayernLB:s prognoser angående ränteutvecklingen bygger på de för närvarande mycket låga räntorna. BayernLB utgår ifrån att det kommer att ske en gradvis normalisering, dvs. att de nuvarande låga räntorna kommer att stiga till en rimlig nivå. Banken grundar detta antagande på tillväxt- och inflationsprognoser och relevanta uttalanden om den förväntade penningpolitiken. |
| --- | --- |

(85)

BayernLB:s prognoser angående ränteutvecklingen bygger på de för närvarande mycket låga räntorna. BayernLB utgår ifrån att det kommer att ske en gradvis normalisering, dvs. att de nuvarande låga räntorna kommer att stiga till en rimlig nivå. Banken grundar detta antagande på tillväxt- och inflationsprognoser och relevanta uttalanden om den förväntade penningpolitiken.

| (86) | Tyskland har lämnat information till kommissionen som visar att BayernLB:s BNP-prognoser i hög grad stämde överens med den allmänna bedömning som gjorts av stora internationella institutioner såsom Internationella valutafonden (IMF) och kommissionen. |
| --- | --- |

(86)

Tyskland har lämnat information till kommissionen som visar att BayernLB:s BNP-prognoser i hög grad stämde överens med den allmänna bedömning som gjorts av stora internationella institutioner såsom Internationella valutafonden (IMF) och kommissionen.

| (87) | De senaste uppdaterade prognoserna från juni 2012 byggde på antaganden från maj 2012. I sina uppdaterade finansiella prognoser från juni 2012 har BayernLB ändrat ett antal nationalekonomiska planeringsantaganden och reviderat sin prognos med tanke på de för närvarande mycket låga räntorna (se tabell 3).

  Tabell 3


  Antaganden i de finansiella prognoserna










  År | 2012 (%) | 2013 (%) | 2014 (%) | 2015 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5-årsränta (tidigare planering) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5-årsränta (uppdatering, juni 2012) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EUR/USD | [1,10–1,60] | [1,10–1,60] | [1,10–1,60] | [1,10–1,60] |

(87)

De senaste uppdaterade prognoserna från juni 2012 byggde på antaganden från maj 2012. I sina uppdaterade finansiella prognoser från juni 2012 har BayernLB ändrat ett antal nationalekonomiska planeringsantaganden och reviderat sin prognos med tanke på de för närvarande mycket låga räntorna (se tabell 3).

Tabell 3

Antaganden i de finansiella prognoserna

År

2012 (%)

2013 (%)

2014 (%)

2015 (%)

5-årsränta (tidigare planering)

[...]

[...]

[...]

[...]

5-årsränta (uppdatering, juni 2012)

[...]

[...]

[...]

[...]

EUR/USD

[1,10–1,60]

[1,10–1,60]

[1,10–1,60]

[1,10–1,60]

| (88) | Av företagsspecifika skäl gjorde BayernLB även ett antal negativa justeringar av sina vinstprognoser. Banken utgick till exempel från försiktigare skatteprognoser (dvs. en högre effektiv skattesats) och högre driftkostnader för att ta hänsyn till ett negativt beslut från den federala arbetsdomstolen samt uppdaterade sitt valutasäkringsresultat motsvarande nivån i slutet av 2011 (32). |
| --- | --- |

(88)

Av företagsspecifika skäl gjorde BayernLB även ett antal negativa justeringar av sina vinstprognoser. Banken utgick till exempel från försiktigare skatteprognoser (dvs. en högre effektiv skattesats) och högre driftkostnader för att ta hänsyn till ett negativt beslut från den federala arbetsdomstolen samt uppdaterade sitt valutasäkringsresultat motsvarande nivån i slutet av 2011 (32).

| (89) | BayernLB presenterade en analys av de finansiella prognosernas valutakänslighet för US-dollar, schweiziska franc och brittiska pund. Av denna information framgår att räntenettot är som känsligast för svängningar i dollarkursen. Vid en högre växelkurs för euro/US-dollar visar prognoserna för räntenettot på nedåtgående tendenser, vid en låg växelkurs för euro/US-dollar på uppåtgående tendenser. |
| --- | --- |

(89)

BayernLB presenterade en analys av de finansiella prognosernas valutakänslighet för US-dollar, schweiziska franc och brittiska pund. Av denna information framgår att räntenettot är som känsligast för svängningar i dollarkursen. Vid en högre växelkurs för euro/US-dollar visar prognoserna för räntenettot på nedåtgående tendenser, vid en låg växelkurs för euro/US-dollar på uppåtgående tendenser.

—   Finansiella prognoser

| (90) | Tyskland har inkommit med detaljerade finansiella prognoser för utvecklingen av tillgångsvolymen, marginalerna och riskexponeringarna inom de enskilda verksamhetsområdena och om den planerade finansieringen per refinansieringskälla samt motsvarande marginaler. |
| --- | --- |

(90)

Tyskland har inkommit med detaljerade finansiella prognoser för utvecklingen av tillgångsvolymen, marginalerna och riskexponeringarna inom de enskilda verksamhetsområdena och om den planerade finansieringen per refinansieringskälla samt motsvarande marginaler.

| (91) | I tabell 4 anges nyckeltalen i omstruktureringsplanen.

  Tabell 4


  Nyckeltal i omstruktureringsplanen











  Koncern (i miljoner euro) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plan | Plan | Plan | Plan | Plan |
| Överskottsmarginal | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Provisionsintäkter, netto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Resultat från säkringstransaktioner | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Handelsresultat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Resultat från investeringar och nedskrivningar | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Övrigt totalresultat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Summa intäkter | [2 300–2 800] | [2 300–2 800] | [2 300–2 800] | [2 300–2 800] | [2 300–2 800] |
| Avsättningar för kreditförluster | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Summa kostnader | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kostnader för bankavgifter | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Omstruktureringskostnader | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| RESULTAT FÖRE SKATT | [0–500] | [500–1 000] | [500–1 000] | [500–1 000] | [700–1 200] |
| INKOMSTSKATT | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| RESULTAT EFTER SKATT | [0–500] | [200–700] | [200–700] | [400–900] | [400–900] |
| K/I-tal (inkl. bankavgifter) i % | [60–75] % | [50–60] % | [50–60] % | [45–55] % | [45–55] % |
| Tillgångar | [250 000–280 000] | [250 000–280 000] | [240 000–270 000] | [220 000–250 000] | [220 000–250 000] |
| Tillsynsrättsliga riskexponeringar | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Summa intäkter/riskexponeringar (i bps) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Genomsnittligt antal medarbetare (i tusental) | (...) | (...) | (...) | (...) | [...] (34) |
| Räntabilitet på eget kapital (REK) utifrån en kapitaltäckningskvot på 10 %
   (33) | [0–5] % | [3–8] % | [3–8] % | [3–8] % | [5–10] % |

(91)

I tabell 4 anges nyckeltalen i omstruktureringsplanen.

Tabell 4

Nyckeltal i omstruktureringsplanen

Koncern (i miljoner euro)

2012

2013

2014

2015

2016

Plan

Plan

Plan

Plan

Plan

Överskottsmarginal

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Provisionsintäkter, netto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Resultat från säkringstransaktioner

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Handelsresultat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Resultat från investeringar och nedskrivningar

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Övrigt totalresultat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Summa intäkter

[2 300–2 800]

[2 300–2 800]

[2 300–2 800]

[2 300–2 800]

[2 300–2 800]

Avsättningar för kreditförluster

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Summa kostnader

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kostnader för bankavgifter

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Omstruktureringskostnader

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

RESULTAT FÖRE SKATT

[0–500]

[500–1 000]

[500–1 000]

[500–1 000]

[700–1 200]

INKOMSTSKATT

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

RESULTAT EFTER SKATT

[0–500]

[200–700]

[200–700]

[400–900]

[400–900]

K/I-tal (inkl. bankavgifter) i %

[60–75] %

[50–60] %

[50–60] %

[45–55] %

[45–55] %

Tillgångar

[250 000–280 000]

[250 000–280 000]

[240 000–270 000]

[220 000–250 000]

[220 000–250 000]

Tillsynsrättsliga riskexponeringar

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Summa intäkter/riskexponeringar (i bps)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Genomsnittligt antal medarbetare (i tusental)

(...)

(...)

(...)

(...)

[...] (34)

Räntabilitet på eget kapital (REK) utifrån en kapitaltäckningskvot på 10 %
   (33)

[0–5] %

[3–8] %

[3–8] %

[3–8] %

[5–10] %

| (92) | Vid EBA-stresstestet i december 2011 hade BayernLB en EBA-primärkapitalkvot på 10 %. Bankens vinster kommer att öka under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Vid EBA-stresstestet i december 2011 hade BayernLB en EBA-primärkapitalkvot på 10 %. Bankens vinster kommer att öka under omstruktureringsperioden.

—   Prognoser över enskilda verksamhetsområden och räntabilitet

Tabell 5

Prognoser över enskilda verksamhetsområden och räntabilitet

| Verksamhetsområde | REK efter skatt (35) | RWA (i miljarder euro) | Förändring av RWA |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011

  (%) | 2012

  (%) | 2016

  (%) | 2011 | 2016 | 2011–2016

  (%) |
| Storföretag och medelstora företag | 8,3 | [3–8] | [5–10] | 27,3 | [29–31[ | + [6–14] |
| DKB | 4,7 | [3–8] | [5–10] | 31,1 | [38–41] | + [21–31] |
| fastigheter | 9,8 | [3–8] | [5–10] | 9,7 | [13–15] | + [33–43] |
| Sparbanker och sammanslutningar | [15–50] | [10–35] | [10–35] | 0,7 | [1–3] | + [50–200] |
| Marknader | 4,0 | [(– 10)–(– 5)] | [0–5] | 20,3 | [14–16] | [(– 31)–(– 21)] |
| BayernLabo | 85 | [115–120] | [75–80] | 0,6 | [0,6–0,8] | + [0–33] |
| Koncernen
   (36) | | 1–5 | [5–10] % | 118,4 | [95–105] | [(– 20)–(– 11)] |
| Verksamheter under avveckling |
| Omstruktureringsenheten | 5,6 | [(– 5)–0] | [(– 13)–(– 5)] | 12,1 | [1,5–2] | [(– 100)–(– 75)] |
| LBS | 25,3 | [...] | [...] | 2,1 | (...) | [...] |
| MKB | – 40,4 | [(– 20)–(– 15)] | [...] | 7,2 | (...) | [...] |

Verksamhetsområde

REK efter skatt (35)

RWA (i miljarder euro)

Förändring av RWA

2011

(%)

2012

(%)

2016

(%)

2011

2016

2011–2016

(%)

Storföretag och medelstora företag

8,3

[3–8]

[5–10]

27,3

[29–31[

- [6–14]

DKB

4,7

[3–8]

[5–10]

31,1

[38–41]

- [21–31]

fastigheter

9,8

[3–8]

[5–10]

9,7

[13–15]

- [33–43]

Sparbanker och sammanslutningar

[15–50]

[10–35]

[10–35]

0,7

[1–3]

- [50–200]

Marknader

4,0

[(– 10)–(– 5)]

[0–5]

20,3

[14–16]

[(– 31)–(– 21)]

BayernLabo

85

[115–120]

[75–80]

0,6

[0,6–0,8]

- [0–33]

Koncernen
   (36)

1–5

[5–10] %

118,4

[95–105]

[(– 20)–(– 11)]

Verksamheter under avveckling

Omstruktureringsenheten

5,6

[(– 5)–0]

[(– 13)–(– 5)]

12,1

[1,5–2]

[(– 100)–(– 75)]

LBS

25,3

[...]

[...]

2,1

(...)

[...]

MKB

– 40,4

[(– 20)–(– 15)]

[...]

7,2

(...)

[...]

—   Finansiering

| (93) | I juni 2011 inkom Tyskland med den finansieringsplan för BayernLB som anges i tabell 6. Den uppdelning som återges här härrör från tiden innan banken lovade att minska sin balansomslutning ytterligare, vilket ger en balansomslutning på cirka 240 miljarder euro år 2015.

  Tabell 6


  Finansieringsplan | 2010 | 2015 | Absolut förändring |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bankskulder för vilka säkerhet lämnats | (...) | (...) | (...) |
| Bankskulder för vilka ingen säkerhet lämnats | (...) | (...) | (...) |
| Därav depå A | (...) | (...) | (...) |
| Skulder hos icke-banker | (...) | (...) | (...) |
| Därav insättningar från företag | (...) | (...) | [2–8] |
| Skulder representerade av emitterade värdepapper | (...) | (...) | – (...) |
| Därav hypoteksobligationer | (...) | (...) | (...) |
| Därav depå B | (...) | (...) | [1–5] |
| Avsättningar för skulder och kostnader | (...) | (...) | (...) |
| Mindre prioriterade skulder | (...) | (...) | (...) |
| Eget kapital | (...) | (...) | (...) |
| Handelsskulder | (...) | (...) | (...) |
| Övrigt | (...) | (...) | (...) |
| Totalt | (...) | (...) | (...) |

(93)

I juni 2011 inkom Tyskland med den finansieringsplan för BayernLB som anges i tabell 6. Den uppdelning som återges här härrör från tiden innan banken lovade att minska sin balansomslutning ytterligare, vilket ger en balansomslutning på cirka 240 miljarder euro år 2015.

Tabell 6

Finansieringsplan

2010

2015

Absolut förändring

Bankskulder för vilka säkerhet lämnats

(...)

(...)

(...)

Bankskulder för vilka ingen säkerhet lämnats

(...)

(...)

(...)

Därav depå A

(...)

(...)

(...)

Skulder hos icke-banker

(...)

(...)

(...)

Därav insättningar från företag

(...)

(...)

[2–8]

Skulder representerade av emitterade värdepapper

(...)

(...)

– (...)

Därav hypoteksobligationer

(...)

(...)

(...)

Därav depå B

(...)

(...)

[1–5]

Avsättningar för skulder och kostnader

(...)

(...)

(...)

Mindre prioriterade skulder

(...)

(...)

(...)

Eget kapital

(...)

(...)

(...)

Handelsskulder

(...)

(...)

(...)

Övrigt

(...)

(...)

(...)

Totalt

(...)

(...)

(...)

| (94) | BayernLB tillhandahöll den information som anges i tabell 7 om utvecklingen av bankens papperisering, och icke papperisering, av skulder med ansvarsgaranti som före krisen garanterats av staten (37) för omstruktureringsperioden.

  Tabell 7


  Löptider för skulder med ansvarsgaranti







  Bestånd | I miljarder euro |
| --- | --- | --- |
| 31.12.2010 | 58,3 |
| 31.12.2011 | 46,7 |
| 31.12.2012 | 41,4 |
| 31.12.2013 | 32,8 |
| 31.12.2014 | 23,6 |
| 31.12.2015 | 1,6 |

(94)

BayernLB tillhandahöll den information som anges i tabell 7 om utvecklingen av bankens papperisering, och icke papperisering, av skulder med ansvarsgaranti som före krisen garanterats av staten (37) för omstruktureringsperioden.

Tabell 7

Löptider för skulder med ansvarsgaranti

Bestånd

I miljarder euro

31.12.2010

58,3

31.12.2011

46,7

31.12.2012

41,4

31.12.2013

32,8

31.12.2014

23,6

31.12.2015

1,6

| (95) | Tyskland översände omfattande information om alternativa finansieringskällor som finns tillgängliga för BayernLB, i synnerhet information om tillgängliga säkerheter för utgivning av säkerställda obligationer som inte ingick i den inlämnade finansieringsplanen. Sådana säkerheter finns att tillgå på DKB-nivå och kan visa sig vara gynnsamma finansieringsalternativ. Dessutom lämnade Tyskland uppgifter om ytterligare och ökande emissionsmöjligheter på de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

(95)

Tyskland översände omfattande information om alternativa finansieringskällor som finns tillgängliga för BayernLB, i synnerhet information om tillgängliga säkerheter för utgivning av säkerställda obligationer som inte ingick i den inlämnade finansieringsplanen. Sådana säkerheter finns att tillgå på DKB-nivå och kan visa sig vara gynnsamma finansieringsalternativ. Dessutom lämnade Tyskland uppgifter om ytterligare och ökande emissionsmöjligheter på de internationella marknaderna.

—   MKB

| (96) | Den lag om lån i utländsk valuta (38) som utfärdades av den ungerska regeringen under hösten 2011 bidrog avsevärt till MKB:s förlust på 382 miljoner euro för 2011. |
| --- | --- |

(96)

Den lag om lån i utländsk valuta (38) som utfärdades av den ungerska regeringen under hösten 2011 bidrog avsevärt till MKB:s förlust på 382 miljoner euro för 2011.

| (97) | Den förtida återbetalningen av lån i utländsk valuta och de fortsatt svåra förhållandena ledde till att vinstutsikterna för MKB ständigt minskade, så att BayernLB gjorde en nedskrivning av sin andel i MKB på – 576 miljoner euro i enlighet med de tyska redovisningsstandarderna. |
| --- | --- |

(97)

Den förtida återbetalningen av lån i utländsk valuta och de fortsatt svåra förhållandena ledde till att vinstutsikterna för MKB ständigt minskade, så att BayernLB gjorde en nedskrivning av sin andel i MKB på – 576 miljoner euro i enlighet med de tyska redovisningsstandarderna.

| (98) | Under det första kvartalet 2012 ökade BayernLB MKB:s kapital med 200 miljoner euro. Genom koncernfinansieringen har BayernLB en exponering gentemot MKB, som i slutet av 2012 uppskattningsvis kommer att uppgå till cirka [...] miljarder euro. |
| --- | --- |

(98)

Under det första kvartalet 2012 ökade BayernLB MKB:s kapital med 200 miljoner euro. Genom koncernfinansieringen har BayernLB en exponering gentemot MKB, som i slutet av 2012 uppskattningsvis kommer att uppgå till cirka [...] miljarder euro.

—   EBA-stresstest

| (99) | Vid EBA-stresstestet i december 2011 låg BayernLB:s primärkapitalkvot enligt EBA-kriterierna (nedan kallad EBA-primärkapitalkvoten eller primärkapitalkvoten) på 10 %. Med tanke på sammansättningen av BayernLB:s portfölj gentemot stater (sovereigns) drog EBA slutsatsen att BayernLB inte behöver ha någon särskild statskreditrisk-kapitalbuffert för sina kreditpositioner inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

(99)

Vid EBA-stresstestet i december 2011 låg BayernLB:s primärkapitalkvot enligt EBA-kriterierna (nedan kallad EBA-primärkapitalkvoten eller primärkapitalkvoten) på 10 %. Med tanke på sammansättningen av BayernLB:s portfölj gentemot stater (sovereigns) drog EBA slutsatsen att BayernLB inte behöver ha någon särskild statskreditrisk-kapitalbuffert för sina kreditpositioner inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

—   Banktillsynsrättsliga antaganden

| (100) | Den finansiella planeringen bygger på antagandet att de allmänt accepterade principerna för god redovisningssed (GAAP) enligt den tyska handelsrätten (HGB) 2013 kommer att ersättas av IFRS (International Financial Reporting Standards) när det gäller beräkningen av den tillsynsrättsliga kapitalkvoten. |
| --- | --- |

(100)

Den finansiella planeringen bygger på antagandet att de allmänt accepterade principerna för god redovisningssed (GAAP) enligt den tyska handelsrätten (HGB) 2013 kommer att ersättas av IFRS (International Financial Reporting Standards) när det gäller beräkningen av den tillsynsrättsliga kapitalkvoten.

| (101) | Tillämpningen av IFRS skulle medföra ett antal ändringar beträffande BayernLB:s tillsynsrättsliga egenkapital, vilket man tog hänsyn till i prognoserna. En viktig effekt som denna förändring medför är relaterad till de räntefria (statligt stödda) lånen som BayernLabo beviljar inom ramen för beviljandet av statliga bostadsbidrag och stadsutvecklingen (39). Dessa lån redovisas enligt HGB till det diskonterade värdet (vilket är lägre än det nominella värdet eftersom lånen löper utan ränta). Enligt IFRS redovisas dessa lån till det nominella värdet, vilket bekräftas av BayernLB:s revisor. Denna skillnad innebär att kapital genereras för BayernLabo och följaktligen även för BayernLB. Följderna av denna förändring beräknas uppgå till 967 miljoner euro den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(101)

Tillämpningen av IFRS skulle medföra ett antal ändringar beträffande BayernLB:s tillsynsrättsliga egenkapital, vilket man tog hänsyn till i prognoserna. En viktig effekt som denna förändring medför är relaterad till de räntefria (statligt stödda) lånen som BayernLabo beviljar inom ramen för beviljandet av statliga bostadsbidrag och stadsutvecklingen (39). Dessa lån redovisas enligt HGB till det diskonterade värdet (vilket är lägre än det nominella värdet eftersom lånen löper utan ränta). Enligt IFRS redovisas dessa lån till det nominella värdet, vilket bekräftas av BayernLB:s revisor. Denna skillnad innebär att kapital genereras för BayernLabo och följaktligen även för BayernLB. Följderna av denna förändring beräknas uppgå till 967 miljoner euro den 31 december 2011.

f)   Ytterligare minskning av riskexponeringarna

| (102) | Tyskland åtar sig att på ett resultatneutralt sätt minska sina riskexponeringar med ytterligare 10 miljarder euro till 2017. Varje minskning av intäkterna kommer att uppvägas av motsvarande kostnadsminskningar. Minskningarna kan uppnås genom att beräkningen av riskexponeringarna optimeras eller genom att tillgångarna inom vissa verksamhetsområden minskas. |
| --- | --- |

(102)

Tyskland åtar sig att på ett resultatneutralt sätt minska sina riskexponeringar med ytterligare 10 miljarder euro till 2017. Varje minskning av intäkterna kommer att uppvägas av motsvarande kostnadsminskningar. Minskningarna kan uppnås genom att beräkningen av riskexponeringarna optimeras eller genom att tillgångarna inom vissa verksamhetsområden minskas.

| (103) | BayernLB inkom med följande beskrivning av fördelningen per segment av den ytterligare minskningen av riskexponeringarna motsvarande 10 miljarder euro (att jämföra med prognoserna över riskexponeringarna i omstruktureringsplanen): En ytterligare minskning med [...] miljarder euro inom verksamhetsområdena storföretag/medelstora företag, [...] miljarder euro inom DKB, [...] miljarder euro inom verksamhetsområdet fastigheter, [...] miljarder euro inom verksamhetsområdet marknader och [...] miljarder euro inom omstruktureringsenheten. |
| --- | --- |

(103)

BayernLB inkom med följande beskrivning av fördelningen per segment av den ytterligare minskningen av riskexponeringarna motsvarande 10 miljarder euro (att jämföra med prognoserna över riskexponeringarna i omstruktureringsplanen): En ytterligare minskning med [...] miljarder euro inom verksamhetsområdena storföretag/medelstora företag, [...] miljarder euro inom DKB, [...] miljarder euro inom verksamhetsområdet fastigheter, [...] miljarder euro inom verksamhetsområdet marknader och [...] miljarder euro inom omstruktureringsenheten.

| (104) | Tyskland har i illustrerande syfte angivit två möjliga scenarion beträffande hur en ytterligare minskning av riskexponeringarna motsvarande 10 miljarder euro skulle kunna uppnås. Enligt Tyskland och BayernLB är båda scenariona realistiska. |
| --- | --- |

(104)

Tyskland har i illustrerande syfte angivit två möjliga scenarion beträffande hur en ytterligare minskning av riskexponeringarna motsvarande 10 miljarder euro skulle kunna uppnås. Enligt Tyskland och BayernLB är båda scenariona realistiska.

Scenario 1: En minskning av riskexponeringarna motsvarande [...] miljarder euro genom en minskning av tillgångarna inom vissa verksamhetsområden och [...] miljarder euro genom en optimering av beräkningen av riskexponeringarna

| (105) | I ett första scenario beskriver Tyskland effekterna av en minskning av riskexponeringarna motsvarande [...] miljarder euro genom en minskning av tillgångarna inom vissa verksamhetsområden och en ytterligare minskning motsvarande [...] miljarder euro genom optimerade beräkningar av riskexponeringarna (se tabell 8).

  Tabell 8


  Scenario 1









  Koncernen (i miljoner euro) | 2016 | Delta genom en minskning av riskexponeringarna motsvarande 10 miljarder euro | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Omstruktureringsplan | Efter ytterligare minskning av riskexponeringarna |
| Summa intäkter | (...) | (...) | (...) |
| Avsättningar för kreditförluster | (...) | (...) | (...) |
| Summa kostnader | (...) | (...) | (...) |
| RESULTAT FÖRE SKATT | (...) | (...) | (...) |
| REK (40) (22 % skatt) | [5–10] % | (...) | [7–12] % |
| Riskexponeringar | (...) | (...) | (...) |

(105)

I ett första scenario beskriver Tyskland effekterna av en minskning av riskexponeringarna motsvarande [...] miljarder euro genom en minskning av tillgångarna inom vissa verksamhetsområden och en ytterligare minskning motsvarande [...] miljarder euro genom optimerade beräkningar av riskexponeringarna (se tabell 8).

Tabell 8

Scenario 1

Koncernen (i miljoner euro)

2016

Delta genom en minskning av riskexponeringarna motsvarande 10 miljarder euro

2016

Omstruktureringsplan

Efter ytterligare minskning av riskexponeringarna

Summa intäkter

(...)

(...)

(...)

Avsättningar för kreditförluster

(...)

(...)

(...)

Summa kostnader

(...)

(...)

(...)

RESULTAT FÖRE SKATT

(...)

(...)

(...)

REK (40) (22 % skatt)

[5–10] %

(...)

[7–12] %

Riskexponeringar

(...)

(...)

(...)

Scenario 2: En minskning av riskexponeringarna motsvarande [...] miljarder euro genom en minskning av tillgångarna inom vissa verksamhetsområden och [...] miljarder euro genom en optimering av beräkningen av riskexponeringarna

| (106) | I ett andra scenario beskriver Tyskland effekterna av en minskning av riskexponeringarna motsvarande [...] miljarder euro genom en minskning av tillgångarna inom vissa verksamhetsområden och en ytterligare minskning motsvarande [...] miljarder euro genom optimerade beräkningar av riskexponeringarna (se tabell 9).

  Tabell 9


  Scenario 2









  Koncernen (i miljoner euro) | 2016 | Delta genom en minskning av riskexponeringarna motsvarande 10 miljarder euro | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Omstruktureringsplan | Efter ytterligare minskning av riskexponeringarna |
| Summa intäkter | (...) | (...) | (...) |
| Avsättningar för kreditförluster | (...) | (...) | (...) |
| Summa kostnader | (...) | (...) | (...) |
| RESULTAT FÖRE SKATT | (...) | (...) | (...) |
| REK (41) (22 % skatt) | [5–10] % | (...) | [7–12] % |
| Riskexponeringar | (...) | (...) | (...) |

(106)

I ett andra scenario beskriver Tyskland effekterna av en minskning av riskexponeringarna motsvarande [...] miljarder euro genom en minskning av tillgångarna inom vissa verksamhetsområden och en ytterligare minskning motsvarande [...] miljarder euro genom optimerade beräkningar av riskexponeringarna (se tabell 9).

Tabell 9

Scenario 2

Koncernen (i miljoner euro)

2016

Delta genom en minskning av riskexponeringarna motsvarande 10 miljarder euro

2016

Omstruktureringsplan

Efter ytterligare minskning av riskexponeringarna

Summa intäkter

(...)

(...)

(...)

Avsättningar för kreditförluster

(...)

(...)

(...)

Summa kostnader

(...)

(...)

(...)

RESULTAT FÖRE SKATT

(...)

(...)

(...)

REK (41) (22 % skatt)

[5–10] %

(...)

[7–12] %

Riskexponeringar

(...)

(...)

(...)

| (107) | Enligt banken är det i dagsläget inte möjligt att ange exakt hur minskningen av riskexponeringarna kommer att ske över tid, eftersom minskningen kan uppnås både genom en minskning av tillgångarna inom vissa verksamhetsområden och genom optimerade beräkningar av riskexponeringarna. |
| --- | --- |

(107)

Enligt banken är det i dagsläget inte möjligt att ange exakt hur minskningen av riskexponeringarna kommer att ske över tid, eftersom minskningen kan uppnås både genom en minskning av tillgångarna inom vissa verksamhetsområden och genom optimerade beräkningar av riskexponeringarna.

4.   Återbetalningsplan

| (108) | På kommissionens begäran utarbetade banken återbetalningsplaner (se tabellerna 10 och 11), där hänsyn tas till en ytterligare minskning av riskexponeringarna motsvarande ett belopp på 10 miljarder euro till 2017. Vid upprättandet av dessa planer tog banken hänsyn till samtliga sekundära effekter av återbetalningen, särskilt räntebetalningar på passiva innehav. Dessutom är återbetalningsplanen baserad på det konservativa antagandet att tillsynsmyndigheten inte kommer att erkänna det kapital som uppstår genom redovisningen av BayernLabo-lånet till det nominella värdet enligt IFRS som lagstadgat primärkapital (tabell 10). Om tillsynsmyndigheten ändå skulle erkänna hela eller delar av detta belopp som lagstadgat primärkapital, kommer detta från och med 2013 att beaktas i återbetalningsplanen för återbetalningen av motsvarande del av clawbacken (se tabell 11), vilket godkänts av Tyskland.

  Tabell 10


  Hypotetisk återbetalningsplan utan ytterligare kapital som uppstår då BayernLabo-lånet värderas i enlighet med IFRS (i miljoner euro)














  År | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | TOTALT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clawback-delbetalningar | 480 (42) | 120 | 120 | | | | | 720 |
| Clawback-engångsbetalning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 240 |
| Återbetalning av delstaten Bayerns passiva innehav utan ytterligare minskning av riskexponeringarna | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | [3 000] |
| Återbetalning genom ytterligare minskning av riskexponeringarna | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Sammantaget (clawback och delstaten Bayerns passiva innehav) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | |

(108)

På kommissionens begäran utarbetade banken återbetalningsplaner (se tabellerna 10 och 11), där hänsyn tas till en ytterligare minskning av riskexponeringarna motsvarande ett belopp på 10 miljarder euro till 2017. Vid upprättandet av dessa planer tog banken hänsyn till samtliga sekundära effekter av återbetalningen, särskilt räntebetalningar på passiva innehav. Dessutom är återbetalningsplanen baserad på det konservativa antagandet att tillsynsmyndigheten inte kommer att erkänna det kapital som uppstår genom redovisningen av BayernLabo-lånet till det nominella värdet enligt IFRS som lagstadgat primärkapital (tabell 10). Om tillsynsmyndigheten ändå skulle erkänna hela eller delar av detta belopp som lagstadgat primärkapital, kommer detta från och med 2013 att beaktas i återbetalningsplanen för återbetalningen av motsvarande del av clawbacken (se tabell 11), vilket godkänts av Tyskland.

Tabell 10

Hypotetisk återbetalningsplan utan ytterligare kapital som uppstår då BayernLabo-lånet värderas i enlighet med IFRS (i miljoner euro)

År

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

TOTALT

Clawback-delbetalningar

480 (42)

120

120

720

Clawback-engångsbetalning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

1 240

Återbetalning av delstaten Bayerns passiva innehav utan ytterligare minskning av riskexponeringarna

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

[3 000]

Återbetalning genom ytterligare minskning av riskexponeringarna

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Sammantaget (clawback och delstaten Bayerns passiva innehav)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tabell 11

Hypotetisk återbetalningsplan (i miljoner euro) inklusive ytterligare kapital [...] som uppstår då BayernLabo-lånet värderas i enlighet med IFRS

| År | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | TOTALT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clawback-delbetalningar | 480 (43) | 120 | 120 | | | | | 720 |
| Engångsclawback | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | | | 1 240 |
| Återbetalning av delstaten Bayerns passiva innehav utan att man kommit överens om ytterligare minskning av riskexponeringarna | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | | | [3 000] |
| Återbetalning genom ytterligare minskning av riskexponeringarna | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | | |
| Sammantaget (clawback och delstaten Bayerns passiva innehav) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | | | |

År

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

TOTALT

Clawback-delbetalningar

480 (43)

120

120

720

Engångsclawback

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

1 240

Återbetalning av delstaten Bayerns passiva innehav utan att man kommit överens om ytterligare minskning av riskexponeringarna

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

[3 000]

Återbetalning genom ytterligare minskning av riskexponeringarna

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Sammantaget (clawback och delstaten Bayerns passiva innehav)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5.   Tysklands åtaganden

| (109) | Tyskland har åtagit sig att fullt ut genomföra den ursprungliga omstruktureringsplan som presenterades den 29 april 2009 och som senast ändrades genom meddelandena från Tyskland av den 6 och 12 juni 2012, inklusive åtagandena i bilaga I till det här beslutet och villkoren i bilaga II till det här beslutet. Genomförandet ska ske inom den tidsram som fastställs i dessa bilagor. |
| --- | --- |

(109)

Tyskland har åtagit sig att fullt ut genomföra den ursprungliga omstruktureringsplan som presenterades den 29 april 2009 och som senast ändrades genom meddelandena från Tyskland av den 6 och 12 juni 2012, inklusive åtagandena i bilaga I till det här beslutet och villkoren i bilaga II till det här beslutet. Genomförandet ska ske inom den tidsram som fastställs i dessa bilagor.

3.   SAMMANFATTNING AV BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET OCH BESLUTET ATT UTVIDGA FÖRFARANDET

| (110) | De konkurrensfarhågor som påpekades av kommissionen i beslutet att inleda förfarandet avsåg






  i) | beräkningen av stödbeloppet och ersättningen för riskgarantin, |
| --- | --- | --- |

(110)

De konkurrensfarhågor som påpekades av kommissionen i beslutet att inleda förfarandet avsåg

i)

beräkningen av stödbeloppet och ersättningen för riskgarantin,

| ii) | frågan om huruvida omstruktureringsplanen lämpar sig för att återställa bankens långsiktiga lönsamhet, |
| --- | --- |

ii)

frågan om huruvida omstruktureringsplanen lämpar sig för att återställa bankens långsiktiga lönsamhet,

| iii) | frågan om huruvida de åtgärder som vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen till följd av stödet är tillräckliga och effektiva, och |
| --- | --- |

iii)

frågan om huruvida de åtgärder som vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen till följd av stödet är tillräckliga och effektiva, och

| iv) | frågan om huruvida stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och om ägarna i tillräcklig utsträckning uppbär de bördor som uppstår genom omstruktureringen. |
| --- | --- |

iv)

frågan om huruvida stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och om ägarna i tillräcklig utsträckning uppbär de bördor som uppstår genom omstruktureringen.

| (111) | Vid tidpunkten för införandet av riskgarantin uppgav Tyskland att stödbeloppet för åtgärden uppgår till cirka 1,6 miljarder euro. I beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen beräkningen av stödet i fråga, i synnerhet eftersom ingen bedömning hade gjorts av ABS-portföljens marknadsvärde. Vidare påpekade kommissionen att ersättningen på 50 räntepunkter låg långt under det pris som en privat investerare i en marknadsekonomi skulle vänta sig. |
| --- | --- |

(111)

Vid tidpunkten för införandet av riskgarantin uppgav Tyskland att stödbeloppet för åtgärden uppgår till cirka 1,6 miljarder euro. I beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen beräkningen av stödet i fråga, i synnerhet eftersom ingen bedömning hade gjorts av ABS-portföljens marknadsvärde. Vidare påpekade kommissionen att ersättningen på 50 räntepunkter låg långt under det pris som en privat investerare i en marknadsekonomi skulle vänta sig.

| (112) | Vidare tvivlade kommissionen på riktigheten i de antaganden som låg till grund för omstruktureringsplanen och ifrågasatte lönsamheten hos BayernLB:s dotterbolag HGAA och MKB. Vidare konstaterade kommissionen att det inte hade gjorts något bindande åtagande att avyttra HGAA, MKB och Banque LB Lux SA till den [...]. |
| --- | --- |

(112)

Vidare tvivlade kommissionen på riktigheten i de antaganden som låg till grund för omstruktureringsplanen och ifrågasatte lönsamheten hos BayernLB:s dotterbolag HGAA och MKB. Vidare konstaterade kommissionen att det inte hade gjorts något bindande åtagande att avyttra HGAA, MKB och Banque LB Lux SA till den [...].

| (113) | Enligt kommissionen var den planerade minskningen av balansomslutningen och de riskvägda tillgångarna inte tillräcklig för att i största möjliga mån begränsa stödets snedvridande effekter på konkurrensen, eftersom denna minskning i stor utsträckning ändå skulle behöva göras för att återställa lönsamheten. |
| --- | --- |

(113)

Enligt kommissionen var den planerade minskningen av balansomslutningen och de riskvägda tillgångarna inte tillräcklig för att i största möjliga mån begränsa stödets snedvridande effekter på konkurrensen, eftersom denna minskning i stor utsträckning ändå skulle behöva göras för att återställa lönsamheten.

| (114) | Vidare betonade kommissionen att man förväntade sig ytterligare åtgärder i form av förhållningsregler och strukturella åtgärder för att de snedvridande effekterna på konkurrensen skulle minska ytterligare. I samband med detta tog kommissionen särskilt upp en eventuell försäljning av LBS. |
| --- | --- |

(114)

Vidare betonade kommissionen att man förväntade sig ytterligare åtgärder i form av förhållningsregler och strukturella åtgärder för att de snedvridande effekterna på konkurrensen skulle minska ytterligare. I samband med detta tog kommissionen särskilt upp en eventuell försäljning av LBS.

| (115) | När det gäller kravet att stöd måste begränsas till ett nödvändigt minimum, konstaterade kommissionen att det hittills inte hade getts några tydliga förslag på hur andelsägarna skulle dela de bördor som uppstår i samband med omstruktureringen. |
| --- | --- |

(115)

När det gäller kravet att stöd måste begränsas till ett nödvändigt minimum, konstaterade kommissionen att det hittills inte hade getts några tydliga förslag på hur andelsägarna skulle dela de bördor som uppstår i samband med omstruktureringen.

| (116) | Genom HGAA-räddningsbeslutet utvidgades det formella granskningsförfarandet i december 2009 till att även omfatta stödåtgärder som Österrike hade genomfört till förmån för HGAA. I detta beslut tog kommissionen upp frågan om huruvida dessa åtgärder utgör ett ytterligare stöd till förmån för BayernLB. Vidare konstaterade kommissionen att räddningen av HGAA och den nedskrivning som följde av denna kunde hota BayernLB:s lönsamhet. Dessutom konstaterade kommissionen att BayernLB visserligen hade lovat att sälja HGAA för att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen, men att försäljningen av HGAA inte kunde betraktas som en åtgärd för att begränsa snedvridningen av konkurrensen då försäljningen verkade behöva genomföras i vilket fall för att upprätthålla BayernLB:s lönsamhet. Därför ifrågasatte kommissionen att de åtgärder som BayernLB hade föreslagit skulle vara tillräckliga för att begränsa snedvridningen av konkurrensen till ett minimum. |
| --- | --- |

(116)

Genom HGAA-räddningsbeslutet utvidgades det formella granskningsförfarandet i december 2009 till att även omfatta stödåtgärder som Österrike hade genomfört till förmån för HGAA. I detta beslut tog kommissionen upp frågan om huruvida dessa åtgärder utgör ett ytterligare stöd till förmån för BayernLB. Vidare konstaterade kommissionen att räddningen av HGAA och den nedskrivning som följde av denna kunde hota BayernLB:s lönsamhet. Dessutom konstaterade kommissionen att BayernLB visserligen hade lovat att sälja HGAA för att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen, men att försäljningen av HGAA inte kunde betraktas som en åtgärd för att begränsa snedvridningen av konkurrensen då försäljningen verkade behöva genomföras i vilket fall för att upprätthålla BayernLB:s lönsamhet. Därför ifrågasatte kommissionen att de åtgärder som BayernLB hade föreslagit skulle vara tillräckliga för att begränsa snedvridningen av konkurrensen till ett minimum.

4.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

| (117) | Tyskland bestrider inte att kapitaltillskottet, riskgarantin och garantierna utgör statligt stöd. När det gäller överföringen av kapital från BayernLabo till BayernLB hävdar dock Tyskland att det överförda beloppet inte utgör statligt stöd eftersom överföringen endast görs för att återbetala en del av det erhållna stödet och minska BayernLB:s kapital. Vidare påpekade Tyskland att man måste beakta att BayernLB hade dragit nytta av BayernLabos kapital redan före överföringen, så att stödbeloppet i varje fall är lägre än det överförda beloppet. |
| --- | --- |

(117)

Tyskland bestrider inte att kapitaltillskottet, riskgarantin och garantierna utgör statligt stöd. När det gäller överföringen av kapital från BayernLabo till BayernLB hävdar dock Tyskland att det överförda beloppet inte utgör statligt stöd eftersom överföringen endast görs för att återbetala en del av det erhållna stödet och minska BayernLB:s kapital. Vidare påpekade Tyskland att man måste beakta att BayernLB hade dragit nytta av BayernLabos kapital redan före överföringen, så att stödbeloppet i varje fall är lägre än det överförda beloppet.

| (118) | När det gällde diskussionen om ABS-portföljens verkliga ekonomiska värde den 31 december 2008 och kommissionens slutsats, som baserades på fastställandet i sakkunnigutlåtandet att det verkliga ekonomiska värdet motsvarar 83,87 % av det nominella värdet, avstod Tyskland från att överväga en ny och omfattande omvärdering. Vidare accepterade Tyskland marknadsvärdet på 11,753 miljarder euro, vilket motsvarar 60 % av det nominella värdet. |
| --- | --- |

(118)

När det gällde diskussionen om ABS-portföljens verkliga ekonomiska värde den 31 december 2008 och kommissionens slutsats, som baserades på fastställandet i sakkunnigutlåtandet att det verkliga ekonomiska värdet motsvarar 83,87 % av det nominella värdet, avstod Tyskland från att överväga en ny och omfattande omvärdering. Vidare accepterade Tyskland marknadsvärdet på 11,753 miljarder euro, vilket motsvarar 60 % av det nominella värdet.

| (119) | Tyskland tvivlar på att det krävs en clawback motsvarande den totala skillnaden mellan överföringspriset och det verkliga ekonomiska värdet, dvs. på 1,96 miljarder euro. I synnerhet bestrider Tyskland att denna clawback måste betalas under [...] eftersom banken inte har en tillräcklig kapitalreserv. Av samma anledning avvisar Tyskland den föreslagna tidsplanen för återbetalningen av det passiva innehavet. |
| --- | --- |

(119)

Tyskland tvivlar på att det krävs en clawback motsvarande den totala skillnaden mellan överföringspriset och det verkliga ekonomiska värdet, dvs. på 1,96 miljarder euro. I synnerhet bestrider Tyskland att denna clawback måste betalas under [...] eftersom banken inte har en tillräcklig kapitalreserv. Av samma anledning avvisar Tyskland den föreslagna tidsplanen för återbetalningen av det passiva innehavet.

5.   RÄTTSLIG BEDÖMNING AV DE STÖD SOM GENOMFÖRTS TILL FÖRMÅN FÖR BAYERNLB

| (120) | Vid den rättsliga bedömningen av omstruktureringsstödet måste hänsyn tas till alla stöd som genomförts till förmån för BayernLB sedan 2008. |
| --- | --- |

(120)

Vid den rättsliga bedömningen av omstruktureringsstödet måste hänsyn tas till alla stöd som genomförts till förmån för BayernLB sedan 2008.

1.   Förekomsten av statligt stöd

| (121) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(121)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (122) | En åtgärd bör klassas som statligt stöd när följande förutsättningar är uppfyllda: Åtgärden finansieras med statliga medel, den ger vissa företag eller viss produktion en fördel som gynnar företagen/produktionen, fördelen är selektiv och åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och lämpar sig för att inverka negativt på handeln mellan medlemsstaterna. Dessa förutsättningar måste uppfyllas kumulativt för att en åtgärd ska räknas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(122)

En åtgärd bör klassas som statligt stöd när följande förutsättningar är uppfyllda: Åtgärden finansieras med statliga medel, den ger vissa företag eller viss produktion en fördel som gynnar företagen/produktionen, fördelen är selektiv och åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och lämpar sig för att inverka negativt på handeln mellan medlemsstaterna. Dessa förutsättningar måste uppfyllas kumulativt för att en åtgärd ska räknas som statligt stöd.

| (123) | Som framgår av avsnitten a till e står kommissionen fast vid sin uppfattning att dessa krav är uppfyllda för samtliga stödåtgärder. |
| --- | --- |

(123)

Som framgår av avsnitten a till e står kommissionen fast vid sin uppfattning att dessa krav är uppfyllda för samtliga stödåtgärder.

a)   Delstaten Bayerns rekapitalisering

| (124) | Kommissionen fastställde redan i räddningsbeslutet att samtliga villkor i skäl 122 är uppfyllda. Ökningen av BayernLB:s kapital på 10 miljarder euro utgör därför statligt stöd (44). En privat investerare skulle inte under några omständigheter ha tillhandahållit ett motsvarande belopp till ett företag i svårigheter. Det nominella värdet av rekapitaliseringen bör därför betraktas som stöd. I linje med kommissionens beslutspraxis (45) motsvarar stödbeloppet kapitaltillskottets nominella värde och uppgår därmed till 10 miljarder euro. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen fastställde redan i räddningsbeslutet att samtliga villkor i skäl 122 är uppfyllda. Ökningen av BayernLB:s kapital på 10 miljarder euro utgör därför statligt stöd (44). En privat investerare skulle inte under några omständigheter ha tillhandahållit ett motsvarande belopp till ett företag i svårigheter. Det nominella värdet av rekapitaliseringen bör därför betraktas som stöd. I linje med kommissionens beslutspraxis (45) motsvarar stödbeloppet kapitaltillskottets nominella värde och uppgår därmed till 10 miljarder euro.

b)   Riskgarantin

| (125) | Även här fann kommissionen i räddningsbeslutet att samtliga kriterier i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda. Riskgarantin utgör därför statligt stöd. Denna bedömning har bekräftats av meddelandet från kommissionen om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (46) (nedan kallat meddelandet om värdeminskade tillgångar), där de regler om statligt stöd som gäller för räddningsåtgärder konkretiseras. Meddelandet om värdeminskade tillgångar ger en vägledning för tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar. Därmed säkerställs att principen om likabehandling tillämpas i samband med de räddningsåtgärder som vidtas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(125)

Även här fann kommissionen i räddningsbeslutet att samtliga kriterier i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda. Riskgarantin utgör därför statligt stöd. Denna bedömning har bekräftats av meddelandet från kommissionen om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (46) (nedan kallat meddelandet om värdeminskade tillgångar), där de regler om statligt stöd som gäller för räddningsåtgärder konkretiseras. Meddelandet om värdeminskade tillgångar ger en vägledning för tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder för övertagande av värdeminskade tillgångar. Därmed säkerställs att principen om likabehandling tillämpas i samband med de räddningsåtgärder som vidtas av medlemsstaterna.

| (126) | Åtgärden härrör visserligen från en tidpunkt före antagandet av meddelandet om värdeminskade tillgångar, men kommissionen måste ändå tillämpa de regler och riktlinjer som gäller vid den tidpunkt den fattar sitt beslut, oavsett vid vilken tidpunkt stödåtgärderna utformades eller anmäldes (47). Under den pågående finanskrisen har kommissionen redan tillämpat meddelandet om värdeminskade tillgångar på åtgärder som anmälts innan meddelandet offentliggjordes (48). |
| --- | --- |

(126)

Åtgärden härrör visserligen från en tidpunkt före antagandet av meddelandet om värdeminskade tillgångar, men kommissionen måste ändå tillämpa de regler och riktlinjer som gäller vid den tidpunkt den fattar sitt beslut, oavsett vid vilken tidpunkt stödåtgärderna utformades eller anmäldes (47). Under den pågående finanskrisen har kommissionen redan tillämpat meddelandet om värdeminskade tillgångar på åtgärder som anmälts innan meddelandet offentliggjordes (48).

| (127) | Den riskgaranti som beviljats av delstaten Bayern omfattas av meddelandet om värdeminskade tillgångar. I punkterna 32 ff. i meddelandet om värdeminskade tillgångar anges huvudprinciperna för att identifiera tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder och kategorier av tillgångar (korgar). BayernLB:s ABS-portfölj omfattar olika typer av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet. Ungefär hälften av portföljen utgörs av RMBS, inom såväl prime-segmentet som sub-prime-segmentet. Andra viktiga värdepapper i portföljen är bland andra CMBS, CDO och andra värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (ABS Commercial och ABS Consumer). Alla dessa former av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet är upptagna i tabell 1 i bilaga III till meddelandet om värdeminskade tillgångar och kan därför bli föremål för räddningsåtgärder. |
| --- | --- |

(127)

Den riskgaranti som beviljats av delstaten Bayern omfattas av meddelandet om värdeminskade tillgångar. I punkterna 32 ff. i meddelandet om värdeminskade tillgångar anges huvudprinciperna för att identifiera tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder och kategorier av tillgångar (korgar). BayernLB:s ABS-portfölj omfattar olika typer av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet. Ungefär hälften av portföljen utgörs av RMBS, inom såväl prime-segmentet som sub-prime-segmentet. Andra viktiga värdepapper i portföljen är bland andra CMBS, CDO och andra värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (ABS Commercial och ABS Consumer). Alla dessa former av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet är upptagna i tabell 1 i bilaga III till meddelandet om värdeminskade tillgångar och kan därför bli föremål för räddningsåtgärder.

| (128) | Enligt punkt 39 i meddelandet om värdeminskade tillgångar motsvarar stödbeloppet vid en räddningsåtgärd skillnaden mellan tillgångarnas överföringspris och deras marknadsvärde. Överföringspriset, som beräknas genom att den första förlusten (1,2 miljarder euro) dras av från det nominella värdet (19,589 miljarder euro), uppgår till 18,389 miljarder euro. Portföljen har ett marknadsvärde på cirka 11,8 miljarder euro (49). Skillnaden mellan överföringspriset och marknadsvärdet motsvarar därför åtminstone det förlustbelopp som täcks av garantin för den andra förlusten (4,8 miljarder euro). Hela denna garanti bör därför betraktas som statligt stöd. Det stödbelopp som ingår i beviljandet av riskgarantin uppgår således till 4,8 miljarder euro. |
| --- | --- |

(128)

Enligt punkt 39 i meddelandet om värdeminskade tillgångar motsvarar stödbeloppet vid en räddningsåtgärd skillnaden mellan tillgångarnas överföringspris och deras marknadsvärde. Överföringspriset, som beräknas genom att den första förlusten (1,2 miljarder euro) dras av från det nominella värdet (19,589 miljarder euro), uppgår till 18,389 miljarder euro. Portföljen har ett marknadsvärde på cirka 11,8 miljarder euro (49). Skillnaden mellan överföringspriset och marknadsvärdet motsvarar därför åtminstone det förlustbelopp som täcks av garantin för den andra förlusten (4,8 miljarder euro). Hela denna garanti bör därför betraktas som statligt stöd. Det stödbelopp som ingår i beviljandet av riskgarantin uppgår således till 4,8 miljarder euro.

c)   Ansvarsgarantierna

| (129) | De ansvarsgarantier på 15 miljarder euro som SoFFin beviljat inom ramen för det tyska räddningspaketet (50) utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(129)

De ansvarsgarantier på 15 miljarder euro som SoFFin beviljat inom ramen för det tyska räddningspaketet (50) utgör statligt stöd.

d)   Österrikes räddningsåtgärder

| (130) | För det första har den räddningsåtgärd som vidtogs till förmån för HGAA i december 2009 visat sig vara till fördel för BayernLB-koncernen eftersom banken annars själv hade varit tvungen att rekapitalisera dotterbolaget HGAA (51). Efter Österrikes förstatligande av HGAA har BayernLB avyttrat sina ägarintressen i HGAA, vilket innebär att HGAA inte längre ingår i BayernLB och därför är föremål för ett separat stödförfarande. Detta förfarande påverkas inte av det här beslutet. |
| --- | --- |

(130)

För det första har den räddningsåtgärd som vidtogs till förmån för HGAA i december 2009 visat sig vara till fördel för BayernLB-koncernen eftersom banken annars själv hade varit tvungen att rekapitalisera dotterbolaget HGAA (51). Efter Österrikes förstatligande av HGAA har BayernLB avyttrat sina ägarintressen i HGAA, vilket innebär att HGAA inte längre ingår i BayernLB och därför är föremål för ett separat stödförfarande. Detta förfarande påverkas inte av det här beslutet.

| (131) | För det andra har Österrike i samband med förstatligandet av HGAA beviljat BayernLB en direkt garanti beträffande den finansiering på 2,638 miljarder euro som BayernLB försett HGAA med. Åtgärden genomförs därför uppenbarligen med statliga medel. Utan förstatligandet av HGAA och garantin hade BayernLB antagligen förlorat en stor del av sina medel. HGAA befann sig i en nödsituation och genom den statliga garantin befriades BayernLB från den kreditrisk som denna nödsituation innebar. Garantin utgör därför en ekonomisk fördel för BayernLB. Eftersom BayernLB i flera medlemsstater är verksam inom den finansiella sektorn, som kännetecknas av stark internationell konkurrens, måste denna fördel anses kunna påverka handeln på den inre marknaden och snedvrida konkurrensen. Österrikes garanti avseende de finansieringsmedel som BayernLB även fortsättningsvis ställer till HGAA:s förfogande utgör därför statligt stöd till förmån för BayernLB. |
| --- | --- |

(131)

För det andra har Österrike i samband med förstatligandet av HGAA beviljat BayernLB en direkt garanti beträffande den finansiering på 2,638 miljarder euro som BayernLB försett HGAA med. Åtgärden genomförs därför uppenbarligen med statliga medel. Utan förstatligandet av HGAA och garantin hade BayernLB antagligen förlorat en stor del av sina medel. HGAA befann sig i en nödsituation och genom den statliga garantin befriades BayernLB från den kreditrisk som denna nödsituation innebar. Garantin utgör därför en ekonomisk fördel för BayernLB. Eftersom BayernLB i flera medlemsstater är verksam inom den finansiella sektorn, som kännetecknas av stark internationell konkurrens, måste denna fördel anses kunna påverka handeln på den inre marknaden och snedvrida konkurrensen. Österrikes garanti avseende de finansieringsmedel som BayernLB även fortsättningsvis ställer till HGAA:s förfogande utgör därför statligt stöd till förmån för BayernLB.

e)   Överföringen av kapital från BayernLabo till BayernLB

| (132) | I sitt beslut av den 20 oktober 2004 i fallet om Bayerische Landesbank – Girozentrale (52) konstaterade kommissionen att BayernLabos överföring av statliga medel (utestående fordringar på lån till stöd för bostadsbyggande) till BayernLB under åren 1994 och 1995 utgjorde statligt stöd som innebar en ökning av bankens egna kapital. Utifrån principen om en privat investerare i en marknadsekonomi drog kommissionen slutsatsen att överföringen utgjorde statligt stöd, eftersom ingen privat investerare i en marknadsekonomi skulle ha överfört kapital till samma villkor, särskilt med tanke på den överenskomna ersättningen för de överförda medlen, som kommissionen ansåg var för låg. Genom en ändring av BayernLB:s bolagsordning kunde dock de överförda tillgångarna sedan den 5 mars 2004 inte längre användas för BayernLB:s konkurrensutsatta verksamhet, utan endast som säkerhet. I sitt beslut ansåg kommissionen att kapitalet från denna dag hade förlorat sin stödkaraktär på grund av denna ändring. Kommissionen kom dock fram till att skillnaden mellan den ursprungligen överenskomna ersättningen, som kommissionen ansåg vara för låg, och en rimlig ersättning fram till denna dag utgjorde olagligt stöd som skulle krävas tillbaka. |
| --- | --- |

(132)

I sitt beslut av den 20 oktober 2004 i fallet om Bayerische Landesbank – Girozentrale (52) konstaterade kommissionen att BayernLabos överföring av statliga medel (utestående fordringar på lån till stöd för bostadsbyggande) till BayernLB under åren 1994 och 1995 utgjorde statligt stöd som innebar en ökning av bankens egna kapital. Utifrån principen om en privat investerare i en marknadsekonomi drog kommissionen slutsatsen att överföringen utgjorde statligt stöd, eftersom ingen privat investerare i en marknadsekonomi skulle ha överfört kapital till samma villkor, särskilt med tanke på den överenskomna ersättningen för de överförda medlen, som kommissionen ansåg var för låg. Genom en ändring av BayernLB:s bolagsordning kunde dock de överförda tillgångarna sedan den 5 mars 2004 inte längre användas för BayernLB:s konkurrensutsatta verksamhet, utan endast som säkerhet. I sitt beslut ansåg kommissionen att kapitalet från denna dag hade förlorat sin stödkaraktär på grund av denna ändring. Kommissionen kom dock fram till att skillnaden mellan den ursprungligen överenskomna ersättningen, som kommissionen ansåg vara för låg, och en rimlig ersättning fram till denna dag utgjorde olagligt stöd som skulle krävas tillbaka.

| (133) | För att stärka sin kapitalbas kommer BayernLB nu att överföra en del av BayernLabos balanserade vinstmedel som BayernLabo inte längre behöver för sin verksamhet till kärnbanken. En del av kapitalet eller avkastningen från detta som tidigare inte kunde användas för BayernLB:s konkurrensutsatta verksamhet får därmed en annan karaktär och begränsas inte längre till att fungera som säkerhet i händelse av insolvens. I och med denna förändring avviker man från det ursprungliga syftet med kapitalet, nämligen att det skulle tjäna som kapitalreserv vid insolvens. Med den slutliga överföringen av detta kapital från BayernLabo till kärnbanken upphör denna användningsbegränsning, så att BayernLB kan använda kapitalet utan några begränsningar. BayernLB betalar inte BayernLabo eller delstaten Bayern någon ersättning för detta. Därmed innebär den slutliga överföringen av kapitalet att delstaten Bayern beviljar BayernLB en fördel. Eftersom BayernLB i flera medlemsstater är verksam inom den finansiella sektorn, som kännetecknas av stark internationell konkurrens, måste denna fördel anses kunna påverka handeln på den inre marknaden och snedvrida konkurrensen. BayernLabos överföring av kapital till ett belopp av 1 miljard euro till BayernLB utgör därför statligt stöd. |
| --- | --- |

(133)

För att stärka sin kapitalbas kommer BayernLB nu att överföra en del av BayernLabos balanserade vinstmedel som BayernLabo inte längre behöver för sin verksamhet till kärnbanken. En del av kapitalet eller avkastningen från detta som tidigare inte kunde användas för BayernLB:s konkurrensutsatta verksamhet får därmed en annan karaktär och begränsas inte längre till att fungera som säkerhet i händelse av insolvens. I och med denna förändring avviker man från det ursprungliga syftet med kapitalet, nämligen att det skulle tjäna som kapitalreserv vid insolvens. Med den slutliga överföringen av detta kapital från BayernLabo till kärnbanken upphör denna användningsbegränsning, så att BayernLB kan använda kapitalet utan några begränsningar. BayernLB betalar inte BayernLabo eller delstaten Bayern någon ersättning för detta. Därmed innebär den slutliga överföringen av kapitalet att delstaten Bayern beviljar BayernLB en fördel. Eftersom BayernLB i flera medlemsstater är verksam inom den finansiella sektorn, som kännetecknas av stark internationell konkurrens, måste denna fördel anses kunna påverka handeln på den inre marknaden och snedvrida konkurrensen. BayernLabos överföring av kapital till ett belopp av 1 miljard euro till BayernLB utgör därför statligt stöd.

f)   Slutsats om det totala stödbeloppet

| (134) | Det totala stödbelopp som Tyskland har beviljat BayernLB genom att stärka bankens kapital (kapitaltillskottet på 10 miljarder euro som en del av räddningsåtgärden 2008 plus överföringen av kapital från BayernLabo till ett belopp av 1 miljard euro under 2012 plus riskgarantin på 4,8 miljarder euro) uppgick till 15,8 miljarder euro. Detta belopp motsvarar 8 % av Bayern LB:s riskvägda tillgångar (riskexponeringar) år 2008 (198 miljarder euro). Dessutom beviljades BayernLB garantier på upp till 17,638 miljarder euro från Tyskland och Österrike. |
| --- | --- |

(134)

Det totala stödbelopp som Tyskland har beviljat BayernLB genom att stärka bankens kapital (kapitaltillskottet på 10 miljarder euro som en del av räddningsåtgärden 2008 plus överföringen av kapital från BayernLabo till ett belopp av 1 miljard euro under 2012 plus riskgarantin på 4,8 miljarder euro) uppgick till 15,8 miljarder euro. Detta belopp motsvarar 8 % av Bayern LB:s riskvägda tillgångar (riskexponeringar) år 2008 (198 miljarder euro). Dessutom beviljades BayernLB garantier på upp till 17,638 miljarder euro från Tyskland och Österrike.

2.   Stödets förenlighet med den inre marknaden

a)   Tillämpning av artikel 107.3 b i EUF-fördraget

| (135) | Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan statliga stöd anses vara förenliga med den inre marknaden om de ges ”för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen ansåg i samband med godkännandet av det tyska räddningspaketet att det finns risk för en allvarlig störning i den tyska ekonomin och att statliga åtgärder för att stödja banker kan betraktas som lämpliga för att avhjälpa denna störning. Även om ekonomin återhämtar sig långsamt sedan början av 2010 anser kommissionen med tanke på de senaste förnyade tecknen på stress på finansmarknaderna att villkoren för godkännande av statligt stöd enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget fortfarande uppfylls. I december 2011 bekräftade kommissionen denna uppfattning genom att anta sitt meddelande om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (53), genom vilket tillämpningen av dessa bestämmelser förlängs. |
| --- | --- |

(135)

Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan statliga stöd anses vara förenliga med den inre marknaden om de ges ”för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen ansåg i samband med godkännandet av det tyska räddningspaketet att det finns risk för en allvarlig störning i den tyska ekonomin och att statliga åtgärder för att stödja banker kan betraktas som lämpliga för att avhjälpa denna störning. Även om ekonomin återhämtar sig långsamt sedan början av 2010 anser kommissionen med tanke på de senaste förnyade tecknen på stress på finansmarknaderna att villkoren för godkännande av statligt stöd enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget fortfarande uppfylls. I december 2011 bekräftade kommissionen denna uppfattning genom att anta sitt meddelande om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (53), genom vilket tillämpningen av dessa bestämmelser förlängs.

| (136) | Om en medlemsstat anser en bank vara viktig för systemet – vilket är fallet med BayernLB – och denna bank kollapsar, kan detta direkt påverka finansmarknaderna och därmed hela ekonomin i en medlemsstat. På grund av det instabila läge som för närvarande råder på finansmarknaderna grundar kommissionen även i fortsättningen sin bedömning av statliga stödåtgärder till banksektorn på artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(136)

Om en medlemsstat anser en bank vara viktig för systemet – vilket är fallet med BayernLB – och denna bank kollapsar, kan detta direkt påverka finansmarknaderna och därmed hela ekonomin i en medlemsstat. På grund av det instabila läge som för närvarande råder på finansmarknaderna grundar kommissionen även i fortsättningen sin bedömning av statliga stödåtgärder till banksektorn på artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

b)   Åtgärden till förmån för värdeminskade tillgångars förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar

| (137) | I beslutet att inleda förfarandet tvivlade kommissionen på att riskgarantin är förenlig med den inre marknaden. När det gäller artikel 107.3 b i EUF-fördraget måste det utifrån meddelandet om värdeminskade tillgångar undersökas huruvida de relevanta tillgångarna enligt punkt 32 i detta meddelande kan omfattas av räddningsåtgärder. |
| --- | --- |

(137)

I beslutet att inleda förfarandet tvivlade kommissionen på att riskgarantin är förenlig med den inre marknaden. När det gäller artikel 107.3 b i EUF-fördraget måste det utifrån meddelandet om värdeminskade tillgångar undersökas huruvida de relevanta tillgångarna enligt punkt 32 i detta meddelande kan omfattas av räddningsåtgärder.

Förvaltning av tillgångarna

| (138) | Enligt punkt 46 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är det upp till medlemsstaterna att välja vilken modell som är lämpligast för att befria banker från värdeminskade tillgångar. För att hindra eventuella intressekonflikter och för att banken lättare ska kunna koncentrera sig på att återställa lönsamheten, måste man försäkra sig om att den förmånstagande banken och dess värdeminskade tillgångar skiljs åt både funktionellt och organisatoriskt, särskilt vad gäller förvaltning, personal och kundkrets. |
| --- | --- |

(138)

Enligt punkt 46 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är det upp till medlemsstaterna att välja vilken modell som är lämpligast för att befria banker från värdeminskade tillgångar. För att hindra eventuella intressekonflikter och för att banken lättare ska kunna koncentrera sig på att återställa lönsamheten, måste man försäkra sig om att den förmånstagande banken och dess värdeminskade tillgångar skiljs åt både funktionellt och organisatoriskt, särskilt vad gäller förvaltning, personal och kundkrets.

| (139) | Trots att delstaten Bayern skyddar BayernLB genom att bevilja en garanti mot förluster från ABS-portföljen, tas alla säkrade tillgångar fortfarande upp i BayernLB:s balansräkning. |
| --- | --- |

(139)

Trots att delstaten Bayern skyddar BayernLB genom att bevilja en garanti mot förluster från ABS-portföljen, tas alla säkrade tillgångar fortfarande upp i BayernLB:s balansräkning.

| (140) | Kommissionen medger att det är svårt att åstadkomma en fullständig separation av tillgångarna och den personal som förvaltar dessa när det gäller en så omfattande garanti som riskgarantin och att en sådan avgränsning skulle kunna inverka negativt på målet att minimera de förväntade förlusterna. Därför finns det inget krav på att portföljförvaltarna uteslutande ägnar sig åt administrationen av den säkrade tillgången eller på annat sätt håller denna tillgång avgränsad från de övriga tillgångarna i banken. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen medger att det är svårt att åstadkomma en fullständig separation av tillgångarna och den personal som förvaltar dessa när det gäller en så omfattande garanti som riskgarantin och att en sådan avgränsning skulle kunna inverka negativt på målet att minimera de förväntade förlusterna. Därför finns det inget krav på att portföljförvaltarna uteslutande ägnar sig åt administrationen av den säkrade tillgången eller på annat sätt håller denna tillgång avgränsad från de övriga tillgångarna i banken.

| (141) | Vidare anser kommissionen att Tyskland har vidtagit lämpliga skyddsåtgärder för att förhindra intressekonflikter och säkerställa att förlusterna från de underliggande tillgångarna minimeras (54). I synnerhet har BayernLB etablerat en intern omstruktureringsenhet dit flera portföljer har överförts. Omstruktureringsenheten övertar ansvaret för att avveckla dessa portföljer och övervakar avvecklingen av verksamheten inom andra affärsenheter inom BayernLB. Den är funktionellt och organisatoriskt skild från BayernLB:s övriga affärsenheter (55). |
| --- | --- |

(141)

Vidare anser kommissionen att Tyskland har vidtagit lämpliga skyddsåtgärder för att förhindra intressekonflikter och säkerställa att förlusterna från de underliggande tillgångarna minimeras (54). I synnerhet har BayernLB etablerat en intern omstruktureringsenhet dit flera portföljer har överförts. Omstruktureringsenheten övertar ansvaret för att avveckla dessa portföljer och övervakar avvecklingen av verksamheten inom andra affärsenheter inom BayernLB. Den är funktionellt och organisatoriskt skild från BayernLB:s övriga affärsenheter (55).

Värdering av den skyddade portföljen

| (142) | Kommissionen har gett externa experter i uppdrag att värdera BayernLB:s ABS-portfölj. Kommissionens expertgrupp har i linje med kommissionens beslutspraxis bedömt att det verkliga ekonomiska värdet av BayernLB:s ABS-portfölj uppgår till 83,87 % av det nominella värdet. Det verkliga ekonomiska värdet uppgår därmed till 16,429 miljarder euro. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen har gett externa experter i uppdrag att värdera BayernLB:s ABS-portfölj. Kommissionens expertgrupp har i linje med kommissionens beslutspraxis bedömt att det verkliga ekonomiska värdet av BayernLB:s ABS-portfölj uppgår till 83,87 % av det nominella värdet. Det verkliga ekonomiska värdet uppgår därmed till 16,429 miljarder euro.

Full förhandsinsyn och redovisning

| (143) | Enligt punkt 20 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bör stödberättigade banker som ansöker om stöd ge full insyn före ingripandet och öppet redovisa värdeminskningar av de tillgångar som kommer att omfattas av räddningsåtgärder på grundval av en korrekt värdering som certifierats av erkända oberoende experter och validerats av den behöriga tillsynsmyndigheten. Kommissionen har försetts med detaljerad information om den skyddade portföljen. Effekten på sänkningen av kapitalkravet på 1,28 miljarder euro godkändes av BaFin i april 2010. Kommissionen anser därför detta krav vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(143)

Enligt punkt 20 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bör stödberättigade banker som ansöker om stöd ge full insyn före ingripandet och öppet redovisa värdeminskningar av de tillgångar som kommer att omfattas av räddningsåtgärder på grundval av en korrekt värdering som certifierats av erkända oberoende experter och validerats av den behöriga tillsynsmyndigheten. Kommissionen har försetts med detaljerad information om den skyddade portföljen. Effekten på sänkningen av kapitalkravet på 1,28 miljarder euro godkändes av BaFin i april 2010. Kommissionen anser därför detta krav vara uppfyllt.

Ansvarsfördelningen

| (144) | Enligt den princip om ansvarsfördelning som fastställs i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska bankerna i största möjliga utsträckning bära de förluster som hänför sig till de värdeminskade tillgångarna. Tillgångarna bör därför alltid överföras till ett pris som motsvarar det verkliga ekonomiska värdet eller är lägre än detta. Detta kan t.ex. åstadkommas genom en nedskrivning till det verkliga ekonomiska värdet. Om det inte går att uppnå fullständig ansvarsfördelning på förhand bör banken enligt punkt 24 i meddelandet om värdeminskade tillgångar uppmanas att bidra till förlusten eller risktäckningen i ett senare skede, till exempel i form av klausuler om återbetalning (claw-back clause) eller genom en klausul om att banken ska ansvara för den första förlusten (first loss clause). |
| --- | --- |

(144)

Enligt den princip om ansvarsfördelning som fastställs i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska bankerna i största möjliga utsträckning bära de förluster som hänför sig till de värdeminskade tillgångarna. Tillgångarna bör därför alltid överföras till ett pris som motsvarar det verkliga ekonomiska värdet eller är lägre än detta. Detta kan t.ex. åstadkommas genom en nedskrivning till det verkliga ekonomiska värdet. Om det inte går att uppnå fullständig ansvarsfördelning på förhand bör banken enligt punkt 24 i meddelandet om värdeminskade tillgångar uppmanas att bidra till förlusten eller risktäckningen i ett senare skede, till exempel i form av klausuler om återbetalning (claw-back clause) eller genom en klausul om att banken ska ansvara för den första förlusten (first loss clause).

| (145) | I förevarande fall vidtogs räddningsåtgärden för värdeminskade tillgångar utan föregående nedskrivning av ABS-portföljen till det verkliga ekonomiska värdet. När det gäller ansvarsfördelningen bör dock BayernLB stå för den första förlusten på 1,2 miljarder euro. |
| --- | --- |

(145)

I förevarande fall vidtogs räddningsåtgärden för värdeminskade tillgångar utan föregående nedskrivning av ABS-portföljen till det verkliga ekonomiska värdet. När det gäller ansvarsfördelningen bör dock BayernLB stå för den första förlusten på 1,2 miljarder euro.

| (146) | Det verkliga ekonomiska värdet, som kommissionen fastställt till 83,87 % av det nominella värdet, uppgår till 16,429 miljarder euro. Överföringspriset på 18,349 miljarder euro ligger därmed, efter att den första förlusten på 1,96 miljarder euro dragits av, över det verkliga ekonomiska värdet. Detta belopp, det så kallade överföringsvärdet, bör enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar krävas tillbaka från BayernLB omedelbart eller vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(146)

Det verkliga ekonomiska värdet, som kommissionen fastställt till 83,87 % av det nominella värdet, uppgår till 16,429 miljarder euro. Överföringspriset på 18,349 miljarder euro ligger därmed, efter att den första förlusten på 1,96 miljarder euro dragits av, över det verkliga ekonomiska värdet. Detta belopp, det så kallade överföringsvärdet, bör enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar krävas tillbaka från BayernLB omedelbart eller vid en senare tidpunkt.

| (147) | Vid en sådan clawback måste den mottagande banken betala tillbaka hela den del av det belopp som omfattas av garantin som överstiger det verkliga ekonomiska värdet. Om en fullständig clawback inte är möjlig måste man vidta långtgående åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Kommissionen ser dock ingen anledning till varför en fullständig clawback inte skulle vara möjlig i förevarande fall. |
| --- | --- |

(147)

Vid en sådan clawback måste den mottagande banken betala tillbaka hela den del av det belopp som omfattas av garantin som överstiger det verkliga ekonomiska värdet. Om en fullständig clawback inte är möjlig måste man vidta långtgående åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Kommissionen ser dock ingen anledning till varför en fullständig clawback inte skulle vara möjlig i förevarande fall.

| (148) | Kommissionen konstaterar att BayernLB nu är redo att under de kommande sex åren fram till 2015 betala en ytterligare årlig premie om 3,75 % för en del av garantin till ett belopp av 2 miljarder euro (dvs. 75 miljoner euro per år) och en särskild utbetalning på 45 miljoner euro per år, dvs. totalt 120 miljoner euro per år. Detta arrangemang skulle leda till en årlig clawback-betalning om 120 miljoner euro. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen konstaterar att BayernLB nu är redo att under de kommande sex åren fram till 2015 betala en ytterligare årlig premie om 3,75 % för en del av garantin till ett belopp av 2 miljarder euro (dvs. 75 miljoner euro per år) och en särskild utbetalning på 45 miljoner euro per år, dvs. totalt 120 miljoner euro per år. Detta arrangemang skulle leda till en årlig clawback-betalning om 120 miljoner euro.

| (149) | Således återstår ett belopp på 1,24 miljarder euro (clawback-belopp på 1,96 miljoner euro minus de sex årliga betalningar på 120 miljoner euro som avses i skäl 148), som ska återbetalas senare. BayernLB hävdar att man inte är i stånd att betala detta belopp (se skäl 119). |
| --- | --- |

(149)

Således återstår ett belopp på 1,24 miljarder euro (clawback-belopp på 1,96 miljoner euro minus de sex årliga betalningar på 120 miljoner euro som avses i skäl 148), som ska återbetalas senare. BayernLB hävdar att man inte är i stånd att betala detta belopp (se skäl 119).

| (150) | Kommissionen anser det dock vara möjligt att en clawback på ett nominellt belopp om 1,96 miljarder euro genomförs till 2019. Enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bör en clawback som inte motsvarar hela summan endast tillåtas om en fullständig clawback skulle leda till teknisk insolvens för BayernLB. Kommissionen anser att detta inte skulle vara fallet om clawback-betalningarna fördelades över en period som sträcker sig även bortanför omstruktureringsperioden. Ett sådant tillvägagångssätt står inte i strid med punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar eftersom det där inte är tal om något bestämt datum, utan om att ”kräva tillbaka det extra stödet i ett senare skede”. Denna tolkning är i linje med fast beslutspraxis (56). Kommissionen anser därför att kravet om ansvarsfördelning i meddelandet om värdeminskade tillgångar skulle vara uppfyllt om en fullständig clawback skulle göras till 2019. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen anser det dock vara möjligt att en clawback på ett nominellt belopp om 1,96 miljarder euro genomförs till 2019. Enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bör en clawback som inte motsvarar hela summan endast tillåtas om en fullständig clawback skulle leda till teknisk insolvens för BayernLB. Kommissionen anser att detta inte skulle vara fallet om clawback-betalningarna fördelades över en period som sträcker sig även bortanför omstruktureringsperioden. Ett sådant tillvägagångssätt står inte i strid med punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar eftersom det där inte är tal om något bestämt datum, utan om att ”kräva tillbaka det extra stödet i ett senare skede”. Denna tolkning är i linje med fast beslutspraxis (56). Kommissionen anser därför att kravet om ansvarsfördelning i meddelandet om värdeminskade tillgångar skulle vara uppfyllt om en fullständig clawback skulle göras till 2019.

Ersättning

| (151) | I skäl 78 i beslutet att inleda förfarandet betonade kommissionen att den ersättning på 50 räntepunkter som då betalades av banken låg långt under det pris som man kunde förvänta sig av en privat investerare/kreditgivare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(151)

I skäl 78 i beslutet att inleda förfarandet betonade kommissionen att den ersättning på 50 räntepunkter som då betalades av banken låg långt under det pris som man kunde förvänta sig av en privat investerare/kreditgivare i en marknadsekonomi.

| (152) | Tyskland har vid det här laget gått med på att BayernLB kommer att betala en avgift på 6,25 % på effekten på sänkningen av kapitalkravet. En sådan ersättning motsvarar den nivå som har godkänts i kommissionens beslutspraxis (57). |
| --- | --- |

(152)

Tyskland har vid det här laget gått med på att BayernLB kommer att betala en avgift på 6,25 % på effekten på sänkningen av kapitalkravet. En sådan ersättning motsvarar den nivå som har godkänts i kommissionens beslutspraxis (57).

| (153) | Enligt detta skulle BayernLB vara tvungen att betala en ersättning på 6,25 % per år på effekten på sänkningen av kapitalkravet på 1,28 miljarder euro. BayernLB har gått med på att från och med den 1 januari 2010 [...] betala en grundläggande premie om 6,25 % på effekten på sänkningen av kapitalkravet på 1,28 miljarder euro, dvs. 80 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

(153)

Enligt detta skulle BayernLB vara tvungen att betala en ersättning på 6,25 % per år på effekten på sänkningen av kapitalkravet på 1,28 miljarder euro. BayernLB har gått med på att från och med den 1 januari 2010 [...] betala en grundläggande premie om 6,25 % på effekten på sänkningen av kapitalkravet på 1,28 miljarder euro, dvs. 80 miljoner euro per år.

Slutsats om riskgarantins förenlighet med den inre marknaden

| (154) | Med tanke på att BayernLB betalar en adekvat ersättning på 80 miljoner euro per år för garantin för tillgångarna och under förutsättning att Tyskland företar en fullständig clawback av det överskjutande beloppet på 1,96 miljarder euro så att det verkliga ekonomiska värdet och överföringspriset stämmer överens, kan garantin för tillgångarna i ABS-portföljen anses vara förenlig med den inre marknaden. För att åstadkomma en fullständig clawback måste kraven i bilaga II till det här beslutet vara uppfyllda. På grundval av dessa överväganden har tvivlen i beslutet att inleda förfarandet skingrats. |
| --- | --- |

(154)

Med tanke på att BayernLB betalar en adekvat ersättning på 80 miljoner euro per år för garantin för tillgångarna och under förutsättning att Tyskland företar en fullständig clawback av det överskjutande beloppet på 1,96 miljarder euro så att det verkliga ekonomiska värdet och överföringspriset stämmer överens, kan garantin för tillgångarna i ABS-portföljen anses vara förenlig med den inre marknaden. För att åstadkomma en fullständig clawback måste kraven i bilaga II till det här beslutet vara uppfyllda. På grundval av dessa överväganden har tvivlen i beslutet att inleda förfarandet skingrats.

c)   Omstruktureringsstödets förenlighet med den inre marknaden

| (155) | Alla åtgärder som enligt kommissionen är att betrakta som statligt stöd har beviljats i samband med omstruktureringen av BayernLB. Kommissionen bör pröva alla dessa åtgärder i detta beslut, inklusive de åtgärder som har beviljats av Österrike. Kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (58) (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet) är de bestämmelser fastställda som ska tillämpas på de omstruktureringsstöd som ges till finansinstitut under den rådande krisen. Enligt omstruktureringsmeddelandet är en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande krisen förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget om den leder till att bankens lönsamhet återställs, den inbegriper ett tillräckligt stort eget bidrag från stödmottagaren (ansvarsfördelning) samt om det säkerställs att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och tillräckliga åtgärder vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(155)

Alla åtgärder som enligt kommissionen är att betrakta som statligt stöd har beviljats i samband med omstruktureringen av BayernLB. Kommissionen bör pröva alla dessa åtgärder i detta beslut, inklusive de åtgärder som har beviljats av Österrike. Kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (58) (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet) är de bestämmelser fastställda som ska tillämpas på de omstruktureringsstöd som ges till finansinstitut under den rådande krisen. Enligt omstruktureringsmeddelandet är en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande krisen förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget om den leder till att bankens lönsamhet återställs, den inbegriper ett tillräckligt stort eget bidrag från stödmottagaren (ansvarsfördelning) samt om det säkerställs att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och tillräckliga åtgärder vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

| (156) | När kommissionen analyserar omstruktureringen av en bank under den rådande finanskrisen betraktar kommissionen stödåtgärder som förbättrar bankens kapitalbas. Att ingående pröva likviditetsstöd eller likviditetsgarantier till ett belopp som överstiger deras normala bidrag till omstruktureringen motsvarar inte kommissionens beslutspraxis. Mot denna bakgrund kan kommissionen betrakta de ansvars- och likviditetsgarantier som beviljats av Tyskland och Österrike som förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(156)

När kommissionen analyserar omstruktureringen av en bank under den rådande finanskrisen betraktar kommissionen stödåtgärder som förbättrar bankens kapitalbas. Att ingående pröva likviditetsstöd eller likviditetsgarantier till ett belopp som överstiger deras normala bidrag till omstruktureringen motsvarar inte kommissionens beslutspraxis. Mot denna bakgrund kan kommissionen betrakta de ansvars- och likviditetsgarantier som beviljats av Tyskland och Österrike som förenliga med den inre marknaden.

Begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt

| (157) | Enligt omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstödet leda till att banken kan återfå sin lönsamhet, men samtidigt vara begränsat till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå detta mål. I skäl 99 i beslutet att inleda förfarandet fann kommissionen att omstruktureringsplanen inte innehåller något utförligt förslag på hur stödet kan begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(157)

Enligt omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstödet leda till att banken kan återfå sin lönsamhet, men samtidigt vara begränsat till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå detta mål. I skäl 99 i beslutet att inleda förfarandet fann kommissionen att omstruktureringsplanen inte innehåller något utförligt förslag på hur stödet kan begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

| (158) | Kommissionen påpekar att BayernLB har erhållit ett kapitaltillskott på 10 miljarder euro, som är det klart högsta belopp som någon delstatsbank har erhållit. Vid EBA-stresstestet i december 2011 hade BayernLB en EBA-primärkapitalkvot på 10 %. Bland de 13 tyska finansinstitut som deltog i stresstestet hade BayernLB den fjärde största kapitalbasen. BayernLB hade en större kapitalbas än alla andra tyska banker som hade erhållit statligt stöd (59) (med undantag för HRE), och större än de andra storbankerna som inte hade erhållit något kapitaltillskott (t.ex. Deutsche Bank och Helaba Landesbank Hessen-Thüringen). Om inte en del av kapitalet betalades tillbaka, skulle BayernLB kunna använda överskottskapital som banken erhållit i form av statligt stöd till att på bekostnad av andra banker, särskilt andra delstatsbanker, bedriva aggressiv konkurrens utanför sitt tidigare geografiska verksamhetsområde (60). En begränsning av kapitalet är därför nödvändig för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen påpekar att BayernLB har erhållit ett kapitaltillskott på 10 miljarder euro, som är det klart högsta belopp som någon delstatsbank har erhållit. Vid EBA-stresstestet i december 2011 hade BayernLB en EBA-primärkapitalkvot på 10 %. Bland de 13 tyska finansinstitut som deltog i stresstestet hade BayernLB den fjärde största kapitalbasen. BayernLB hade en större kapitalbas än alla andra tyska banker som hade erhållit statligt stöd (59) (med undantag för HRE), och större än de andra storbankerna som inte hade erhållit något kapitaltillskott (t.ex. Deutsche Bank och Helaba Landesbank Hessen-Thüringen). Om inte en del av kapitalet betalades tillbaka, skulle BayernLB kunna använda överskottskapital som banken erhållit i form av statligt stöd till att på bekostnad av andra banker, särskilt andra delstatsbanker, bedriva aggressiv konkurrens utanför sitt tidigare geografiska verksamhetsområde (60). En begränsning av kapitalet är därför nödvändig för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

| (159) | Dessutom skulle BayernLB skyddas från konkurrenstryck om banken inte behövde använda sitt kapital på ett rationellt sätt. Banken skulle då vara i stånd att använda kapital på ett suboptimalt sätt, vilket på längre sikt skulle leda till lägre avkastning. Överskottskapitalet skulle kunna användas för att kompensera för förluster från oförsiktiga investeringar och skulle kunna leda till att kreditriskerna inte kontrolleras på ett effektivt sätt. På så sätt skulle inte rätt incitament skapas för ett återställande av bankens lönsamhet. Dessutom skulle en överdriven kapitalisering hindra banken från att uppnå en konkurrenskraftig REK (61). |
| --- | --- |

(159)

Dessutom skulle BayernLB skyddas från konkurrenstryck om banken inte behövde använda sitt kapital på ett rationellt sätt. Banken skulle då vara i stånd att använda kapital på ett suboptimalt sätt, vilket på längre sikt skulle leda till lägre avkastning. Överskottskapitalet skulle kunna användas för att kompensera för förluster från oförsiktiga investeringar och skulle kunna leda till att kreditriskerna inte kontrolleras på ett effektivt sätt. På så sätt skulle inte rätt incitament skapas för ett återställande av bankens lönsamhet. Dessutom skulle en överdriven kapitalisering hindra banken från att uppnå en konkurrenskraftig REK (61).

| (160) | Trots dessa svårigheter har Tyskland inte föreslagit någon lösning på hur överskottskapitalet skulle kunna återbetalas. |
| --- | --- |

(160)

Trots dessa svårigheter har Tyskland inte föreslagit någon lösning på hur överskottskapitalet skulle kunna återbetalas.

| (161) | Kommissionen konstaterar dock att det ökade kapitalet består av ett kapitaltillskott på 7 miljarder euro och ett passivt innehav på 3 miljarder euro. När det gäller det passiva innehavet är detta ett instrument som kan återbetalas. Dessutom erhöll banken detta instrument före överenskommelsen om Basel III-reglerna och det kommer därför inte längre att behandlas som EBA-Tier 1-kapital när Basel III-reglerna genomförs. Eftersom instrumentet har en kupong på 10 % kommer det att bli en dyr finansieringskälla på medellång sikt och kommer att begränsa BayernLB:s möjligheter till vinstutdelning, vilket i sin tur gör banken oattraktiv för nya investerare. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen konstaterar dock att det ökade kapitalet består av ett kapitaltillskott på 7 miljarder euro och ett passivt innehav på 3 miljarder euro. När det gäller det passiva innehavet är detta ett instrument som kan återbetalas. Dessutom erhöll banken detta instrument före överenskommelsen om Basel III-reglerna och det kommer därför inte längre att behandlas som EBA-Tier 1-kapital när Basel III-reglerna genomförs. Eftersom instrumentet har en kupong på 10 % kommer det att bli en dyr finansieringskälla på medellång sikt och kommer att begränsa BayernLB:s möjligheter till vinstutdelning, vilket i sin tur gör banken oattraktiv för nya investerare.

| (162) | Dessutom avser banken enligt omstruktureringsplanen att gå med vinst under hela omstruktureringsperioden. Dessa vinster får inte delas ut eftersom BayernLB håller på att omstruktureras. Tar man samtidigt hänsyn till minskningen av riskexponeringar i omstruktureringsplanen, kommer bankens kapitalisering och därmed även dess återbetalningsförmåga att öka varje år. Dessutom har Tyskland åtagit sig att minska sina riskexponeringar ytterligare, utöver vad som fastställs i omstruktureringsplanen, varigenom ytterligare 10 % av BayernLB:s kapital frigörs. |
| --- | --- |

(162)

Dessutom avser banken enligt omstruktureringsplanen att gå med vinst under hela omstruktureringsperioden. Dessa vinster får inte delas ut eftersom BayernLB håller på att omstruktureras. Tar man samtidigt hänsyn till minskningen av riskexponeringar i omstruktureringsplanen, kommer bankens kapitalisering och därmed även dess återbetalningsförmåga att öka varje år. Dessutom har Tyskland åtagit sig att minska sina riskexponeringar ytterligare, utöver vad som fastställs i omstruktureringsplanen, varigenom ytterligare 10 % av BayernLB:s kapital frigörs.

| (163) | På grundval av detta har kommissionen bett Tyskland att lägga fram en återbetalningsplan för det passiva innehavet på 3 miljarder euro innan detta från och med 2018 inte längre helt uppfyller kraven på erkänt tillsynsrättsligt primärkapital. Tyskland har till följd av detta inkommit med det återbetalningsscenario som återges i tabell 10 – Hypotetisk återbetalningsplan utan ytterligare kapital som uppstår då BayernLabo-lånet värderas i enlighet med IFRS. |
| --- | --- |

(163)

På grundval av detta har kommissionen bett Tyskland att lägga fram en återbetalningsplan för det passiva innehavet på 3 miljarder euro innan detta från och med 2018 inte längre helt uppfyller kraven på erkänt tillsynsrättsligt primärkapital. Tyskland har till följd av detta inkommit med det återbetalningsscenario som återges i tabell 10 – Hypotetisk återbetalningsplan utan ytterligare kapital som uppstår då BayernLabo-lånet värderas i enlighet med IFRS.

| (164) | Kommissionen anser att stödet kan begränsas till vad som är absolut nödvändigt genom att det passiva innehavet på 3 miljarder euro återbetalas i enlighet med tabell 10. Denna återbetalning är lämplig, dels med tanke på prognoserna för banken, dels med tanke på de senaste tillsynsrättsliga kraven som (såsom även Basel III-regelverket i framtiden) innebär krav på en kapitalbas innehållande mer än 9 % primärkapital och en kapitalreserv. På grundval av detta anser kommissionen att omstruktureringsstödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt för att återställa lönsamheten, förutsatt att återbetalningen sker i enlighet med bilaga II. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen anser att stödet kan begränsas till vad som är absolut nödvändigt genom att det passiva innehavet på 3 miljarder euro återbetalas i enlighet med tabell 10. Denna återbetalning är lämplig, dels med tanke på prognoserna för banken, dels med tanke på de senaste tillsynsrättsliga kraven som (såsom även Basel III-regelverket i framtiden) innebär krav på en kapitalbas innehållande mer än 9 % primärkapital och en kapitalreserv. På grundval av detta anser kommissionen att omstruktureringsstödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt för att återställa lönsamheten, förutsatt att återbetalningen sker i enlighet med bilaga II.

| (165) | Kommissionen konstaterar att återbetalningsplanen, särskilt när det gäller BayernLabo, är baserad på vissa antaganden om redovisning och banktillsynsrättslig behandling, även om det råder en viss osäkerhet om den tillämpliga ramen. Om antagandena skulle ändras bör återbetalningen ske i enlighet med tabell 11. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen konstaterar att återbetalningsplanen, särskilt när det gäller BayernLabo, är baserad på vissa antaganden om redovisning och banktillsynsrättslig behandling, även om det råder en viss osäkerhet om den tillämpliga ramen. Om antagandena skulle ändras bör återbetalningen ske i enlighet med tabell 11.

| (166) | Kommissionen kommer att undersöka bankens lönsamhet på grundval av återbetalningsplanen och bankens och dess aktieägares egna bidrag. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen kommer att undersöka bankens lönsamhet på grundval av återbetalningsplanen och bankens och dess aktieägares egna bidrag.

Återställande av den långsiktiga lönsamheten

| (167) | Vid bedömningen av en omstruktureringsplan måste kommissionen överväga om banken kan återställa den långsiktiga lönsamheten utan statligt stöd (avsnitt 2 i omstruktureringsmeddelandet). I beslutet att inleda förfarandet tvivlade man på detta. |
| --- | --- |

(167)

Vid bedömningen av en omstruktureringsplan måste kommissionen överväga om banken kan återställa den långsiktiga lönsamheten utan statligt stöd (avsnitt 2 i omstruktureringsmeddelandet). I beslutet att inleda förfarandet tvivlade man på detta.

| (168) | Enligt omstruktureringsmeddelandet har långsiktig lönsamhet uppnåtts när banken är i stånd att konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För detta måste banken kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital med hänsyn till bankens riskprofil. En förutsättning för långsiktig lönsamhet är vidare att allt statligt stöd antingen återbetalas på sikt, enligt vad som fastställts vid tidpunkten för beviljandet, eller att ersättning erläggs till normala marknadsvillkor så att det garanteras att allt ytterligare statligt stöd upphör. Återställandet av lönsamheten bör åstadkommas både genom interna åtgärder och på grundval av en trovärdig omstruktureringsplan. För det andra bör orsakerna till bankens svårigheter och svagheter identifieras och det bör visas hur de kan åtgärdas genom en omstrukturering. En framgångsrik omstrukturering innebär särskilt att man måste överge verksamheter som av strukturella skäl skulle fortsätta att vara förlustbringande på medellång sikt. |
| --- | --- |

(168)

Enligt omstruktureringsmeddelandet har långsiktig lönsamhet uppnåtts när banken är i stånd att konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För detta måste banken kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital med hänsyn till bankens riskprofil. En förutsättning för långsiktig lönsamhet är vidare att allt statligt stöd antingen återbetalas på sikt, enligt vad som fastställts vid tidpunkten för beviljandet, eller att ersättning erläggs till normala marknadsvillkor så att det garanteras att allt ytterligare statligt stöd upphör. Återställandet av lönsamheten bör åstadkommas både genom interna åtgärder och på grundval av en trovärdig omstruktureringsplan. För det andra bör orsakerna till bankens svårigheter och svagheter identifieras och det bör visas hur de kan åtgärdas genom en omstrukturering. En framgångsrik omstrukturering innebär särskilt att man måste överge verksamheter som av strukturella skäl skulle fortsätta att vara förlustbringande på medellång sikt.

| (169) | Kommissionen noterar att detta villkor är uppfyllt, eftersom omstruktureringsplanen innebär att bankens verksamhet på kapitalmarknaderna minskar betydligt både i omfattning och komplexitet och att utlandsverksamheten reduceras, så att banken kan fokusera på sin kärnverksamhet som affärsbank för privatkunder och medelstora företag på sina regionala hemmamarknader. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen noterar att detta villkor är uppfyllt, eftersom omstruktureringsplanen innebär att bankens verksamhet på kapitalmarknaderna minskar betydligt både i omfattning och komplexitet och att utlandsverksamheten reduceras, så att banken kan fokusera på sin kärnverksamhet som affärsbank för privatkunder och medelstora företag på sina regionala hemmamarknader.

| (170) | Enligt punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsplanen vara baserad på antaganden som bör jämföras med lämpliga sektorövergripande riktmärken som anpassats för att ta hänsyn till de nya inslagen i den rådande krisen på finansmarknaderna och som tar hänsyn till en tillräcklig stressnivå. |
| --- | --- |

(170)

Enligt punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsplanen vara baserad på antaganden som bör jämföras med lämpliga sektorövergripande riktmärken som anpassats för att ta hänsyn till de nya inslagen i den rådande krisen på finansmarknaderna och som tar hänsyn till en tillräcklig stressnivå.

| (171) | Kommissionen noterar att de siffror som presenteras av BayernLB är i linje med internationella riktmärken. De makroekonomiska prognoserna motsvarar de prognoser som gjorts av internationella institutioner, och de uppskattningar som rör valutamarknaden anses vara konservativa. I samband med detta konstaterar kommissionen att BayernLB i sina prognoser över växelkursen för euro/US-dollar under 2016 utgår ifrån en svagare dollar än vad köpkraftspariteten ger, vilket tyder på att BayernLB:s intäkter i US-dollar har omvandlats till euro på ett konservativt sätt. Prognoser över en relativt hög växelkurs för euro/US-dollar bör påverka de beräknade nettointäkterna negativt eftersom BayernLB har mer tillgångar än skulder i US-dollar (62). Den beräknade nivån på dollarn mot euron ligger under den aktuella växelkursen för euro/US-dollar och nivån på terminskurvan. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen noterar att de siffror som presenteras av BayernLB är i linje med internationella riktmärken. De makroekonomiska prognoserna motsvarar de prognoser som gjorts av internationella institutioner, och de uppskattningar som rör valutamarknaden anses vara konservativa. I samband med detta konstaterar kommissionen att BayernLB i sina prognoser över växelkursen för euro/US-dollar under 2016 utgår ifrån en svagare dollar än vad köpkraftspariteten ger, vilket tyder på att BayernLB:s intäkter i US-dollar har omvandlats till euro på ett konservativt sätt. Prognoser över en relativt hög växelkurs för euro/US-dollar bör påverka de beräknade nettointäkterna negativt eftersom BayernLB har mer tillgångar än skulder i US-dollar (62). Den beräknade nivån på dollarn mot euron ligger under den aktuella växelkursen för euro/US-dollar och nivån på terminskurvan.

| (172) | Enligt den känslighetsanalys som lagts fram av BayernLB (skäl 89) skulle bankens vinster öka om prognoserna baserades på en starkare dollar. Detta har sin förklaring i att BayernLB har mer tillgångar än skulder i US-dollar och att en starkare dollar därför innebär att nettoräntan på tillgångarna i dollar motsvarar ett högre belopp i euro. Eftersom BayernLB utgår från en svagare dollar mot euron än finansmarknaderna, vars förväntningar kommer till uttryck i terminskurvan, kan antagandet anses vara stressäkert. |
| --- | --- |

(172)

Enligt den känslighetsanalys som lagts fram av BayernLB (skäl 89) skulle bankens vinster öka om prognoserna baserades på en starkare dollar. Detta har sin förklaring i att BayernLB har mer tillgångar än skulder i US-dollar och att en starkare dollar därför innebär att nettoräntan på tillgångarna i dollar motsvarar ett högre belopp i euro. Eftersom BayernLB utgår från en svagare dollar mot euron än finansmarknaderna, vars förväntningar kommer till uttryck i terminskurvan, kan antagandet anses vara stressäkert.

| (173) | Kommissionen noterar också att BayernLB har justerat sina prognoser för att spegla de negativa effekterna av ett antal företagsspecifika aspekter (beslut från förbundsarbetsdomstolen, MKB i Ungern, valutasäkringskostnader, skattesats). Detta bekräftar att bankens finansiella prognoser är konservativa och att tillräcklig hänsyn tas till stress. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen noterar också att BayernLB har justerat sina prognoser för att spegla de negativa effekterna av ett antal företagsspecifika aspekter (beslut från förbundsarbetsdomstolen, MKB i Ungern, valutasäkringskostnader, skattesats). Detta bekräftar att bankens finansiella prognoser är konservativa och att tillräcklig hänsyn tas till stress.

| (174) | Enligt de finansiella prognoser som översändes den 6 juni 2012 kommer BayernLB:s lönsamhet att gradvis återställas genom att intäkterna kommer att öka något samtidigt som kostnaderna kommer att sjunka. De beräknade intäkterna motsvarar dem från tidigare år. I synnerhet stämmer de beräknade intäkterna från riskexponeringar (de riskvägda tillgångarnas räntabilitet) överens med prognoserna från kreditinstitut jämförbara med BayernLB. Prognoserna i tabell 4 ligger under nivån för 2009 och 2010 (63). Kommissionen anser därför att intäktsprognoserna är försiktiga. Alla slag av intäkter och särskilt provisionsintäkterna stämmer överens med tidigare års nivåer. |
| --- | --- |

(174)

Enligt de finansiella prognoser som översändes den 6 juni 2012 kommer BayernLB:s lönsamhet att gradvis återställas genom att intäkterna kommer att öka något samtidigt som kostnaderna kommer att sjunka. De beräknade intäkterna motsvarar dem från tidigare år. I synnerhet stämmer de beräknade intäkterna från riskexponeringar (de riskvägda tillgångarnas räntabilitet) överens med prognoserna från kreditinstitut jämförbara med BayernLB. Prognoserna i tabell 4 ligger under nivån för 2009 och 2010 (63). Kommissionen anser därför att intäktsprognoserna är försiktiga. Alla slag av intäkter och särskilt provisionsintäkterna stämmer överens med tidigare års nivåer.

| (175) | BayernLB utgår ifrån att avsättningarna för kreditförluster kommer att minska, vilket stämmer överens med den återgång till ekonomisk tillväxt som antas ske på medellång sikt. BayernLB räknar med att kostnaderna minskar med [15–30] % under omstruktureringsperioden, vilket i slutändan leder till en relation mellan kostnader och intäkter (K/I-relation) på [30–60] %. Detta motsvarar nivån hos andra banker som har fått statligt stöd (64). Enligt kommissionen krävs det dock en förbättring av K/I-relationen för att återställa lönsamheten. Med tanke på BayernLB:s affärsmodell, som innebär att banken inte har några filialer för banktjänster till privatkunder (vilket brukar leda till ett högre K/I-tal för retailbanker), kan de historiska nivåerna på K/I-relationen inte anses vara livskraftiga. |
| --- | --- |

(175)

BayernLB utgår ifrån att avsättningarna för kreditförluster kommer att minska, vilket stämmer överens med den återgång till ekonomisk tillväxt som antas ske på medellång sikt. BayernLB räknar med att kostnaderna minskar med [15–30] % under omstruktureringsperioden, vilket i slutändan leder till en relation mellan kostnader och intäkter (K/I-relation) på [30–60] %. Detta motsvarar nivån hos andra banker som har fått statligt stöd (64). Enligt kommissionen krävs det dock en förbättring av K/I-relationen för att återställa lönsamheten. Med tanke på BayernLB:s affärsmodell, som innebär att banken inte har några filialer för banktjänster till privatkunder (vilket brukar leda till ett högre K/I-tal för retailbanker), kan de historiska nivåerna på K/I-relationen inte anses vara livskraftiga.

| (176) | När det gäller finansieringen står delstatsbankerna på medellång sikt inför utmaningen att ersätta sina statligt garanterade skulder. Dessa skulder är en billig finansieringskälla för bankerna som inte kan ersättas till samma kostnad. I slutet av 2010 hade BayernLB utestående statligt garanterade skulder på totalt 58 miljarder euro. Nästan alla dessa skulder förfaller i slutet av 2015. Kommissionen konstaterar att de skulder som snart förfaller mer än kompenseras av den minskning av balansomslutningen på 70 miljarder euro som BayernLB förutspådde i juni 2011. |
| --- | --- |

(176)

När det gäller finansieringen står delstatsbankerna på medellång sikt inför utmaningen att ersätta sina statligt garanterade skulder. Dessa skulder är en billig finansieringskälla för bankerna som inte kan ersättas till samma kostnad. I slutet av 2010 hade BayernLB utestående statligt garanterade skulder på totalt 58 miljarder euro. Nästan alla dessa skulder förfaller i slutet av 2015. Kommissionen konstaterar att de skulder som snart förfaller mer än kompenseras av den minskning av balansomslutningen på 70 miljarder euro som BayernLB förutspådde i juni 2011.

| (177) | Ytterligare erbjudanden om minskning från bankens sida ledde till att Tyskland gick med på att balansomslutningen skulle minska till 240 miljarder euro. Den finansieringsplan som lämnades in i juni 2011 uppvisade ett antal brister när det gäller trovärdigheten avseende tillgången till vissa finansieringskällor. För det första var planen baserad på antagandet att storkundernas insättningar skulle öka med [2–8] miljarder euro, vilket skulle motsvara en ökning med [...] % jämfört med 2010. För det andra skulle depå- B-finansieringen från sparbankerna öka med [1–5] miljarder euro, vilket skulle motsvara en ökning med [...] % jämfört med 2010. Betänkligheterna berodde på en ytterligare minskning på [3–10] miljarder euro som skulle uppnås genom en ytterligare reduktion av finansieringsintensiva verksamheter (fastigheter, storföretag och projektfinansiering). Dessutom har BayernLB inkommit med övertygande information om de alternativa finansieringskällor som finns tillgängliga, särskilt med avseende på förmågan att emittera fler hypoteksobligationer. |
| --- | --- |

(177)

Ytterligare erbjudanden om minskning från bankens sida ledde till att Tyskland gick med på att balansomslutningen skulle minska till 240 miljarder euro. Den finansieringsplan som lämnades in i juni 2011 uppvisade ett antal brister när det gäller trovärdigheten avseende tillgången till vissa finansieringskällor. För det första var planen baserad på antagandet att storkundernas insättningar skulle öka med [2–8] miljarder euro, vilket skulle motsvara en ökning med [...] % jämfört med 2010. För det andra skulle depå- B-finansieringen från sparbankerna öka med [1–5] miljarder euro, vilket skulle motsvara en ökning med [...] % jämfört med 2010. Betänkligheterna berodde på en ytterligare minskning på [3–10] miljarder euro som skulle uppnås genom en ytterligare reduktion av finansieringsintensiva verksamheter (fastigheter, storföretag och projektfinansiering). Dessutom har BayernLB inkommit med övertygande information om de alternativa finansieringskällor som finns tillgängliga, särskilt med avseende på förmågan att emittera fler hypoteksobligationer.

| (178) | Vidare bedömer kommissionen det minskade beroendet av osäkrad finansiering på interbankmarknaden som positivt, vilket framgår av tabell 6. |
| --- | --- |

(178)

Vidare bedömer kommissionen det minskade beroendet av osäkrad finansiering på interbankmarknaden som positivt, vilket framgår av tabell 6.

| (179) | Enligt punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet har långsiktig lönsamhet uppnåtts när banken är i stånd att uppvisa en rimlig räntabilitet på det egna kapitalet med beaktande av bankens riskprofil. Utan återbetalningen skulle banken inte vara i stånd att uppvisa en tillräcklig räntabilitet på det egna kapitalet för att vara konkurrenskraftig på kapitalmarknaden. Efter omstruktureringen skulle banken uppvisa en REK på [5–10] % utifrån en kapitaltäckningskvot på 10 %. Beräkningen av REK i tabell 4 bygger dock på en kapitaltäckningskvot på 10 %, som EBA fastställde som EBA-primärkapitalkvot för BayernLB i samband med sitt stresstest i december 2011. Denna kvot använde BayernLB även för beskrivningen av REK i sina prognoser (se tabell 4). Utan återbetalningen skulle kapitaltäckningskvoten dock vara betydligt högre (som framgår av skäl 159 skulle BayernLB:s kapitaltäckningskvoter, om man utgår från nivån på 10 % i december 2011, på grund av de prognostiserade vinsterna under hela tidsperioden bara kunna stiga om dessa vinster hölls inne) så att REK låg under denna nivå. |
| --- | --- |

(179)

Enligt punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet har långsiktig lönsamhet uppnåtts när banken är i stånd att uppvisa en rimlig räntabilitet på det egna kapitalet med beaktande av bankens riskprofil. Utan återbetalningen skulle banken inte vara i stånd att uppvisa en tillräcklig räntabilitet på det egna kapitalet för att vara konkurrenskraftig på kapitalmarknaden. Efter omstruktureringen skulle banken uppvisa en REK på [5–10] % utifrån en kapitaltäckningskvot på 10 %. Beräkningen av REK i tabell 4 bygger dock på en kapitaltäckningskvot på 10 %, som EBA fastställde som EBA-primärkapitalkvot för BayernLB i samband med sitt stresstest i december 2011. Denna kvot använde BayernLB även för beskrivningen av REK i sina prognoser (se tabell 4). Utan återbetalningen skulle kapitaltäckningskvoten dock vara betydligt högre (som framgår av skäl 159 skulle BayernLB:s kapitaltäckningskvoter, om man utgår från nivån på 10 % i december 2011, på grund av de prognostiserade vinsterna under hela tidsperioden bara kunna stiga om dessa vinster hölls inne) så att REK låg under denna nivå.

| (180) | Genom den ytterligare minskning av riskexponeringar på 10 miljarder euro som Tyskland medgivit i samband med återbetalningsplanen i bilaga II kommer REK att 2016 åter ligga på cirka [7–12] %. Denna förbättring av REK är möjlig tack vare det resultatneutrala sätt som Tyskland har åtagit sig att ytterligare minska riskexponeringarna på. Att en sådan resultatneutral minskning är möjlig verkar rimligt utifrån de båda belysande scenarion som banken skulle kunna förverkliga. |
| --- | --- |

(180)

Genom den ytterligare minskning av riskexponeringar på 10 miljarder euro som Tyskland medgivit i samband med återbetalningsplanen i bilaga II kommer REK att 2016 åter ligga på cirka [7–12] %. Denna förbättring av REK är möjlig tack vare det resultatneutrala sätt som Tyskland har åtagit sig att ytterligare minska riskexponeringarna på. Att en sådan resultatneutral minskning är möjlig verkar rimligt utifrån de båda belysande scenarion som banken skulle kunna förverkliga.

| (181) | Minskningarna kan dock endast leda till att lönsamhetskriteriet om en tillräcklig räntabilitet uppfylls såvida det kapital som frigörs används till att återbetala bankens överskjutande kapital. Den REK som uppnås vid slutet av omstruktureringsperioden överensstämmer med prognoserna för kreditinstitut jämförbara med BayernLB (65). |
| --- | --- |

(181)

Minskningarna kan dock endast leda till att lönsamhetskriteriet om en tillräcklig räntabilitet uppfylls såvida det kapital som frigörs används till att återbetala bankens överskjutande kapital. Den REK som uppnås vid slutet av omstruktureringsperioden överensstämmer med prognoserna för kreditinstitut jämförbara med BayernLB (65).

| (182) | Enligt återbetalningsplanen i bilaga II kommer de passiva innehav som skulle ha inverkat negativt på bankens räntabilitet att återbetalas helt. Ersättningen för dessa passiva innehav skulle ha vida överstigit bankens REK, och de kommer enligt Basel III-reglerna inte längre att uppfylla kraven för det tillsynsrättsliga primärkapitalet. Enligt den framlagda omstruktureringsplanen kommer dessa att återbetalas helt, medan bankens kapitalbas hålls på en lagom nivå. |
| --- | --- |

(182)

Enligt återbetalningsplanen i bilaga II kommer de passiva innehav som skulle ha inverkat negativt på bankens räntabilitet att återbetalas helt. Ersättningen för dessa passiva innehav skulle ha vida överstigit bankens REK, och de kommer enligt Basel III-reglerna inte längre att uppfylla kraven för det tillsynsrättsliga primärkapitalet. Enligt den framlagda omstruktureringsplanen kommer dessa att återbetalas helt, medan bankens kapitalbas hålls på en lagom nivå.

| (183) | Nivån på REK måste undersökas med hänsyn till bankens riskprofil. BayernLB har tidigare varit verksam även utanför Tyskland. I synnerhet på verksamhetsområdet storföretag har BayernLB gett lån till affärspartner utan anknytning till BayernLB-kunder på hemmamarknaden och för projekt utan tillräckliga säkerheter. Projektfinansieringen var inriktad på utländska projekt där den enda betalningsgarantin bestod i de förväntade framtida kassaflödena. |
| --- | --- |

(183)

Nivån på REK måste undersökas med hänsyn till bankens riskprofil. BayernLB har tidigare varit verksam även utanför Tyskland. I synnerhet på verksamhetsområdet storföretag har BayernLB gett lån till affärspartner utan anknytning till BayernLB-kunder på hemmamarknaden och för projekt utan tillräckliga säkerheter. Projektfinansieringen var inriktad på utländska projekt där den enda betalningsgarantin bestod i de förväntade framtida kassaflödena.

| (184) | Tyskland har gått med på att strikt begränsa de riskvägda tillgångarna inom den internationella verksamheten när det gäller dessa verksamhetsområden. Tyskland har också gått med på att utifrån tydliga definitioner begränsa bankens verksamhet till kunder med anknytning till bankens hemmamarknad, för att begränsa kreditexponeringen mot kunder där kundrelationen inte grundar sig på bankens regionala affärsmodell. Den nya inriktningen på bankens verksamhet resulterar i en lägre risknivå. Mot denna bakgrund kan en beräknad REK på cirka [7–12] % anses vara acceptabel. |
| --- | --- |

(184)

Tyskland har gått med på att strikt begränsa de riskvägda tillgångarna inom den internationella verksamheten när det gäller dessa verksamhetsområden. Tyskland har också gått med på att utifrån tydliga definitioner begränsa bankens verksamhet till kunder med anknytning till bankens hemmamarknad, för att begränsa kreditexponeringen mot kunder där kundrelationen inte grundar sig på bankens regionala affärsmodell. Den nya inriktningen på bankens verksamhet resulterar i en lägre risknivå. Mot denna bakgrund kan en beräknad REK på cirka [7–12] % anses vara acceptabel.

| (185) | Enligt punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet måste banken ha tillräckligt med kapital i slutet av omstruktureringen. Den aktuella och framtida kapitalbasen bör baseras på en försiktig värdering och stämma överens med tillämpliga tillsynsrättsliga regler (66). Kommissionen har konstaterat att antagandena kan anses vara försiktiga och att de tar tillräcklig hänsyn till stress i enlighet med punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet. Dessutom är de kapitalprognoser som på begäran lämnats till kommissionen baserade på en återbetalningsplan där det framgår att den aktuella och framtida kapitalbasen motsvarar de krav från tillsynsmyndigheterna som anges i skäl 79. Dessa prognoser uppfyller därför de senaste tillsynsrättsliga kraven som föreskriver en kapitalbas innehållande över 9 % EBA-primärkapital och en kapitalbuffert. Därmed säkerställs även efterlevnaden av Basel III-reglerna. |
| --- | --- |

(185)

Enligt punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet måste banken ha tillräckligt med kapital i slutet av omstruktureringen. Den aktuella och framtida kapitalbasen bör baseras på en försiktig värdering och stämma överens med tillämpliga tillsynsrättsliga regler (66). Kommissionen har konstaterat att antagandena kan anses vara försiktiga och att de tar tillräcklig hänsyn till stress i enlighet med punkt 13 i omstruktureringsmeddelandet. Dessutom är de kapitalprognoser som på begäran lämnats till kommissionen baserade på en återbetalningsplan där det framgår att den aktuella och framtida kapitalbasen motsvarar de krav från tillsynsmyndigheterna som anges i skäl 79. Dessa prognoser uppfyller därför de senaste tillsynsrättsliga kraven som föreskriver en kapitalbas innehållande över 9 % EBA-primärkapital och en kapitalbuffert. Därmed säkerställs även efterlevnaden av Basel III-reglerna.

| (186) | Kommissionen anser det dock inte vara nödvändigt att man vidtar åtgärder för ytterligare stress. För det första tog EBA vid 9 %-stresstestet bara hänsyn till stressen beträffande statsobligationer, som i BayernLB:s fall inte är betydande. För det andra tillämpades makrostressfaktorerna och de individuella stressfaktorerna i EBA-stresstest i juni 2011 endast på en EBA-primärkapitalkvot på 5 %. Kommissionen har för närvarande inga belägg för att EBA nu skulle kräva ett stresstest där båda dessa testmetoder kombineras med varandra. En sådan kombination har heller inte krävts i samband med den stödrättsliga bedömningen av omstruktureringen av andra tyska kreditinstitut. I stället har BaFin endast uppmanat kreditinstituten att uppfylla EBA-primärkapitalkvoten på 9 % (67). Kommissionen kan i dag därför bara utgå ifrån en framtida nödvändig kapitalbas som stämmer överens med stresstestet i december 2011 plus den ytterligare kapitalreserv som avses i skäl 79. För detta talar även att det redan i planeringen togs hänsyn till förutsägbara stressfaktorer som är specifika för banken och den makroekonomiska miljön. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen anser det dock inte vara nödvändigt att man vidtar åtgärder för ytterligare stress. För det första tog EBA vid 9 %-stresstestet bara hänsyn till stressen beträffande statsobligationer, som i BayernLB:s fall inte är betydande. För det andra tillämpades makrostressfaktorerna och de individuella stressfaktorerna i EBA-stresstest i juni 2011 endast på en EBA-primärkapitalkvot på 5 %. Kommissionen har för närvarande inga belägg för att EBA nu skulle kräva ett stresstest där båda dessa testmetoder kombineras med varandra. En sådan kombination har heller inte krävts i samband med den stödrättsliga bedömningen av omstruktureringen av andra tyska kreditinstitut. I stället har BaFin endast uppmanat kreditinstituten att uppfylla EBA-primärkapitalkvoten på 9 % (67). Kommissionen kan i dag därför bara utgå ifrån en framtida nödvändig kapitalbas som stämmer överens med stresstestet i december 2011 plus den ytterligare kapitalreserv som avses i skäl 79. För detta talar även att det redan i planeringen togs hänsyn till förutsägbara stressfaktorer som är specifika för banken och den makroekonomiska miljön.

| (187) | Kommissionen erkänner betydelsen av finansiell tillsyn. Därför godtar kommissionen att det åtagande om återbetalning av de årliga trancherna som anges i bilaga II ska godkännas av tillsynsmyndigheten. Utbetalningen av de trancher som avses i återbetalningsplanen förutsätter alltså ett godkännande från BaFin. Om BaFin skulle förbjuda återbetalningen av en tranch eller inte godkänna en sådan, är kommissionen beredd att gå med på att motsvarande skyldighet att återbetala beloppet i fråga skjuts upp. Men om den uppskjutna återbetalningen inte godkänns eller förbjuds även nästa år äventyras genomförandet av omstruktureringsplanen, vilket innebär att Tyskland måste lägga fram en reviderad omstruktureringsplan till kommissionen. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen erkänner betydelsen av finansiell tillsyn. Därför godtar kommissionen att det åtagande om återbetalning av de årliga trancherna som anges i bilaga II ska godkännas av tillsynsmyndigheten. Utbetalningen av de trancher som avses i återbetalningsplanen förutsätter alltså ett godkännande från BaFin. Om BaFin skulle förbjuda återbetalningen av en tranch eller inte godkänna en sådan, är kommissionen beredd att gå med på att motsvarande skyldighet att återbetala beloppet i fråga skjuts upp. Men om den uppskjutna återbetalningen inte godkänns eller förbjuds även nästa år äventyras genomförandet av omstruktureringsplanen, vilket innebär att Tyskland måste lägga fram en reviderad omstruktureringsplan till kommissionen.

| (188) | Det faktum att tillsynsmyndigheten förbjuder eller inte godkänner en återbetalning innebär inte att banken automatiskt befrias från skyldigheten att betala tillbaka beloppet, utan i en sådan situation måste banken vidta åtgärder. För om banken uppfyller alla krav från tillsynsmyndigheten men ändå inte kan betala tillbaka beloppet bör ytterligare kapital frigöras genom att de riskvägda tillgångarna reduceras ytterligare. Dessutom bör ytterligare kompenserande åtgärder alltid vidtas vid förseningar (68). Kommissionen insisterar därför på att Tyskland tar med ytterligare kompensationsåtgärder i den reviderade omstruktureringsplanen. Detta motsvarar bilaga II punkt 4. |
| --- | --- |

(188)

Det faktum att tillsynsmyndigheten förbjuder eller inte godkänner en återbetalning innebär inte att banken automatiskt befrias från skyldigheten att betala tillbaka beloppet, utan i en sådan situation måste banken vidta åtgärder. För om banken uppfyller alla krav från tillsynsmyndigheten men ändå inte kan betala tillbaka beloppet bör ytterligare kapital frigöras genom att de riskvägda tillgångarna reduceras ytterligare. Dessutom bör ytterligare kompenserande åtgärder alltid vidtas vid förseningar (68). Kommissionen insisterar därför på att Tyskland tar med ytterligare kompensationsåtgärder i den reviderade omstruktureringsplanen. Detta motsvarar bilaga II punkt 4.

| (189) | Det bör dock påpekas att kommissionen, om de tillsynsrättsliga kapitalkraven i framtiden skulle stiga betydligt över den nivå som anges i detta beslut, eventuellt – i enlighet med skäl 14 mening 3 i kommissionens meddelande om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (69) – måste göra en proportionalitetsbedömning som skulle kunna innebära att en endast smärre ytterligare omstrukturering krävs. |
| --- | --- |

(189)

Det bör dock påpekas att kommissionen, om de tillsynsrättsliga kapitalkraven i framtiden skulle stiga betydligt över den nivå som anges i detta beslut, eventuellt – i enlighet med skäl 14 mening 3 i kommissionens meddelande om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (69) – måste göra en proportionalitetsbedömning som skulle kunna innebära att en endast smärre ytterligare omstrukturering krävs.

| (190) | Enligt omstruktureringsmeddelandet är det också nödvändigt att kontrollera om befintliga eller potentiella brister i bolagsstyrningsstrukturen tas upp i planen. Kommissionen noterar att omstruktureringsplanen innehåller omfattande förändringar av bankens rättsliga struktur eller bolagsstyrning som kommer att göra BayernLB mindre sårbar för en eventuell otillbörlig påverkan från aktieägarna och möjliggöra en bättre kontroll av företaget. |
| --- | --- |

(190)

Enligt omstruktureringsmeddelandet är det också nödvändigt att kontrollera om befintliga eller potentiella brister i bolagsstyrningsstrukturen tas upp i planen. Kommissionen noterar att omstruktureringsplanen innehåller omfattande förändringar av bankens rättsliga struktur eller bolagsstyrning som kommer att göra BayernLB mindre sårbar för en eventuell otillbörlig påverkan från aktieägarna och möjliggöra en bättre kontroll av företaget.

| (191) | Genom de åtgärder som ska vidtas säkerställs att BayernLB inte skiljer sig från sina konkurrenter när det gäller bolagsordning, interna riktlinjer och förfaranden eller dess stadgeenliga organs uppgifter och sammansättning. Det har vidtagits tillräckliga försiktighetsåtgärder för att förhindra att affärsbeslut fattas av andra skäl än rent ekonomiska. Dessutom kommer kvaliteten på företagets kontrollfunktioner att bli avsevärt bättre. De enskilda organens uppgifter (generalförsamlingens, förvaltningsrådets och styrelsens) är nu klart och strikt skilda från varandra, och genom att oberoende experter medverkar och ett lämplighetstest införs som varje medlem i förvaltningsrådet måste klara kommer förvaltningsrådets professionalitet att öka. |
| --- | --- |

(191)

Genom de åtgärder som ska vidtas säkerställs att BayernLB inte skiljer sig från sina konkurrenter när det gäller bolagsordning, interna riktlinjer och förfaranden eller dess stadgeenliga organs uppgifter och sammansättning. Det har vidtagits tillräckliga försiktighetsåtgärder för att förhindra att affärsbeslut fattas av andra skäl än rent ekonomiska. Dessutom kommer kvaliteten på företagets kontrollfunktioner att bli avsevärt bättre. De enskilda organens uppgifter (generalförsamlingens, förvaltningsrådets och styrelsens) är nu klart och strikt skilda från varandra, och genom att oberoende experter medverkar och ett lämplighetstest införs som varje medlem i förvaltningsrådet måste klara kommer förvaltningsrådets professionalitet att öka.

| (192) | Ramen för bolagsstyrning är förenlig med de krav som ställs på privata företag och omfattar tillämpningen av den (frivilliga) tyska koden för bolagsstyrning. |
| --- | --- |

(192)

Ramen för bolagsstyrning är förenlig med de krav som ställs på privata företag och omfattar tillämpningen av den (frivilliga) tyska koden för bolagsstyrning.

| (193) | Generalförsamlingen har de vanliga befogenheter som gäller för en bolagsstämma, utan möjligheter till extra inflytande. I linje med koden för bolagsstyrning kommer tillsynsrådet att till hälften bestå av oberoende medlemmar. De kvalitativa krav som införts av den tyska tillsynsmyndigheten BaFin, som säkerställer att nyutnämnda medlemmar i tillsynsrådet uppfyller en minsta kvalifikationsnivå, ställs på samtliga medlemmar. Ordförandeskapet inom tillsynsrådet kommer under omstruktureringsperioden att innehas av en oberoende medlem. Dessutom kommer en revisions- och riskkommitté att införas som kommer att arbeta i enlighet med bästa praxis för företagsstyrning. |
| --- | --- |

(193)

Generalförsamlingen har de vanliga befogenheter som gäller för en bolagsstämma, utan möjligheter till extra inflytande. I linje med koden för bolagsstyrning kommer tillsynsrådet att till hälften bestå av oberoende medlemmar. De kvalitativa krav som införts av den tyska tillsynsmyndigheten BaFin, som säkerställer att nyutnämnda medlemmar i tillsynsrådet uppfyller en minsta kvalifikationsnivå, ställs på samtliga medlemmar. Ordförandeskapet inom tillsynsrådet kommer under omstruktureringsperioden att innehas av en oberoende medlem. Dessutom kommer en revisions- och riskkommitté att införas som kommer att arbeta i enlighet med bästa praxis för företagsstyrning.

| (194) | På det hela taget lämpar sig därför BayernLB:s omstruktureringsplan för att återställa den långsiktiga lönsamheten för BayernLB. |
| --- | --- |

(194)

På det hela taget lämpar sig därför BayernLB:s omstruktureringsplan för att återställa den långsiktiga lönsamheten för BayernLB.

Eget bidrag

| (195) | I omstruktureringsmeddelandet anges också att bankerna, för att begränsa stödbeloppet till vad som är absolut nödvändigt, i första hand bör använda sina egna medel för att finansiera omstruktureringen och att kostnaderna i samband med omstruktureringen inte bara bör bäras av staten utan även av dem som investerat i banken. I beslutet att inleda förfarandet fann kommissionen att det fortfarande är oklart vilka avyttringar som ska göras och därmed tjäna som eget bidrag. |
| --- | --- |

(195)

I omstruktureringsmeddelandet anges också att bankerna, för att begränsa stödbeloppet till vad som är absolut nödvändigt, i första hand bör använda sina egna medel för att finansiera omstruktureringen och att kostnaderna i samband med omstruktureringen inte bara bör bäras av staten utan även av dem som investerat i banken. I beslutet att inleda förfarandet fann kommissionen att det fortfarande är oklart vilka avyttringar som ska göras och därmed tjäna som eget bidrag.

| (196) | Vid det här laget har Tyskland godkänt att BayernLB kommer att sälja [40–70] dotterbolag/ägarintressen fram till slutet av omstruktureringsperioden. Banken har redan sålt de flesta av dessa dotterbolag/ägarintressen och räknar med att kunna slutföra all försäljning till senast den [...]. De finansiella ägarintressen som ska avyttras anges i punkt 11 i bilaga I och i bilaga III och innefattar bl.a. LBS Bayern, MKB och Banque LB Lux SA, som hör till BayernLB:s största dotterbolag. Genererade intäkter och eventuella vinster kommer att användas för att täcka omstruktureringskostnaderna och kommer att bidra till att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(196)

Vid det här laget har Tyskland godkänt att BayernLB kommer att sälja [40–70] dotterbolag/ägarintressen fram till slutet av omstruktureringsperioden. Banken har redan sålt de flesta av dessa dotterbolag/ägarintressen och räknar med att kunna slutföra all försäljning till senast den [...]. De finansiella ägarintressen som ska avyttras anges i punkt 11 i bilaga I och i bilaga III och innefattar bl.a. LBS Bayern, MKB och Banque LB Lux SA, som hör till BayernLB:s största dotterbolag. Genererade intäkter och eventuella vinster kommer att användas för att täcka omstruktureringskostnaderna och kommer att bidra till att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

| (197) | För att se till att bankens ägare under omstruktureringsperioden i största möjliga utsträckning deltar i återställandet av en lämplig kapitalbas, har Tyskland också lovat att banken fram till slutet av omstruktureringsperioden eller – om delstatens passiva innehav inte har återbetalats helt – även därefter håller inne med utdelning och inte betalar ut några kuponger som den inte är juridiskt skyldig att betala ut. Därigenom säkerställs i enlighet med punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet att BayernLB inte använder statligt stöd till ersättning för egna medel om vinsterna inte räcker till för sådan ersättning. Dessutom kommer det utökade utdelnings- och hybridkapitalförbudet att underlätta för BayernLB att följa återbetalningsplanen. |
| --- | --- |

(197)

För att se till att bankens ägare under omstruktureringsperioden i största möjliga utsträckning deltar i återställandet av en lämplig kapitalbas, har Tyskland också lovat att banken fram till slutet av omstruktureringsperioden eller – om delstatens passiva innehav inte har återbetalats helt – även därefter håller inne med utdelning och inte betalar ut några kuponger som den inte är juridiskt skyldig att betala ut. Därigenom säkerställs i enlighet med punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet att BayernLB inte använder statligt stöd till ersättning för egna medel om vinsterna inte räcker till för sådan ersättning. Dessutom kommer det utökade utdelnings- och hybridkapitalförbudet att underlätta för BayernLB att följa återbetalningsplanen.

| (198) | En annan aspekt rör Sparkassenverband, som visserligen var delägare i BayernLB, men som inte deltog i 2008 års räddningsåtgärder. Även om Sparkassenverbands andel har minskat betydligt på grund av att man inte deltog i räddningen, har Sparkassenverband nu gått med på att bidra med ytterligare medel. |
| --- | --- |

(198)

En annan aspekt rör Sparkassenverband, som visserligen var delägare i BayernLB, men som inte deltog i 2008 års räddningsåtgärder. Även om Sparkassenverbands andel har minskat betydligt på grund av att man inte deltog i räddningen, har Sparkassenverband nu gått med på att bidra med ytterligare medel.

| (199) | För det första har sparbankerna (som, såsom framgår av skäl 76, för närvarande innehar enstaka passiva innehav) gått med på att ta tillbaka dessa passiva innehav på totalt cirka [770–810] miljoner euro [...] för att förbättra kvaliteten på bankens kapital och säkerställa att det kapital som de tillhandahåller även i fortsättningen kommer att kunna godtas som EBA-primärkapital. I gengäld kommer Sparkassenverband att tillföra [810–840] miljoner euro i form av eget kapital och därmed öka sin andel i BayernLB (70). På så sätt förlorar sparbankerna sitt anspråk på säkra räntebetalningar, utan att de på medellång sikt (på grund av utdelningsförbudet) kommer att erhålla motsvarande utdelning. |
| --- | --- |

(199)

För det första har sparbankerna (som, såsom framgår av skäl 76, för närvarande innehar enstaka passiva innehav) gått med på att ta tillbaka dessa passiva innehav på totalt cirka [770–810] miljoner euro [...] för att förbättra kvaliteten på bankens kapital och säkerställa att det kapital som de tillhandahåller även i fortsättningen kommer att kunna godtas som EBA-primärkapital. I gengäld kommer Sparkassenverband att tillföra [810–840] miljoner euro i form av eget kapital och därmed öka sin andel i BayernLB (70). På så sätt förlorar sparbankerna sitt anspråk på säkra räntebetalningar, utan att de på medellång sikt (på grund av utdelningsförbudet) kommer att erhålla motsvarande utdelning.

| (200) | För det andra har Sparkassenverband förklarat sig villigt att förvärva LBS till slutet av 2012 till ett pris av 818,3 miljoner euro. Vid fastställandet av priset har Sparkassenverband inte gjort något avdrag trots det faktum att sparbankerna är den viktigaste distributionskanalen för LBS-produkter. En privat investerare hade eventuellt gjort ett sådant avdrag. |
| --- | --- |

(200)

För det andra har Sparkassenverband förklarat sig villigt att förvärva LBS till slutet av 2012 till ett pris av 818,3 miljoner euro. Vid fastställandet av priset har Sparkassenverband inte gjort något avdrag trots det faktum att sparbankerna är den viktigaste distributionskanalen för LBS-produkter. En privat investerare hade eventuellt gjort ett sådant avdrag.

| (201) | Till följd av dessa åtgärder kommer Sparkassenverbands andel, som hade sjunkit till 6 %, att öka avsevärt, möjligtvis upp till 25 %. |
| --- | --- |

(201)

Till följd av dessa åtgärder kommer Sparkassenverbands andel, som hade sjunkit till 6 %, att öka avsevärt, möjligtvis upp till 25 %.

| (202) | Slutligen bör det påpekas att Tyskland helt och fullt kommer att återfå den fördel som BayernLB:s erhåller från garantin för tillgångarna (riskgarantin) i den mån den överstiger det verkliga ekonomiska värdet. Banken och dess aktieägare kan därför anses delta i bördan i en tillräcklig utsträckning och de tvivel som kom till uttryck i beslutet att inleda förfarandet kan därför anses vara undanröjda. |
| --- | --- |

(202)

Slutligen bör det påpekas att Tyskland helt och fullt kommer att återfå den fördel som BayernLB:s erhåller från garantin för tillgångarna (riskgarantin) i den mån den överstiger det verkliga ekonomiska värdet. Banken och dess aktieägare kan därför anses delta i bördan i en tillräcklig utsträckning och de tvivel som kom till uttryck i beslutet att inleda förfarandet kan därför anses vara undanröjda.

Åtgärder som syftar till att begränsa snedvridningen av konkurrensen

| (203) | Enligt omstruktureringsmeddelandet ska omstruktureringsplanen dessutom innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade till snedvridningen av konkurrensen på de marknader där den stödmottagande banken kommer att vara verksam efter omstruktureringen. Vilka sådana åtgärder som vidtas och hur de utformas kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats, för det andra de specifika förutsättningarna på de marknader där den stödmottagande banken kommer att vara verksam. Dessutom måste kommissionen beakta storleken på den stödmottagande bankens eget bidrag och ansvarsfördelningen under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(203)

Enligt omstruktureringsmeddelandet ska omstruktureringsplanen dessutom innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade till snedvridningen av konkurrensen på de marknader där den stödmottagande banken kommer att vara verksam efter omstruktureringen. Vilka sådana åtgärder som vidtas och hur de utformas kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats, för det andra de specifika förutsättningarna på de marknader där den stödmottagande banken kommer att vara verksam. Dessutom måste kommissionen beakta storleken på den stödmottagande bankens eget bidrag och ansvarsfördelningen under omstruktureringsperioden.

| (204) | I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att de åtgärder som föreslagits för att begränsa snedvridningen av konkurrensen var otillräckliga. Den uppdaterade omstruktureringsplanen omfattar ytterligare åtgärder som avser att begränsa snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

(204)

I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att de åtgärder som föreslagits för att begränsa snedvridningen av konkurrensen var otillräckliga. Den uppdaterade omstruktureringsplanen omfattar ytterligare åtgärder som avser att begränsa snedvridningar av konkurrensen.

| (205) | Stödbeloppet uppgår i förevarande fall till cirka 15,8 miljarder euro i kapitalstöd och består av rekapitaliseringen på 10 miljarder euro, riskgarantin på 4,8 miljarder euro och BayernLabos överföring av kapital på 1 miljard euro till BayernLB. Detta belopp omfattar inte vare sig SoFFins ansvarsgarantier på cirka 15 miljarder euro (varav 5 miljarder euro redan har använts) (71) eller Österrikes garantier för de finansieringsmedel på 2,638 miljarder euro som BayernLB var beredd att ställa till HGAA:s förfogande även i framtiden. Stödbeloppet på 15,8 miljarder euro motsvarar 8 % av de riskvägda tillgångarna (198 miljarder euro i riskexponeringar år 2008) efter åtgärderna. Detta belopp ökar ytterligare om man tar hänsyn till den garanti på 2,638 miljarder euro som banken har erhållit av Österrike och SoFFins ansvarsgaranti på 15 miljarder euro (varav 5 miljarder euro redan har använts). Det stödbelopp som har beviljats den mottagande banken är därför mycket högt. Lika omfattande åtgärder måste vidtas för att undvika en eventuell snedvridning av konkurrensen, även om man tar hänsyn till bankens skäliga egna bidrag och bankens och aktieägarnas deltagande i bördan under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(205)

Stödbeloppet uppgår i förevarande fall till cirka 15,8 miljarder euro i kapitalstöd och består av rekapitaliseringen på 10 miljarder euro, riskgarantin på 4,8 miljarder euro och BayernLabos överföring av kapital på 1 miljard euro till BayernLB. Detta belopp omfattar inte vare sig SoFFins ansvarsgarantier på cirka 15 miljarder euro (varav 5 miljarder euro redan har använts) (71) eller Österrikes garantier för de finansieringsmedel på 2,638 miljarder euro som BayernLB var beredd att ställa till HGAA:s förfogande även i framtiden. Stödbeloppet på 15,8 miljarder euro motsvarar 8 % av de riskvägda tillgångarna (198 miljarder euro i riskexponeringar år 2008) efter åtgärderna. Detta belopp ökar ytterligare om man tar hänsyn till den garanti på 2,638 miljarder euro som banken har erhållit av Österrike och SoFFins ansvarsgaranti på 15 miljarder euro (varav 5 miljarder euro redan har använts). Det stödbelopp som har beviljats den mottagande banken är därför mycket högt. Lika omfattande åtgärder måste vidtas för att undvika en eventuell snedvridning av konkurrensen, även om man tar hänsyn till bankens skäliga egna bidrag och bankens och aktieägarnas deltagande i bördan under omstruktureringsperioden.

| (206) | I den nya omstruktureringsplanen anges därför en betydligt större minskning av balansomslutningen än i den ursprungliga omstruktureringsplanen. BayernLB kommer att minska sin balansomslutning med 51 % sett till tillgångarna i slutet av 2008, från 421,7 miljarder euro till 206 miljarder euro (239,4 miljarder euro år 2015). |
| --- | --- |

(206)

I den nya omstruktureringsplanen anges därför en betydligt större minskning av balansomslutningen än i den ursprungliga omstruktureringsplanen. BayernLB kommer att minska sin balansomslutning med 51 % sett till tillgångarna i slutet av 2008, från 421,7 miljarder euro till 206 miljarder euro (239,4 miljarder euro år 2015).

| (207) | För detta ändamål är BayernLB beredd att avyttra ett stort antal inhemska och utländska dotterbolag/ägarintressen och reducera sin investeringsportfölj avsevärt. Dessa avyttringar bör ha gjorts till den [...], annars måste de berörda dotterbolagen/ägarintressena ställa in sina nya affärsverksamheter efter den [...]. I tabell 12 ges en översikt över de viktigaste ägarintressena.

  Tabell 12


  Avyttring av större ägarintressen








  Namn | Balansomslutning, i miljarder euro (72) | RWA, i miljarder euro (72) |
| --- | --- | --- | --- |
| HGAA | 44,6 | [30–35] |
| MKB | 10,8 | [7–10] |
| SaarLB | 20,6 | [6–9] |
| LB (Suisse) | 1,2 | [0–1] |
| LB Lux | 11,8 | [4–7] |
| LBS | [8–12] | [2–5] |
| GBWAG | 2,1 | [0–2] |

(207)

För detta ändamål är BayernLB beredd att avyttra ett stort antal inhemska och utländska dotterbolag/ägarintressen och reducera sin investeringsportfölj avsevärt. Dessa avyttringar bör ha gjorts till den [...], annars måste de berörda dotterbolagen/ägarintressena ställa in sina nya affärsverksamheter efter den [...]. I tabell 12 ges en översikt över de viktigaste ägarintressena.

Tabell 12

Avyttring av större ägarintressen

Namn

Balansomslutning, i miljarder euro (72)

RWA, i miljarder euro (72)

HGAA

44,6

[30–35]

MKB

10,8

[7–10]

SaarLB

20,6

[6–9]

LB (Suisse)

1,2

[0–1]

LB Lux

11,8

[4–7]

LBS

[8–12]

[2–5]

GBWAG

2,1

[0–2]

| (208) | Dessa avyttringar omfattar bankens samtliga internationella kreditinstitut. Avyttringen av HGAA, som verkade vara i behov av omstruktureringsstöd redan 2008, har bidragit till att återställa lönsamheten för BayernLB. Men även om man inte tar hänsyn till HGAA vid värderingen av omfattningen av åtgärderna för att begränsa snedvridningar av konkurrensen, uppgår minskningen av balansomslutningen fortfarande till 45 % (421,7 miljarder euro – 44,6 miljarder euro = 377,4 miljarder euro jämfört med 206 miljarder euro). |
| --- | --- |

(208)

Dessa avyttringar omfattar bankens samtliga internationella kreditinstitut. Avyttringen av HGAA, som verkade vara i behov av omstruktureringsstöd redan 2008, har bidragit till att återställa lönsamheten för BayernLB. Men även om man inte tar hänsyn till HGAA vid värderingen av omfattningen av åtgärderna för att begränsa snedvridningar av konkurrensen, uppgår minskningen av balansomslutningen fortfarande till 45 % (421,7 miljarder euro – 44,6 miljarder euro = 377,4 miljarder euro jämfört med 206 miljarder euro).

| (209) | Dessutom kommer BayernLB att stänga sju internationella filialer och representationskontor och betydligt reducera de återstående filialerna i London, Paris, New York och Milano. |
| --- | --- |

(209)

Dessutom kommer BayernLB att stänga sju internationella filialer och representationskontor och betydligt reducera de återstående filialerna i London, Paris, New York och Milano.

| (210) | Med tanke på den snedvridning av konkurrensen som det höga stödbeloppet ger upphov till bedömer kommissionen det vara rimligt med en minskning av balansomslutningen med mer än hälften. En sådan minskning motsvarar kommissionens beslutspraxis när det gäller andra delstatsbanker (73). |
| --- | --- |

(210)

Med tanke på den snedvridning av konkurrensen som det höga stödbeloppet ger upphov till bedömer kommissionen det vara rimligt med en minskning av balansomslutningen med mer än hälften. En sådan minskning motsvarar kommissionens beslutspraxis när det gäller andra delstatsbanker (73).

| (211) | Utöver dessa långtgående strukturella åtgärder har BayernLB också gått med på vissa förhållningsbegränsningar. Banken har åtagit sig att iaktta en övre gräns på 500 000 euro för den (fasta och rörliga) ersättningen till personalen, ett förvärvsförbud och ett förbud mot utdelning under omstruktureringsperioden. Begränsningen av ersättningen till personalen förlängs automatiskt (om än i mindre utsträckning än när det gäller lönetaket) till dess de passiva innehaven har betalats tillbaka helt och clawback-betalningarna har genomförts, vilket antagligen inte kommer att ha skett före 2019. Genom dessa åtgärder skapas ett incitament för återbetalningen och banken hindras från att förvärva konkurrerande företag, vilket innebär att BayernLB hindras från att använda stödet till att finansiera icke-organisk tillväxt. |
| --- | --- |

(211)

Utöver dessa långtgående strukturella åtgärder har BayernLB också gått med på vissa förhållningsbegränsningar. Banken har åtagit sig att iaktta en övre gräns på 500 000 euro för den (fasta och rörliga) ersättningen till personalen, ett förvärvsförbud och ett förbud mot utdelning under omstruktureringsperioden. Begränsningen av ersättningen till personalen förlängs automatiskt (om än i mindre utsträckning än när det gäller lönetaket) till dess de passiva innehaven har betalats tillbaka helt och clawback-betalningarna har genomförts, vilket antagligen inte kommer att ha skett före 2019. Genom dessa åtgärder skapas ett incitament för återbetalningen och banken hindras från att förvärva konkurrerande företag, vilket innebär att BayernLB hindras från att använda stödet till att finansiera icke-organisk tillväxt.

| (212) | Dessutom kommer BayernLB att både till omfattning och absolut volym begränsa de övriga internationella verksamheterna på områdena storföretag, projektfinansiering och fastigheter i enlighet med bilaga I. Detta kommer att frigöra kapacitet för andra marknadsaktörer på BayernLB:s kärnmarknader. |
| --- | --- |

(212)

Dessutom kommer BayernLB att både till omfattning och absolut volym begränsa de övriga internationella verksamheterna på områdena storföretag, projektfinansiering och fastigheter i enlighet med bilaga I. Detta kommer att frigöra kapacitet för andra marknadsaktörer på BayernLB:s kärnmarknader.

| (213) | Vidare har Tyskland gått med på att BayernLB drar sig tillbaka inom vissa verksamheter såsom fartygs- och flygplansfinansiering. Även finansieringen till den offentliga sektorn utanför Bayern kommer att ställas in. |
| --- | --- |

(213)

Vidare har Tyskland gått med på att BayernLB drar sig tillbaka inom vissa verksamheter såsom fartygs- och flygplansfinansiering. Även finansieringen till den offentliga sektorn utanför Bayern kommer att ställas in.

| (214) | Med tanke på denna kombination av olika åtgärder samt konstaterandet ovan att det egna bidraget och ansvarsfördelningen är rimliga, anser kommissionen att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att begränsa eventuell snedvridning av konkurrensen, även med tanke på det höga stödbelopp som BayernLB har erhållit. |
| --- | --- |

(214)

Med tanke på denna kombination av olika åtgärder samt konstaterandet ovan att det egna bidraget och ansvarsfördelningen är rimliga, anser kommissionen att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att begränsa eventuell snedvridning av konkurrensen, även med tanke på det höga stödbelopp som BayernLB har erhållit.

Genomförande och övervakning

| (215) | Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet måste regelbundna rapporter lämnas för att kommissionen ska kunna kontrollera om den nya omstruktureringsplanen genomförs på vederbörligt sätt. Den första rapporten ska läggas fram senast sex månader efter godkännandet av omstruktureringsplanen. För detta ändamål bör Tyskland utse en övervakningsförvaltare och lämna in en övervakningsrapport två gånger om året. |
| --- | --- |

(215)

Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet måste regelbundna rapporter lämnas för att kommissionen ska kunna kontrollera om den nya omstruktureringsplanen genomförs på vederbörligt sätt. Den första rapporten ska läggas fram senast sex månader efter godkännandet av omstruktureringsplanen. För detta ändamål bör Tyskland utse en övervakningsförvaltare och lämna in en övervakningsrapport två gånger om året.

| (216) | De enskilda återbetalningarna måste godkännas av den tyska tillsynsmyndigheten BaFin. Om banken inte når de mål som anges i återbetalningsplanen måste Tyskland inkomma med en reviderad omstruktureringsplan till kommissionen i enlighet med punkt 4 i bilaga II. Vid en sådan ny anmälan krävs i allmänhet att ytterligare åtgärder vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(216)

De enskilda återbetalningarna måste godkännas av den tyska tillsynsmyndigheten BaFin. Om banken inte når de mål som anges i återbetalningsplanen måste Tyskland inkomma med en reviderad omstruktureringsplan till kommissionen i enlighet med punkt 4 i bilaga II. Vid en sådan ny anmälan krävs i allmänhet att ytterligare åtgärder vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

| (217) | Kommissionen godkänner att det genom en ytterligare minskning av riskexponeringarna enligt punkt 33 i bilaga I kommer att säkerställas att BayernLB kan betala tillbaka den återstående delen av det passiva innehavet under 2017. Kommissionen har grundat sin bedömning på den minskning av riskexponeringarna som godkändes för de enskilda segmenten inom de intervall som anges i punkt 33 i bilaga I och de bieffekter för respektive verksamhetsområde som dessa minskningar innebär. Om BayernLB i samband med genomförandet av planen på grund av nya tillsynrättsrättsliga regler eller på grund av den makroekonomiska utvecklingen finner optimeringsmöjligheter som rör de angivna intervallen, bör Tyskland underrätta kommissionen om dessa avvikelser, om inte avvikelsen för ett segment uppgår till högst [10–15] % 2017 och den totala minskningen håller sig inom ramen för den totala minskning som anges i punkt 33 i bilaga I och inte påverkar BayernLB:s lönsamhet enligt omstruktureringsplanen. Om en ny ansökan görs kommer kommissionen att undersöka om förändringarna bidrar till att maximera effekten på sänkningen av kapitalkravet samtidigt som de minimerar de negativa bieffekterna och därför inte påverkar lönsamheten för banken. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen godkänner att det genom en ytterligare minskning av riskexponeringarna enligt punkt 33 i bilaga I kommer att säkerställas att BayernLB kan betala tillbaka den återstående delen av det passiva innehavet under 2017. Kommissionen har grundat sin bedömning på den minskning av riskexponeringarna som godkändes för de enskilda segmenten inom de intervall som anges i punkt 33 i bilaga I och de bieffekter för respektive verksamhetsområde som dessa minskningar innebär. Om BayernLB i samband med genomförandet av planen på grund av nya tillsynrättsrättsliga regler eller på grund av den makroekonomiska utvecklingen finner optimeringsmöjligheter som rör de angivna intervallen, bör Tyskland underrätta kommissionen om dessa avvikelser, om inte avvikelsen för ett segment uppgår till högst [10–15] % 2017 och den totala minskningen håller sig inom ramen för den totala minskning som anges i punkt 33 i bilaga I och inte påverkar BayernLB:s lönsamhet enligt omstruktureringsplanen. Om en ny ansökan görs kommer kommissionen att undersöka om förändringarna bidrar till att maximera effekten på sänkningen av kapitalkravet samtidigt som de minimerar de negativa bieffekterna och därför inte påverkar lönsamheten för banken.

Slutsats om omstruktureringen

| (218) | Med tanke på bankens prognoser och med hänsyn till de senaste tillsynsrättsliga kraven som, liksom Basel III-reglerna, föreskriver en kapitalbas innehållande över 9 % primärkapital och en kapitalreserv, lämpar sig omstruktureringsåtgärderna och åtagandena från Tysklands sida för att återställa den långsiktiga lönsamheten för BayernLB och kompensera för den snedvridning av konkurrensen som orsakas av stödåtgärderna. Under förutsättning att en del av stödet återbetalas och en clawback görs säkerställs också genom omstruktureringsplanen att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och att banken lämnar ett tillräckligt stort eget bidrag. Under förutsättning att återbetalningsskyldigheten enligt bilaga II uppfylls kan alltså omstruktureringsstödet anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(218)

Med tanke på bankens prognoser och med hänsyn till de senaste tillsynsrättsliga kraven som, liksom Basel III-reglerna, föreskriver en kapitalbas innehållande över 9 % primärkapital och en kapitalreserv, lämpar sig omstruktureringsåtgärderna och åtagandena från Tysklands sida för att återställa den långsiktiga lönsamheten för BayernLB och kompensera för den snedvridning av konkurrensen som orsakas av stödåtgärderna. Under förutsättning att en del av stödet återbetalas och en clawback görs säkerställs också genom omstruktureringsplanen att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och att banken lämnar ett tillräckligt stort eget bidrag. Under förutsättning att återbetalningsskyldigheten enligt bilaga II uppfylls kan alltså omstruktureringsstödet anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

6.   FÖRDEL FÖR SPARKASSENVERBAND

| (219) | Kommissionens farhågor att Sparkassenverband inte i tillräcklig utsträckning bidrar till ansvarsfördelningen och har gynnats av räddningsåtgärden är också undanröjda. I beslutet att inleda förfarandet antydde kommissionen att den under det formella granskningsförfarandet eventuellt skulle komma att kontrollera riktigheten hos BayernLB:s bedömning och därmed beräkningen av Sparkassenverbands resterande andelar. Därför skickade kommissionen en begäran till Tyskland om upplysningar om Sparkassenverbands bidrag till räddningen. Genom omvandlingen av sparbankernas passiva innehav och det därpå följande kapitaltillskottet från Sparkassenverband, vars andel därmed kommer att öka, har en lämplig ansvarsfördelning uppnåtts. Vidare kunde kommissionen inte fastställa några oegentligheter i samband med den värdering av banken som låg till grund för tilldelningen av andelar under 2008. Det finns därför ingen anledning att ytterligare utreda tvivel rörande Sparkassenverband i detta avseende. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionens farhågor att Sparkassenverband inte i tillräcklig utsträckning bidrar till ansvarsfördelningen och har gynnats av räddningsåtgärden är också undanröjda. I beslutet att inleda förfarandet antydde kommissionen att den under det formella granskningsförfarandet eventuellt skulle komma att kontrollera riktigheten hos BayernLB:s bedömning och därmed beräkningen av Sparkassenverbands resterande andelar. Därför skickade kommissionen en begäran till Tyskland om upplysningar om Sparkassenverbands bidrag till räddningen. Genom omvandlingen av sparbankernas passiva innehav och det därpå följande kapitaltillskottet från Sparkassenverband, vars andel därmed kommer att öka, har en lämplig ansvarsfördelning uppnåtts. Vidare kunde kommissionen inte fastställa några oegentligheter i samband med den värdering av banken som låg till grund för tilldelningen av andelar under 2008. Det finns därför ingen anledning att ytterligare utreda tvivel rörande Sparkassenverband i detta avseende.

SLUTSATSER

| (220) | Mot bakgrund av de åtaganden som Tyskland gjort i fråga om omstruktureringen och de villkor som anges i bilaga II angående återbetalningen av en del av stödet och clawback-betalningen, drar kommissionen slutsatsen att riskgarantin är i linje med avsnitt 5 i meddelandet om värdeminskade tillgångar, att omstruktureringsstödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och att snedvridningen av konkurrensen förhindras i en tillräcklig utsträckning samt att den föreslagna omstruktureringsplanen lämpar sig för att återställa den långsiktiga lönsamheten för BayernLB. Omstruktureringsstödet bör därmed anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(220)

Mot bakgrund av de åtaganden som Tyskland gjort i fråga om omstruktureringen och de villkor som anges i bilaga II angående återbetalningen av en del av stödet och clawback-betalningen, drar kommissionen slutsatsen att riskgarantin är i linje med avsnitt 5 i meddelandet om värdeminskade tillgångar, att omstruktureringsstödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och att snedvridningen av konkurrensen förhindras i en tillräcklig utsträckning samt att den föreslagna omstruktureringsplanen lämpar sig för att återställa den långsiktiga lönsamheten för BayernLB. Omstruktureringsstödet bör därmed anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslutet av den 25 juli 2012 i det statliga stödärendet SA.28487 (C 16/09 ex N 254/09) Tyskland och Österrike till förmån för Bayerische Landesbank upphävs.

Artikel 2

1.   Följande åtgärder utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget:

| a) | Delstaten Bayerns rekapitalisering av Bayerische Landesbank till ett belopp av 10 miljarder euro. |
| --- | --- |

a)

Delstaten Bayerns rekapitalisering av Bayerische Landesbank till ett belopp av 10 miljarder euro.

| b) | Den garanti på 4,8 miljarder euro för den andra förlusten som delstaten Bayern har beviljat Bayerische Landesbank i form av en riskgaranti. |
| --- | --- |

b)

Den garanti på 4,8 miljarder euro för den andra förlusten som delstaten Bayern har beviljat Bayerische Landesbank i form av en riskgaranti.

| c) | De ansvarsgarantier på 15 miljarder euro som Bayerische Landesbank har erhållit från Tyskland. |
| --- | --- |

c)

De ansvarsgarantier på 15 miljarder euro som Bayerische Landesbank har erhållit från Tyskland.

| d) | Den garanti som Bayerische Landesbank har erhållit från Österrike avseende finansieringen på 2,638 miljarder euro. |
| --- | --- |

d)

Den garanti som Bayerische Landesbank har erhållit från Österrike avseende finansieringen på 2,638 miljarder euro.

| e) | Bayerische Landesbodenkreditanstalts överföring av kapital från delstaten Bayern till Bayerische Landesbank till ett belopp av 1 miljard euro. |
| --- | --- |

e)

Bayerische Landesbodenkreditanstalts överföring av kapital från delstaten Bayern till Bayerische Landesbank till ett belopp av 1 miljard euro.

2.   De statliga stöd som avses i punkt 1 är, med beaktande av åtagandena i bilagorna I och III och med förbehåll för att villkoren i bilaga II uppfylls, förenliga med den inre marknaden.

Artikel 3

Tyskland ska se till att den omstruktureringsplan som överlämnades den 6 juni 2012 och kompletterades den 12 juni 2012, inklusive åtagandena i bilagorna I och III och villkoren i bilaga II, till fullo genomförs i enlighet med den tidsplan som anges i dessa bilagor.

Artikel 4

Tyskland ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Österrike.

Utfärdat i Bryssel den 5 februari 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 134, 13.6.2009, s. 31; EUT C 85, 31.3.2010, s. 21; EUT C 266, 1.10.2010, s. 5.

1

(2)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget och artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget är huvudsakligen identiska. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i tillämpliga fall tolkas som hänvisningar till artiklarna 87 respektive 88 i EG-fördraget.

2

(3)  Kommissionens beslut av den 18 december 2008 i stödärende N 615/08, BayernLB (EUT C 80, 3.4.2009, s. 4).

3

(4)  Kommissionens beslut av den 9 december 2008 i stödärende N 557/08 om åtgärder enligt lagen om stabilitet på finansmarknaden (Finanzmarktstabilitätsgesetz) och lagen om stärkande av interbankmarknaden (Interbankmarktstärkungsgesetz) för kreditinstitut och försäkringsbolag i Österrike (EUT C 3, 8.1.2009, s. 2). Senast förlängt till den 30 juni 2011 genom kommissionens beslut av den 16 december 2010 i stödärende SA.32018 (2010/N) (EUT C 20, 21.1.2011, s. 3).

4

(5)  Stödärende C 16/09 (EUT C 134, 13.6.2009, s. 31).

5

(6)  De effekter som stödåtgärderna till förmån för HGAA har på banken kommer att bli föremål för ett separat beslut.

6

(7)  EUT C 85, 31.3.2010, s. 21.

7

(8)  EUT C 266, 1.10.2010, s. 5.

8

(9)  Hädanefter SA.32554 (09/C) – Omstruktureringsstöd för Hypo Group Alpe Adria.

9

(10)  Basel III är det internationella regelverket för banker som består av en omfattande uppsättning reformåtgärder som utarbetats av Baselkommittén för banktillsyn för att stärka regleringen, tillsynen och riskhanteringen inom banksektorn.

10

(11)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011) 452 slutlig). Den 20 juli 2011 antog kommissionen ett lagstiftningspaket som syftar till att stärka regleringen av banksektorn. Genom detta paket (det så kallade CRD IV-paketet) ersätts de nuvarande kapitalkravsdirektiven (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (EUT L 177, 30.6.2006, s. 1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (EUT L 177, 30.6.2006, s. 201)) av ett direktiv och den ovan nämnda förordningen.

11

(12)  En utförlig beskrivning återfinns i beslutet att inleda förfarandet, s. 2.

12

(13)  Före 2008 års räddningsåtgärder innehade delstaten Bayern och Sparkassenverband 50 % vardera av aktierna.

13

(14)  BayernLB använder termen riskexponeringar som det begrepp som tillsynsmyndigheten använder sig av vid beräkningen av kapitaltäckningskvoterna. I samband med stresstestet i december 2011 använde Europeiska bankmyndigheten (EBA) termen ”riskvägda tillgångar” (RWA) när den hänvisade till BayernLB:s riskexponeringar. I detta beslutbetecknar kommissionen riskexponeringar även som RWA.

14

(15)  Affärshemlighet.

15

(16)  Kommissionens beslut 2006/739/EG av den 20 oktober 2004 om ett stöd som Tyskland beviljat till förmån för Bayerische Landesbank – Girozentrale (EUT L 307, 7.11.2006, s. 81).

16

(17)  Räddningsbeslutet innehåller en detaljerad beskrivning av kapitaltillskottet (skälen 13 ff.).

17

(18)  I det utlåtande som lades fram av Ernst & Young den 14 januari 2010 angående BayernLB:s värde den 18 december 2008 uppskattades sparbankernas andel uppgå till [< 5] %. Med tanke på det pågående stödförfarandet fattades inget formellt beslut om Sparkassenverbands andel.

18

(19)  Räddningsbeslutet innehåller en detaljerad beskrivning av riskgarantin (skälen 20 ff.).

19

(20)  Som framgår av skäl 23 i räddningsbeslutet var avvecklingen så planerad att portföljen skulle sjunka till under [4–6] miljarder euro inom sex år från ställandet av garantin. Enligt anmälan skulle den återstående portföljen sedan säljas på marknaden i samförstånd med garanten. Därför utgick de bayerska myndigheterna och banken från att – som framgår av punkt 23 i räddningsbeslutet – garantins löptid med största sannolikhet inte skulle överstiga sex år.

20

(21)  Det rör sig här om en Monte Carlo-simulering som används för att beräkna förväntade förluster för trancher av en given statisk portfölj av tillgångar. Den tillämpas av kreditvärderare hos Moody's Investors Service för att dela ut statiska syntetiska CDO-betyg. Jämförbara modeller och metoder användes även för att beräkna den förväntade förlusten vid andra åtgärder avseende värdeminskade tillgångar.

21

(22)  Se kommissionens beslut av den 27 oktober 2008 i stödärende N 512/08, Räddmimgspaket för kreditinstitut i Tyskland, ersatt av kommissionens beslut av den 12 december 2008 i stödärende N 625/08, Räddningspaket för finansinstitut i Tyskland, förlängt genom kommissionens beslut av den 22 juni 2009 i stödärende N 330/09 (EUT C 160, 14.7.2009, s. 4) och kommissionens beslut av den 23 juni 2010 i stödärende N 222/10 (EUT C 178, 3.7.2010, s. 1), åter giltigt genom kommissionens beslut av den 5 mars 2012 i stödärende SA.34345 (12/N) (EUT C 108, 14.4.2012, s. 2), senast förlängt genom kommissionens beslut av den 29 juni 2012 i stödärende SA.34897 (12/N), ännu inte offentliggjort.

22

Räddmimgspaket för kreditinstitut i Tyskland

Räddningspaket för finansinstitut i Tyskland

(23)  Andelskapital ger ingen rösträtt.

23

(24)  Se fotnot 4.

24

(25)  Denna åtgärd och därmed sammanhängande åtgärder godkändes av kommissionen den 23 december 2009 (se fotnot 7).

25

(26)  Republiken Österrikes räddning av HGAA enligt ovanstående villkor innebar att BayernLB tvingades skriva av HGAA:s hela bokförda värde på 2,3 miljarder euro och avstå från fordringar för redan tillhandahållna lån motsvarande 825 miljoner euro.

26

(27)  EU:s definition av små och medelstora företag (SMF) stämmer inte överens med hur medelstora företag normalt sett definieras i Tyskland. Med medelstora företag avses i detta beslut företag med en omsättning på upp till 1 miljard euro.

27

(28)  En förklaring till vad som avses med anknytning till Tyskland ges i punkt 6 i bilaga I.

28

anknytning till Tyskland

(29)  Särskilt mot bakgrund av den nyligen introducerade bankavgiften – som inte bestäms utifrån vinsten – och lagen om lån i utländsk valuta. Flera klagomål har inkommit till kommissionen avseende dessa båda åtgärder.

29

(30)  Eftersom BayernLB under de senaste åren gick med förlust var man tvungen att skriva ner det nominella värdet av sparbankernas passiva innehav som ingick i förlusten från [770–810] miljoner euro till [700–750] miljoner euro.

30

(31)  Alternativt kan de passiva innehaven också omvandlas till eget kapital, utan att kapitalet först återbetalas och sedan återförs.

31

(32)  För fullständighetens skull bör det i detta sammanhang även nämnas att anpassningarna i två fall även medförde positiva effekter, dels genom att de effekter som var att vänta av att Basel III uppdaterades ([...] euro), dels genom att planerna för omstruktureringsenheten uppdaterades ([...] miljoner euro).

32

(33)  BayernLB utgår från en kapitaltäckningskvot på 10 % vid sina beräkningar av räntabiliteten på det egnakapitalet (REK).

33

(34)  Inklusive MKB som ska säljas senast den [...]. [...] utan MKB:s personalkapacitet.

34

(35)  Vid beräkningen av REK utgår BayernLB från EBA-primärkapitalet som approximativt värde för detegna kapitalet och en EBA-primärkapitalkvot på 10 %. Antagandet om en EBA-primärkapitalkvot på 10 %har ingen snedvridande effekt på denna jämförande lönsamhetsanalys.

35

(36)  Värdena på denna rad avser hela BayernLB-koncernen och omfattar även verksamhetsområden sominte är specificerade ovan.

36

(37)  Nedan kallade skulder med ansvarsgaranti.

37

skulder med ansvarsgaranti

(38)  MKB beviljade lån i utländsk valuta i schweiziska franc och euro till privatkunder för förvärv av fastigheter, vanligtvis för förvärv av det egna hemmet. Den schweiziska francen ökade dock kraftigt i värde med tiden, så att kostnaden för att betala skulden i den utländska valutan vida översteg fördelarna med ett lån med en betydligt lägre ränta jämfört med ett lån i den inhemska valutan. För att avlasta låntagaren antog det ungerska parlamentet i september en lag om lån i utländsk valuta som gav privatpersoner rätt att återbetala lån i utländsk valuta till en kurs långt under marknadskursen.

38

(39)  BayernLabo beviljar i sin egenskap som utvecklingsbank BayernLB statligt subventionerade lån.

39

(40)  Vid beräkningen av REK utgår BayernLB ifrån en primärkapitalkvot på 10 % och använder sig av detlagstadgade primärkapitalet som approximativt värde för det egna kapitalet.

40

(41)  Vid beräkningen av REK utgår BayernLB från en primärkapitalkvot på 10 % och använder sig av detlagstadgade primärkapitalet som approximativt värde för det egna kapitalet.

41

(42)  Inklusive retroaktiva clawback-betalningar sedan 2010.

42

(43)  Inklusive retroaktiva clawback-betalningar sedan 2010.

43

(44)  Se fotnot 3.

44

(45)  Se kommissionens beslut 2009/775/EG av den 21 oktober 2008 om det statliga stöd C 10/08 (ex NN 7/08) som Tyskland har genomfört till förmån för IKB Deutsche Industriebank AG (EUT L 278, 23.10.2009, s. 32, skäl 77), kommissionens beslut av den 18 november 2009 i stödärende N 428/09 Lloyds (EUT C 46, 24.2.2010, s. 2), kommissionens beslut av den 20 maj 2010 i stödärende N 256/09 Ethias (EUT C 252, 18.6.2010, s. 5), kommissionens beslut av den 4 november 2009 i stödärende C 32/09 Sparkasse KölnBonn (EUT C 2, 6.1.2010, s. 1).

45

(46)  EUT C 72, 26.3.2009, s. 1.

46

(47)  Se dom i mål C-334/07 P, kommissionen mot Freistaat Sachsen, REG 2008, s. I-9465, punkt 53, där domstolen fastställer att en anmäld åtgärd ska bedömas enligt de bestämmelser som gäller då beslut meddelas.

47

(48)  Se kommissionens beslut 2010/606/EU av den 26 februari 2010 om det statliga stöd C 9/09 (f.d. NN 49/08, NN 50/08 och NN 45/08) som Belgien, Frankrike och Luxemburg har genomfört till förmån för Dexia SA (EUT L 274, 19.10.2010, s. 54, skäl 153), kommissionens beslut av den 20 september 2011 i stödärende C 29/09 HSH, har ännu inte offentliggjorts, skäl 155.

48

(49)  60 % av det nominella värdet; se skäl 26 i beslutet att inleda förfarandet.

49

(50)  Se fotnot 21.

50

(51)  I detta sammanhang har Tyskland hävdat att målet alltid varit en finansiell omstrukturering av HGAA, även om Österrike inte hade ingripit.

51

(52)  Se fotnot 15.

52

(53)  EUT C 356, 6.12.2011, s. 7.

53

(54)  Se punkt 3 i bilaga I.

54

(55)  Se skälen 52 och 71.

55

(56)  Se exempelvis kommissionens beslut 2010/395/EU av den 15 december 2009 om det statliga stöd C 17/09 (f.d. N 265/09) som Tyskland har genomfört för rekapitalisering av Landesbank Baden-Würtemberg (EUT L 188, 21.7.2010, s. 1).

56

(57)  Se skälen 64 och 65 i LBBW-beslutet. Enligt gällande lagstiftning måste minst 50 % av det tillsynsrättsliga egna kapitalet bestå av Tier 1-kapital. Med andra ord uppfyller kapitalbasen de tillsynsrättsliga kraven om den till minst 50 % utgörs av Tier 1-kapital och till högst 50 % av Tier 2-kapital. Enligt Europeiska centralbankens rekommendation av den 20 november 2008 om rekapitaliseringsåtgärder föreligger en prisskillnad på 1,5 % mellan Tier 1-kapital och Tier 2-kapital, och därför är det lämpligt att sänka ersättningen för Tier 2-kapital med 150 räntepunkter. Om man i enlighet med rekapitaliseringsmeddelandet (kommissionens meddelande – Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen, EUT C 10, 15.1.2009, s. 2) betraktar 7 % som lämplig ersättning för Tier 1-kapital utan kapitaltillskott, bör ersättningen för Tier 2-kapital vara 5,5 %. Medelvärdet av de två räntesatserna är 6,25 %.

57

(58)  EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

58

(59)  Exempelvis Commerzbank AG, Landesbank Baden-Württemberg (LBBW), HSH Nordbank AG och NordLB.

59

(60)  2011 grundade BayernLB exempelvis en filial i Düsseldorf.

60

(61)  Den REK som anges i tabell 4 beräknades utifrån en kapitaltäckningskvot på 10 %, vilken dock inte uppnås om BayernLB inte återbetalar något kapital. Den ger därför inte en korrekt bild av den REK som uppnås om ingen återbetalning sker.

61

(62)  Se tabell 4.

62

(63)  Se tabell 1.

63

(64)  Se exempelvis beslut 2012/477/EU.

64

(65)  Beslut 2010/395/EU där medlemsstaten går med på att banken strävar efter en REK efter skatt på högst 10–12 %, beslut 2012/477/EU där banken ska uppnå en REK på 6,9 % år 2014 och kommissionens beslut av den 25 juli 2012 i stödärende SA.34381 (2012N) NordLB, där banken ska uppnå en REK på 7,3 % år 2016, ännu inte publicerat.

65

(66)  Se punkt 11 i omstruktureringsmeddelandet.

66

(67)  Beslut SA.34381 (2012/N).

67

(68)  Se exempelvis kommissionens beslut av den 30 mars 2012 i stödärende SA.34539 (2012/N), Commerzbank, ännu inte offentliggjort.

68

(69)  Se fotnot 44.

69

(70)  Alternativt kan de passiva innehaven också omvandlas till eget kapital, utan att kapitalet först återbetalas och sedan åter tillförs.

70

(71)  Se skäl 44.

71

(72)  Värden för 2008.

72

(73)  Beslut 2012/477/EU, där det visserligen inte företogs någon fullständig clawback, men balansomslutningen minskades med 60 %.

73

---

BILAGA I

A.   ALLMÄNNA ÅTAGANDEN

| 1. | [Omstruktureringsperiod] Omstruktureringsperioden slutar den 31 december 2015. Om inget annat sägs i aktuellt åtagande gäller nedanstående förpliktelser under omstruktureringsperioden. Om en återbetalning i enlighet med punkterna 2 och 3 i bilaga II sker först efter detta datum ska punkterna 4, 6–8, 18–22, 24, 25, 27 och 28 i denna bilaga I fortsätta att gälla tills banken har uppfyllt sina betalningsåtaganden fullt ut, dock som längst till den 31 december 2018. |
| --- | --- |

1.

[Omstruktureringsperiod] Omstruktureringsperioden slutar den 31 december 2015. Om inget annat sägs i aktuellt åtagande gäller nedanstående förpliktelser under omstruktureringsperioden. Om en återbetalning i enlighet med punkterna 2 och 3 i bilaga II sker först efter detta datum ska punkterna 4, 6–8, 18–22, 24, 25, 27 och 28 i denna bilaga I fortsätta att gälla tills banken har uppfyllt sina betalningsåtaganden fullt ut, dock som längst till den 31 december 2018.

| 2. | [Förvaltare] Att alla åtaganden och förpliktelser som anges i denna katalog uppfylls på ett fullständigt och korrekt sätt ska löpande och fullt ut övervakas och noggrant kontrolleras av en tillräckligt kvalificerad, och av BayernLB oberoende, övervakningsförvaltare. Utnämningen av övervakningsförvaltaren och dennes uppgifter regleras i ett separat avtal. |
| --- | --- |

2.

[Förvaltare] Att alla åtaganden och förpliktelser som anges i denna katalog uppfylls på ett fullständigt och korrekt sätt ska löpande och fullt ut övervakas och noggrant kontrolleras av en tillräckligt kvalificerad, och av BayernLB oberoende, övervakningsförvaltare. Utnämningen av övervakningsförvaltaren och dennes uppgifter regleras i ett separat avtal.

| 3. | [Kärnverksamhet och omstruktureringsenhet] BayernLB har inrättat en intern omstruktureringsenhet som dels ansvarar för särskilda avvecklingsportföljer, dels övervakar de ytterligare avvecklingsåtgärder som vidtas inom koncernen beträffande verksamhetsområdena och dotterbolagen. Den interna omstruktureringsenheten är funktionellt och organisatoriskt skild från de verksamhetsområden för kärnbanken och dotterbolagen/ägarintressena som ska fortsätta (nedan tillsammans kallade kärnverksamheten) och ska redovisas som ett eget segment. |
| --- | --- |

3.

[Kärnverksamhet och omstruktureringsenhet] BayernLB har inrättat en intern omstruktureringsenhet som dels ansvarar för särskilda avvecklingsportföljer, dels övervakar de ytterligare avvecklingsåtgärder som vidtas inom koncernen beträffande verksamhetsområdena och dotterbolagen. Den interna omstruktureringsenheten är funktionellt och organisatoriskt skild från de verksamhetsområden för kärnbanken och dotterbolagen/ägarintressena som ska fortsätta (nedan tillsammans kallade kärnverksamheten) och ska redovisas som ett eget segment.

B.   MINSKNING AV BALANSOMSLUTNINGEN/AVYTTRING AV VERKSAMHETSOMRÅDEN

| 4. | [Minskning av balansomslutningen – koncernnivå] BayernLB åtar sig att genom att lägga ned kontor utomlands och avyttra ägarintressen och verksamhetsområden senast den 31 december 2015 ha minskat summan av tillgångarna i balansräkningen till ca 239,4 (1) miljarder euro (2). För att säkerställa en smidig övervakning är i detta fall en ändring av växelkursen för euro/US-dollar irrelevant så länge den inte understiger [1,05–1,25] för 2012, [1,05–1,25] för 2013, [1,05–1,25] för 2014 resp. [1,05–1,25] för 2015 (3). Om denna euro/US-dollar-växelkurs underskrids kan banken efter att ha informerat övervakningsförvaltaren justera den eftersträvade balansomslutningen så att skillnaden jämfört med respektive planerad växelkurs fullt ut motsvarar växelkursfallet, om inte kommissionen med en skriftlig motivering motsätter sig en sådan justering. |
| --- | --- |

4.

[Minskning av balansomslutningen – koncernnivå] BayernLB åtar sig att genom att lägga ned kontor utomlands och avyttra ägarintressen och verksamhetsområden senast den 31 december 2015 ha minskat summan av tillgångarna i balansräkningen till ca 239,4 (1) miljarder euro (2). För att säkerställa en smidig övervakning är i detta fall en ändring av växelkursen för euro/US-dollar irrelevant så länge den inte understiger [1,05–1,25] för 2012, [1,05–1,25] för 2013, [1,05–1,25] för 2014 resp. [1,05–1,25] för 2015 (3). Om denna euro/US-dollar-växelkurs underskrids kan banken efter att ha informerat övervakningsförvaltaren justera den eftersträvade balansomslutningen så att skillnaden jämfört med respektive planerad växelkurs fullt ut motsvarar växelkursfallet, om inte kommissionen med en skriftlig motivering motsätter sig en sådan justering.

| 5. | [Minskning av omstruktureringsenhetens balansomslutning] Summan av tillgångarna i omstruktureringsenhetens balansräkning ska senast den 31 december 2015 ha minskat till ca [7,5–10] miljarder euro. Detta belopp får överskridas på grund av en i förhållande till planen förändrad euro/US-dollar-växelkurs i enlighet med punkt 4 mening 2 om de villkor som anges i punkt 4 uppfylls. |
| --- | --- |

5.

[Minskning av omstruktureringsenhetens balansomslutning] Summan av tillgångarna i omstruktureringsenhetens balansräkning ska senast den 31 december 2015 ha minskat till ca [7,5–10] miljarder euro. Detta belopp får överskridas på grund av en i förhållande till planen förändrad euro/US-dollar-växelkurs i enlighet med punkt 4 mening 2 om de villkor som anges i punkt 4 uppfylls.

| 6. | [Begränsning av verksamheten – kärnverksamheten] Kärnverksamheten inom följande verksamhetsområden begränsas på följande sätt, vilket ska leda till att affärer endast görs om anknytning till Tyskland föreligger. Med anknytning till Tyskland avses i detta sammanhang att (i) kunden eller dess moderbolag eller större dotterbolag har sitt säte i Tyskland, (ii) det rör sig om handelsfinansiering eller finansiering i samband med exportaffärer enligt [...] där riskförsäkringar är inblandade [...] (t.ex. institution för exportkrediter) och den kund som erhåller finansieringen är inköpare (offtaker) för en kund med anknytning till Tyskland i enlighet med (i), eller (iii) att projektet som ska finansieras antingen genomförs i Tyskland eller att en eller flera kunder med anknytning till Tyskland i enlighet med (i) deltar i projektet via inköps- eller användarkontrakt antingen som inköpare (offtaker) av de varor eller råvaror som ska produceras eller som användare eller innehar en ägarandel i projektbolaget på minst [15–50 %] eller övertar leveranser till en omfattning av över [30–70] % av de leveranser för projektet som ska finansieras eller (iv) kunden har stora tyska tillgångar i portföljen när det gäller affärer inom den internationella fastighetsbranschen.






  a) | [Projektfinansiering] BayernLB säkerställer att de riskvägda tillgångarna (RWA
   (4)) för projektfinansieringsaktiviteterna inom kärnverksamheten, det vill säga finansiering till företag för särskilda ändamål där hänsyn tas till företagets/investeringens kassaflödesbaserade prestation, från och med [dag då åtagandet genomförs, dvs. den 25 september 2012] inte överskrider gränsen på [3–4] miljarder euro i enlighet med den reviderade omstruktureringsplanen. |
| --- | --- | --- |

6.

[Begränsning av verksamheten – kärnverksamheten] Kärnverksamheten inom följande verksamhetsområden begränsas på följande sätt, vilket ska leda till att affärer endast görs om anknytning till Tyskland föreligger. Med anknytning till Tyskland avses i detta sammanhang att (i) kunden eller dess moderbolag eller större dotterbolag har sitt säte i Tyskland, (ii) det rör sig om handelsfinansiering eller finansiering i samband med exportaffärer enligt [...] där riskförsäkringar är inblandade [...] (t.ex. institution för exportkrediter) och den kund som erhåller finansieringen är inköpare (offtaker) för en kund med anknytning till Tyskland i enlighet med (i), eller (iii) att projektet som ska finansieras antingen genomförs i Tyskland eller att en eller flera kunder med anknytning till Tyskland i enlighet med (i) deltar i projektet via inköps- eller användarkontrakt antingen som inköpare (offtaker) av de varor eller råvaror som ska produceras eller som användare eller innehar en ägarandel i projektbolaget på minst [15–50 %] eller övertar leveranser till en omfattning av över [30–70] % av de leveranser för projektet som ska finansieras eller (iv) kunden har stora tyska tillgångar i portföljen när det gäller affärer inom den internationella fastighetsbranschen.

a)

[Projektfinansiering] BayernLB säkerställer att de riskvägda tillgångarna (RWA
   (4)) för projektfinansieringsaktiviteterna inom kärnverksamheten, det vill säga finansiering till företag för särskilda ändamål där hänsyn tas till företagets/investeringens kassaflödesbaserade prestation, från och med [dag då åtagandet genomförs, dvs. den 25 september 2012] inte överskrider gränsen på [3–4] miljarder euro i enlighet med den reviderade omstruktureringsplanen.

| b) | [International real estate] BayernLB säkerställer att RWA för de internationella fastighetstransaktioner som genomförs på de utländska kontoren inom ramen för kärnverksamheten (affärer med internationella fastighetskunder, dvs. finansiering med anknytning till Tyskland enligt definitionen i punkt 6 i och iv inom ramen för den vanliga struktureringen av transaktioner på den kommersiella fastighetsmarknaden inkl. företag för särskilda ändamål) från och med [dag då åtagandet genomförs, dvs. den 25 september 2012] inte överstiger gränsen [0,5–1] miljard euro i enlighet med den reviderade omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

b)

[International real estate] BayernLB säkerställer att RWA för de internationella fastighetstransaktioner som genomförs på de utländska kontoren inom ramen för kärnverksamheten (affärer med internationella fastighetskunder, dvs. finansiering med anknytning till Tyskland enligt definitionen i punkt 6 i och iv inom ramen för den vanliga struktureringen av transaktioner på den kommersiella fastighetsmarknaden inkl. företag för särskilda ändamål) från och med [dag då åtagandet genomförs, dvs. den 25 september 2012] inte överstiger gränsen [0,5–1] miljard euro i enlighet med den reviderade omstruktureringsplanen.

| c) | [Företagsbanktjänster] BayernLB säkerställer att RWA på området företagsbanktjänster (finansiering till storkunder) inom kärnverksamheten från och med [dag då åtagandet genomförs, dvs. den 25 september 2012] inte överstiger gränsen [9–12] miljarder euro i enlighet med den reviderade omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

c)

[Företagsbanktjänster] BayernLB säkerställer att RWA på området företagsbanktjänster (finansiering till storkunder) inom kärnverksamheten från och med [dag då åtagandet genomförs, dvs. den 25 september 2012] inte överstiger gränsen [9–12] miljarder euro i enlighet med den reviderade omstruktureringsplanen.

BayernLB kommer inte att genomföra någon transaktion tillhörande de verksamhetsområden som avses i bokstäverna a, b och c inom ett annat verksamhetsområde för att kringgå bestämmelsen om gränsen för RWA. I tveksamma fall rättar sig tilldelningen till ovan nämnda verksamhetsområden och den översända planeringsinformationen efter omstruktureringsplanen (5).

| 7. | [Överträdelse] När det gäller de RWA-gränser som anges i punkt 6 a–c






  a) | är en i förhållande till planeringen enligt punkt 4 förändrad euro/US-dollar-växelkurs så länge irrelevant som den inte underskrider följande kurser: [1,05–1,25] för 2012, [1,05–1,25] för 2013, [1,05–1,25] för 2014 resp. [1,05–1,25] för 2015 (6). Om dessa euro/US-dollar-växelkurser underskrids kan banken efter att ha informerat övervakningsförvaltaren justera RWA-gränserna så att skillnaden i förhållande till de RWA-gränser som anges i punkt 6 a–c fullt ut motsvarar växelkursfallet. Kommissionen kan motsätta sig denna anpassning genom ett skriftligt meddelande. |
| --- | --- | --- |

7.

[Överträdelse] När det gäller de RWA-gränser som anges i punkt 6 a–c

a)

är en i förhållande till planeringen enligt punkt 4 förändrad euro/US-dollar-växelkurs så länge irrelevant som den inte underskrider följande kurser: [1,05–1,25] för 2012, [1,05–1,25] för 2013, [1,05–1,25] för 2014 resp. [1,05–1,25] för 2015 (6). Om dessa euro/US-dollar-växelkurser underskrids kan banken efter att ha informerat övervakningsförvaltaren justera RWA-gränserna så att skillnaden i förhållande till de RWA-gränser som anges i punkt 6 a–c fullt ut motsvarar växelkursfallet. Kommissionen kan motsätta sig denna anpassning genom ett skriftligt meddelande.

| b) | godtas en ökning av RWA på grund av ändrade lagkrav på beräkningen av RWA i nationella eller internationella redovisningsstandarder i förhållande till det nuvarande rättsläget om kommissionen efter samråd inte har några invändningar mot detta. |
| --- | --- |

b)

godtas en ökning av RWA på grund av ändrade lagkrav på beräkningen av RWA i nationella eller internationella redovisningsstandarder i förhållande till det nuvarande rättsläget om kommissionen efter samråd inte har några invändningar mot detta.

| 8. | [Upphörande av verksamhet] – Följande verksamhetsområden är inte längre del av kärnverksamheten och ställs in:






  a) | Värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet.
  Det får inte göras några investeringar i värdepapper med bakomliggande tillgångar som delas upp i trancher eller lån som delas upp i trancher, som har en underliggande pool av fordringar eller sompå grund av sin struktur uppvisar en riskteknisk hävstångseffekt (leverage). Tillåtet kommer det även i fortsättningen att vara med egen värdepapperisering av lån till förmån för banken för refinansiering och/eller balanshantering samt köp/finansiering av skuldportföljer som inte delas upp i trancher från kärnkunder via transaktionsrelaterade värdepappersplattformar. |
| --- | --- | --- |

8.

[Upphörande av verksamhet] – Följande verksamhetsområden är inte längre del av kärnverksamheten och ställs in:

a)

Värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet.

Det får inte göras några investeringar i värdepapper med bakomliggande tillgångar som delas upp i trancher eller lån som delas upp i trancher, som har en underliggande pool av fordringar eller sompå grund av sin struktur uppvisar en riskteknisk hävstångseffekt (leverage). Tillåtet kommer det även i fortsättningen att vara med egen värdepapperisering av lån till förmån för banken för refinansiering och/eller balanshantering samt köp/finansiering av skuldportföljer som inte delas upp i trancher från kärnkunder via transaktionsrelaterade värdepappersplattformar.

| b) | Transaktionsrelaterad säkrad utlåning (secured lending)/förvärvsfinansiering (acquisition finance) utan anknytning till Tyskland.
  Banken ska inte längre syssla med transaktionsrelaterad säkrad utlåning eller förvärvsfinansiering utan anknytning till Tyskland, dvs. lånefinansierat förvärv av företag genom att en stor mängd främmande kapital används för att betala köpeskillingen, där säkerheten uteslutande eller huvudsakligen utgörs av målbolaget och dess tillgångar. |
| --- | --- |

b)

Transaktionsrelaterad säkrad utlåning (secured lending)/förvärvsfinansiering (acquisition finance) utan anknytning till Tyskland.

Banken ska inte längre syssla med transaktionsrelaterad säkrad utlåning eller förvärvsfinansiering utan anknytning till Tyskland, dvs. lånefinansierat förvärv av företag genom att en stor mängd främmande kapital används för att betala köpeskillingen, där säkerheten uteslutande eller huvudsakligen utgörs av målbolaget och dess tillgångar.

| c) | Fartygs- och flygplansfinansiering.
  Banken kommer inte längre att erbjuda någon objektrelaterad finansiering av fartyg och flygplan, dvs. finansiera förvärvet av sådana objekt, där det fartyg eller flygplan som förvärvas fungerar som huvudsaklig säkerhet. Undantagna är flygplansfinansiering som till 100 % täcks av ECA och som endast gäller exportkreditförsäkringen och inte den underliggande tillgången (ren exportfinansieringsverksamhet). |
| --- | --- |

c)

Fartygs- och flygplansfinansiering.

Banken kommer inte längre att erbjuda någon objektrelaterad finansiering av fartyg och flygplan, dvs. finansiera förvärvet av sådana objekt, där det fartyg eller flygplan som förvärvas fungerar som huvudsaklig säkerhet. Undantagna är flygplansfinansiering som till 100 % täcks av ECA och som endast gäller exportkreditförsäkringen och inte den underliggande tillgången (ren exportfinansieringsverksamhet).

| d) | Kärnbankens affärer med den offentliga sektorn utanför Bayern.
  BayernLB upphör med nyutlåning till städer, kommuner och sammanslutningar av kommuner utanför Bayern. Undantag görs för åtgärder för likviditetshantering. Offentlig-privat partnerskaps-, projekt- och exportfinansiering till förmån för kunder med anknytning till Tyskland där den offentliga sektorn är kund (offtaker) är fortfarande tillåtet. |
| --- | --- |

d)

Kärnbankens affärer med den offentliga sektorn utanför Bayern.

BayernLB upphör med nyutlåning till städer, kommuner och sammanslutningar av kommuner utanför Bayern. Undantag görs för åtgärder för likviditetshantering. Offentlig-privat partnerskaps-, projekt- och exportfinansiering till förmån för kunder med anknytning till Tyskland där den offentliga sektorn är kund (offtaker) är fortfarande tillåtet.

C.   NEDLÄGGNING AV KONTOR/FÖRSÄLJNING AV ÄGARINTRESSEN

| 9. | [Kontor] Följande BayernLB-kontor i form av filialer och representationskontor har redan stängts till nedanstående datum:






  Kontor | Datum |
| --- | --- | --- |
| Peking | 2009 |
| Tokyo | 2009 |
| Montreal | 2009 |
| Mumbai | 2009 |
| Kiev | 2010 |
| Hongkong | 2010 |
| Shanghai | 2010 |

9.

[Kontor] Följande BayernLB-kontor i form av filialer och representationskontor har redan stängts till nedanstående datum:

Kontor

Datum

Peking

2009

Tokyo

2009

Montreal

2009

Mumbai

2009

Kiev

2010

Hongkong

2010

Shanghai

2010

| 10. | Den befintliga verksamhet som inte hade avvecklats vid tidpunkten för stängningen av de kontor som anges i punkt 9 överfördes eller löper ut i enlighet med de förfallotider som gäller för respektive verksamhet. Inga nya affärsverksamheter kommer att inledas. |
| --- | --- |

10.

Den befintliga verksamhet som inte hade avvecklats vid tidpunkten för stängningen av de kontor som anges i punkt 9 överfördes eller löper ut i enlighet med de förfallotider som gäller för respektive verksamhet. Inga nya affärsverksamheter kommer att inledas.

| 11. | [Försäljning av ägarintressen] BayernLB kommer att på bästa möjliga sätt helt avyttra eller har redan avyttrat följande ägarintressen och de ägarintressen som anges i bilaga III senast vid de angivna tidpunkterna.









  Namn | Plats | Kapitalandel (%) | Tillgångar RWA (7) | Måldatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Banque LB Lux SA. | Luxemburg | 100 (8) | 6 441,3/[...] | [...] |
| DKB Immobilien AG | Berlin | 100 | | 2012 (9) |
| KGE Kommunalgrund (10) | München | 100 | | [...] |
| Stadtwerke Cottbus GmbH | Cottbus | 74,9 | | [...] |
| [...] | [...] | [...] | | [...] |
| GBW AG (11)
   (12) | München | 91,93 | | [...] |
| Landesbank Saar | Saarbrücken | 75 | [...] (13) | 2010 (14) |
| LB(Swiss) Privatbank AG | Zürich | 50 | | 2009 |
| MKB Bank Zrt (koncern) | Budapest | 89,89 | 9 360,9/[...] | [...] |
| DekaBank | Frankfurt am Main | 3,09 | | 2011 |
| Deutsche Lufthansa AG | Köln | 1,98 | | 2013 |
| KGAL GmbH & Co. KG | Grünwald | 30 (15) | | [...] |
| LBS Bayern (16) | München | 100 | [...]/[...] | 2012 |

11.

[Försäljning av ägarintressen] BayernLB kommer att på bästa möjliga sätt helt avyttra eller har redan avyttrat följande ägarintressen och de ägarintressen som anges i bilaga III senast vid de angivna tidpunkterna.

Namn

Plats

Kapitalandel (%)

Tillgångar RWA (7)

Måldatum

Banque LB Lux SA.

Luxemburg

100 (8)

6 441,3/[...]

[...]

DKB Immobilien AG

Berlin

100

2012 (9)

KGE Kommunalgrund (10)

München

100

[...]

Stadtwerke Cottbus GmbH

Cottbus

74,9

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

GBW AG (11)
   (12)

München

91,93

[...]

Landesbank Saar

Saarbrücken

75

[...] (13)

2010 (14)

LB(Swiss) Privatbank AG

Zürich

50

2009

MKB Bank Zrt (koncern)

Budapest

89,89

9 360,9/[...]

[...]

DekaBank

Frankfurt am Main

3,09

2011

Deutsche Lufthansa AG

Köln

1,98

2013

KGAL GmbH & Co. KG

Grünwald

30 (15)

[...]

LBS Bayern (16)

München

100

[...]/[...]

2012

| 12. | Om ägarintressena har erhållit en extern finansiering (”koncernfinansiering”) från BayernLB som löper bortanför den angivna tidpunkten för försäljningen, kan en försäljning av dessa ägarintressen [...] skjutas upp till senast [...] (17) i den utsträckning som BayernLB inte avyttrar dessa ägarintressen tillsammans med respektive externa finansiering eller på annat sätt kan säkra den utestående externa finansieringen. |
| --- | --- |

12.

Om ägarintressena har erhållit en extern finansiering (”koncernfinansiering”) från BayernLB som löper bortanför den angivna tidpunkten för försäljningen, kan en försäljning av dessa ägarintressen [...] skjutas upp till senast [...] (17) i den utsträckning som BayernLB inte avyttrar dessa ägarintressen tillsammans med respektive externa finansiering eller på annat sätt kan säkra den utestående externa finansieringen.

| 13. | BayernLB får skjuta upp försäljningen av de ägarintressen som anges [...], till senast den [...] (17), om det av inhämtandet av bindande anbud framgår att det förväntade avyttringspriset skulle understiga det vid det aktuella tillfället bokförda värdet i BayernLB:s separata finansiella rapport enligt den tyska handelsrätten eller skulle leda till förluster i koncernredovisningen enligt IFRS. |
| --- | --- |

13.

BayernLB får skjuta upp försäljningen av de ägarintressen som anges [...], till senast den [...] (17), om det av inhämtandet av bindande anbud framgår att det förväntade avyttringspriset skulle understiga det vid det aktuella tillfället bokförda värdet i BayernLB:s separata finansiella rapport enligt den tyska handelsrätten eller skulle leda till förluster i koncernredovisningen enligt IFRS.

| 14. | BayernLB får med kommissionens godkännande skjuta upp försäljningen av de ägarintressen som anges [...], till senast den [...] (17), om det visar sig att en försäljning inte är möjlig på grund av de makroekonomiska förhållandena eller endast är möjlig till ”nödförsäljnings”-förhållanden. |
| --- | --- |

14.

BayernLB får med kommissionens godkännande skjuta upp försäljningen av de ägarintressen som anges [...], till senast den [...] (17), om det visar sig att en försäljning inte är möjlig på grund av de makroekonomiska förhållandena eller endast är möjlig till ”nödförsäljnings”-förhållanden.

| 15. | BayernLB får skjuta upp den fullständiga försäljningen av sina återstående aktier i ett ägarintresse [...] till senast den [...] (18), om banken kan bevisa att den av ekonomiska eller juridiska skäl bara kunde göra sig av med den kontrollerande andelen i detta ägarintresse till det avsedda datumet och även har gjort detta. |
| --- | --- |

15.

BayernLB får skjuta upp den fullständiga försäljningen av sina återstående aktier i ett ägarintresse [...] till senast den [...] (18), om banken kan bevisa att den av ekonomiska eller juridiska skäl bara kunde göra sig av med den kontrollerande andelen i detta ägarintresse till det avsedda datumet och även har gjort detta.

| 16. | Intäkterna från BayernLB:s försäljning av ägarintressen – om de överstiger det bokförda värdet och det beräknade nettoresultatet för perioden därmed överskrids – används helt för att finansiera BayernLB:s omstrukturering och återförs därmed till delstaten Bayern inom ramen för bestämmelserna i punkt 3 i bilaga II. |
| --- | --- |

16.

Intäkterna från BayernLB:s försäljning av ägarintressen – om de överstiger det bokförda värdet och det beräknade nettoresultatet för perioden därmed överskrids – används helt för att finansiera BayernLB:s omstrukturering och återförs därmed till delstaten Bayern inom ramen för bestämmelserna i punkt 3 i bilaga II.

| 17. | Den befintliga verksamhet hos de ägarintressen som inte har sålts inom den föreskrivna tiden löper ut i enlighet med de förfallotider som gäller för respektive verksamhet. Inga nya affärsverksamheter kommer att inledas. |
| --- | --- |

17.

Den befintliga verksamhet hos de ägarintressen som inte har sålts inom den föreskrivna tiden löper ut i enlighet med de förfallotider som gäller för respektive verksamhet. Inga nya affärsverksamheter kommer att inledas.

D.   ÖVRIGA FÖRHÅLLNINGSREGLER/BOLAGSSTYRNING

| 18. | [Reklam] BayernLB kommer inte att använda beviljandet av stödåtgärder eller de fördelar som följer av dessa för att stärka sin ställning gentemot konkurrenterna. |
| --- | --- |

18.

[Reklam] BayernLB kommer inte att använda beviljandet av stödåtgärder eller de fördelar som följer av dessa för att stärka sin ställning gentemot konkurrenterna.

| 19. | [Begränsning av extern tillväxt] Det är inte tillåtet att utan tillstånd från kommissionen utvidga verksamheten genom kontrollförvärv av andra företag där förvärvspriset överstiger [0–2 miljoner] euro (ingen extern tillväxt). Utbyte av skuld mot aktieinnehav och andra åtgärder inom ramen för normal kreditförvaltning räknas inte som utvidgning av affärsverksamheten, utom i de fall då syftet är att kringgå tillväxtbegränsningarna i första meningen. |
| --- | --- |

19.

[Begränsning av extern tillväxt] Det är inte tillåtet att utan tillstånd från kommissionen utvidga verksamheten genom kontrollförvärv av andra företag där förvärvspriset överstiger [0–2 miljoner] euro (ingen extern tillväxt). Utbyte av skuld mot aktieinnehav och andra åtgärder inom ramen för normal kreditförvaltning räknas inte som utvidgning av affärsverksamheten, utom i de fall då syftet är att kringgå tillväxtbegränsningarna i första meningen.

| 20. | [Egen handel] BayernLB upphör med sin s.k. Dedicated Proprietary Trading. Detta innebär att BayernLB i fortsättningen endast kommer att bedriva sådan handelsverksamhet som ingår i BayernLB:s handelslager och som antingen a) är nödvändig för att anta, vidarebefordra eller utföra sina kunders köp- och säljorder eller för säkringsinstrument direkt relaterade till detta (dvs. erbjuda handel med finansiella instrument, upp till en gräns för värdet som mäts med Value-at-Risk (VaR) för förändringar i marknadspriset på [0–50] miljoner euro/en dag, konfidens 99 %), eller b) är nödvändig för likviditetsstyrningen och ALM-förvaltningen (ränta, FX, hantering av likviditetsreserven, hantering av befintliga säkerheter för säkrad refinansiering), eller c) är nödvändig för att genomföra den ekonomiska överföringen av poster i balansräkningen till omstruktureringsenheten eller tredje part. BayernLB kommer inte under några omständigheter att bedriva affärsverksamhet som uteslutande syftar till att uppnå vinster utanför de syften som anges i a, b eller c. |
| --- | --- |

20.

[Egen handel] BayernLB upphör med sin s.k. Dedicated Proprietary Trading. Detta innebär att BayernLB i fortsättningen endast kommer att bedriva sådan handelsverksamhet som ingår i BayernLB:s handelslager och som antingen a) är nödvändig för att anta, vidarebefordra eller utföra sina kunders köp- och säljorder eller för säkringsinstrument direkt relaterade till detta (dvs. erbjuda handel med finansiella instrument, upp till en gräns för värdet som mäts med Value-at-Risk (VaR) för förändringar i marknadspriset på [0–50] miljoner euro/en dag, konfidens 99 %), eller b) är nödvändig för likviditetsstyrningen och ALM-förvaltningen (ränta, FX, hantering av likviditetsreserven, hantering av befintliga säkerheter för säkrad refinansiering), eller c) är nödvändig för att genomföra den ekonomiska överföringen av poster i balansräkningen till omstruktureringsenheten eller tredje part. BayernLB kommer inte under några omständigheter att bedriva affärsverksamhet som uteslutande syftar till att uppnå vinster utanför de syften som anges i a, b eller c.

| 21. | [Åtaganden i samband med bolagsstyrning] När det gäller ledningen av den dagliga och operativa verksamheten ska BayernLB:s företagsledning vara oberoende och ha skyldigheter endast gentemot företaget. Det får inte förekomma några ålägganden från vare sig förvaltningsrådet eller generalförsamlingen. Tillsyns- och övervakningsfunktioner handhas av förvaltningsrådet (ny beteckning: tillsynsrådet). För transaktioner av grundläggande betydelse gäller bolagsrättens sedvanliga godkännandeförbehåll för tillsynsrådet. Dessutom är BayernLB också föremål för tillsyn av den juridiska tillsynsmyndigheten och banktillsyn av BaFin och Bundesbank.
  BayernLB:s nuvarande förvaltningsråd ska omvandlas till ett slimmat förvaltningsråd där externa medlemmar har större delaktighet. För detta kommer följande åtgärder att vidtas som ska genomföras senast den 30 juni 2013:






  a) | Samtliga medlemmar i tillsynsrådet ska förfoga över den lämplighet som föreskrivs i § 36 tredje stycket, s. 1 i den tyska lagen om kreditväsendet (KWG). För att vara lämpliga ska styrelseledamöterna vara pålitliga och besitta de sakkunskaper som krävs för att kunna kontrollera, hantera och övervaka den affärsverksamhet som BayernLB bedriver. |
| --- | --- | --- |

21.

[Åtaganden i samband med bolagsstyrning] När det gäller ledningen av den dagliga och operativa verksamheten ska BayernLB:s företagsledning vara oberoende och ha skyldigheter endast gentemot företaget. Det får inte förekomma några ålägganden från vare sig förvaltningsrådet eller generalförsamlingen. Tillsyns- och övervakningsfunktioner handhas av förvaltningsrådet (ny beteckning: tillsynsrådet). För transaktioner av grundläggande betydelse gäller bolagsrättens sedvanliga godkännandeförbehåll för tillsynsrådet. Dessutom är BayernLB också föremål för tillsyn av den juridiska tillsynsmyndigheten och banktillsyn av BaFin och Bundesbank.

BayernLB:s nuvarande förvaltningsråd ska omvandlas till ett slimmat förvaltningsråd där externa medlemmar har större delaktighet. För detta kommer följande åtgärder att vidtas som ska genomföras senast den 30 juni 2013:

a)

Samtliga medlemmar i tillsynsrådet ska förfoga över den lämplighet som föreskrivs i § 36 tredje stycket, s. 1 i den tyska lagen om kreditväsendet (KWG). För att vara lämpliga ska styrelseledamöterna vara pålitliga och besitta de sakkunskaper som krävs för att kunna kontrollera, hantera och övervaka den affärsverksamhet som BayernLB bedriver.

| b) | Hälften av de platser i tillsynsrådet som tillfaller andelsägarna ska tillsättas med externa sakkunniga personer. |
| --- | --- |

b)

Hälften av de platser i tillsynsrådet som tillfaller andelsägarna ska tillsättas med externa sakkunniga personer.

| c) | Tillsynsrådets ordförande kommer fram till slutet av omstruktureringsperioden att innehas av en ledamot i förvaltningsrådet enligt punkt 21 b (extern sakkunnig). Därefter ska styrelsens ordförande utses i enlighet med de lagstadgade förfarandena i den tyska eller europeiska aktiebolagslagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

Tillsynsrådets ordförande kommer fram till slutet av omstruktureringsperioden att innehas av en ledamot i förvaltningsrådet enligt punkt 21 b (extern sakkunnig). Därefter ska styrelsens ordförande utses i enlighet med de lagstadgade förfarandena i den tyska eller europeiska aktiebolagslagstiftningen.

| d) | Det klargörs också att de platser som tillfaller andelsägarna inte längre tillsätts automatiskt av personer bland andelsägarna utifrån deras ställning (eliminering av det ”medfödda medlemsskapet”). |
| --- | --- |

d)

Det klargörs också att de platser som tillfaller andelsägarna inte längre tillsätts automatiskt av personer bland andelsägarna utifrån deras ställning (eliminering av det ”medfödda medlemsskapet”).

| e) | Tillsynsrådet bildar en revisions- och en riskkommitté. Bestämmelserna i punkt 21 a–d ska gälla i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

e)

Tillsynsrådet bildar en revisions- och en riskkommitté. Bestämmelserna i punkt 21 a–d ska gälla i tillämpliga delar.

| f) | Det ska klargöras att delstatsbankens verksamhet ska följa ekonomiska principer och att även de uppgifter som åligger delstatsbanken ska beaktas i samband med detta. |
| --- | --- |

f)

Det ska klargöras att delstatsbankens verksamhet ska följa ekonomiska principer och att även de uppgifter som åligger delstatsbanken ska beaktas i samband med detta.

| 22. | I förhållandet mellan banken och ägarna ska principen om armlängds avstånd tillämpas, som är typisk för förhållandet mellan en kapitalassociation och dess aktieägare. Tillgångar får delas ut till ägarna – såvida de inte kan användas till att återföra det beviljade stödet – endast i form av balanserade vinstmedel, kapitalminskningar och behållning efter likvidation. Undantagna är strukturåtgärder beträffande självstyrande institutioner inom BayernLB. |
| --- | --- |

22.

I förhållandet mellan banken och ägarna ska principen om armlängds avstånd tillämpas, som är typisk för förhållandet mellan en kapitalassociation och dess aktieägare. Tillgångar får delas ut till ägarna – såvida de inte kan användas till att återföra det beviljade stödet – endast i form av balanserade vinstmedel, kapitalminskningar och behållning efter likvidation. Undantagna är strukturåtgärder beträffande självstyrande institutioner inom BayernLB.

| 23. | [Ersättning till organ, anställda och väsentliga agenter] BayernLB ska kontrollera att dess ersättningssystem ger rätt incitament och är lämpliga samt säkerställa inom ramen för sina civilrättsliga möjligheter att systemen inte uppmuntrar till olämpliga risker utan är inriktade på hållbara och långsiktiga företagsmål och är öppna för insyn. Den totala ersättningen till organmedlemmar och anställda chefer begränsas till en lämplig nivå. En monetär ersättning som överskrider 500 000 euro om året betraktas principiellt som olämplig. De begränsningar som avses i meningarna 2 och 3 ska fortsätta att gälla tills BayernLB har gjort de betalningar som avses i punkterna 2 och 3 i bilaga II på totalt [...] miljoner euro. Dessutom fortsätter den begränsning som avses i meningarna 2 och 3, enligt vilka en monetär ersättning som överstiger [...] euro per år i princip anses olämplig, att gälla tills BayernLB har gjort den clawback-engångsbetalning som avses i punkt 2 i bilaga II samt de betalningar som avses i punkt 3 i bilaga II på [...] miljoner euro (19). |
| --- | --- |

23.

[Ersättning till organ, anställda och väsentliga agenter] BayernLB ska kontrollera att dess ersättningssystem ger rätt incitament och är lämpliga samt säkerställa inom ramen för sina civilrättsliga möjligheter att systemen inte uppmuntrar till olämpliga risker utan är inriktade på hållbara och långsiktiga företagsmål och är öppna för insyn. Den totala ersättningen till organmedlemmar och anställda chefer begränsas till en lämplig nivå. En monetär ersättning som överskrider 500 000 euro om året betraktas principiellt som olämplig. De begränsningar som avses i meningarna 2 och 3 ska fortsätta att gälla tills BayernLB har gjort de betalningar som avses i punkterna 2 och 3 i bilaga II på totalt [...] miljoner euro. Dessutom fortsätter den begränsning som avses i meningarna 2 och 3, enligt vilka en monetär ersättning som överstiger [...] euro per år i princip anses olämplig, att gälla tills BayernLB har gjort den clawback-engångsbetalning som avses i punkt 2 i bilaga II samt de betalningar som avses i punkt 3 i bilaga II på [...] miljoner euro (19).

| 24. | BayernLB ska inom ramen för sina civilrättsliga möjligheter låta ersättningarna till organ, anställda och väsentliga agenter styras av följande principer:






  a) | BayernLB:s anställda och väsentliga agenter får inte betalas oskäliga löner, delar av löner och premier eller andra oskäliga ersättningar. |
| --- | --- | --- |

24.

BayernLB ska inom ramen för sina civilrättsliga möjligheter låta ersättningarna till organ, anställda och väsentliga agenter styras av följande principer:

a)

BayernLB:s anställda och väsentliga agenter får inte betalas oskäliga löner, delar av löner och premier eller andra oskäliga ersättningar.

| b) | Arvodet till den som företräder bolaget och till personer i BayernLB:s ledning ska begränsas till en skälig nivå (se punkt 23). Framför allt ska hänsyn tas till






  — | den berörda personens bidrag till BayernLB:s ekonomiska situation, särskilt inom ramen för den tidigare affärspolitiken och riskförvaltningen, och |
| --- | --- | --- |

b)

Arvodet till den som företräder bolaget och till personer i BayernLB:s ledning ska begränsas till en skälig nivå (se punkt 23). Framför allt ska hänsyn tas till

—

den berörda personens bidrag till BayernLB:s ekonomiska situation, särskilt inom ramen för den tidigare affärspolitiken och riskförvaltningen, och

| — | kravet på en marknadsanpassad ersättning, så att man kan anställa personer som är särskilt lämpade i arbetet mot en hållbar ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

—

kravet på en marknadsanpassad ersättning, så att man kan anställa personer som är särskilt lämpade i arbetet mot en hållbar ekonomisk utveckling.

| 25. | [Andra förhållningsregler] BayernLB ska bedriva en försiktig och stabil affärspolitik som grundas på principen om hållbarhet. För detta ändamål ska BayernLB årligen utarbeta en finansieringsplan och anpassa sin affärspolitik efter denna. BayernLB ska inom sin kreditgivning och kapitalförvaltning ansvara för att åstadkomma marknadsmässiga och tillsynsrättsligt/bankekonomiskt lämpliga villkor för samhällets kreditbehov, särskilt små och medelstora företags behov. |
| --- | --- |

25.

[Andra förhållningsregler] BayernLB ska bedriva en försiktig och stabil affärspolitik som grundas på principen om hållbarhet. För detta ändamål ska BayernLB årligen utarbeta en finansieringsplan och anpassa sin affärspolitik efter denna. BayernLB ska inom sin kreditgivning och kapitalförvaltning ansvara för att åstadkomma marknadsmässiga och tillsynsrättsligt/bankekonomiskt lämpliga villkor för samhällets kreditbehov, särskilt små och medelstora företags behov.

| 26. | [Öppenhet och insyn] Under genomförandet av detta beslut har kommissionen oinskränkt tillgång till all information som krävs för att genomföra beslutet. Kommissionen kan anmoda BayernLB att inkomma med förklaringar och klargöranden. Tyskland och BayernLB ska samarbeta fullt ut med kommissionen vid alla förfrågningar i samband med övervakningen och genomförandet av detta beslut. |
| --- | --- |

26.

[Öppenhet och insyn] Under genomförandet av detta beslut har kommissionen oinskränkt tillgång till all information som krävs för att genomföra beslutet. Kommissionen kan anmoda BayernLB att inkomma med förklaringar och klargöranden. Tyskland och BayernLB ska samarbeta fullt ut med kommissionen vid alla förfrågningar i samband med övervakningen och genomförandet av detta beslut.

| 27. | [Ingen användning av hybridkapital] BayernLB ska rätta sig efter ett hybridkapitalförbud. BayernLB kommer att använda hybridkapital (t.ex. passiva innehav och inlösta aktier) endast om banken är skyldig att göra detta även utan att lösa upp reserver och särskilda konton enligt § 340 f/g HGB. [...] |
| --- | --- |

27.

[Ingen användning av hybridkapital] BayernLB ska rätta sig efter ett hybridkapitalförbud. BayernLB kommer att använda hybridkapital (t.ex. passiva innehav och inlösta aktier) endast om banken är skyldig att göra detta även utan att lösa upp reserver och särskilda konton enligt § 340 f/g HGB. [...]

| 28. | [Utdelningsförbud] För att kunna uppfylla sina betalningsåligganden har BayernLB utdelningsförbud. BayernLB betalar inte ut några dividender fram till och med räkenskapsåret som slutar den 31 december 2018. Betalningarna enligt punkterna 2 och 3 i bilaga II påverkas inte av detta förbud. |
| --- | --- |

28.

[Utdelningsförbud] För att kunna uppfylla sina betalningsåligganden har BayernLB utdelningsförbud. BayernLB betalar inte ut några dividender fram till och med räkenskapsåret som slutar den 31 december 2018. Betalningarna enligt punkterna 2 och 3 i bilaga II påverkas inte av detta förbud.

E.   BIDRAG FRÅN DE BAYERSKA SPARBANKERNA

| 29. | [Omvandling av passiva innehav och förvärv av LBS Bayern] De bayerska sparbankerna är villiga att bidra till kostnaderna för omstruktureringen av BayernLB med ett belopp om 1,65 miljarder euro genom att förvärva LBS och omvandla sina passiva innehav.
  Detta belopp åstadkoms enligt följande:
  a)   
  Förvärv av LBS
  : Sparkassenverband Bayern förvärvar LBS helt till en köpesumma av 818,3 miljoner euro. Tidpunkten för förvärvet (överföringen av äganderätten och betalningen av köpesumman) är den [...]. Resultatet för räkenskapsåret 2012 tillfaller BayernLB.
  b)   
  Omvandling av passiva innehav
  : Sparbankernas samtliga icke tidsbegränsade passiva innehav i BayernLB betalas tillbaka till ett nominellt värde av [770–810] miljoner euro. I gengäld erhåller Sparkassenverband Bayern ett kapitaltillskott från BayernLB Holding AG på [810–840] miljoner euro. De passiva innehaven och kapitaltillskottet ska betalas tillbaka tidigast den [...] och senast den [...]. Sparkassenverbands nya andelar ska bestämmas utifrån det företagsvärde som BayernLB Holding har vid tidpunkten för kapitaltillskottet, vilket fastställs utifrån värderingsstandarden IdW S1. Sparkassenverbands procentuella andel ska inte överstiga 25 % och förblir i vilket fall under den blockerande minoriteten (25 % + en röst). (20) |
| --- | --- |

29.

[Omvandling av passiva innehav och förvärv av LBS Bayern] De bayerska sparbankerna är villiga att bidra till kostnaderna för omstruktureringen av BayernLB med ett belopp om 1,65 miljarder euro genom att förvärva LBS och omvandla sina passiva innehav.

Detta belopp åstadkoms enligt följande:

a)   
  Förvärv av LBS
  : Sparkassenverband Bayern förvärvar LBS helt till en köpesumma av 818,3 miljoner euro. Tidpunkten för förvärvet (överföringen av äganderätten och betalningen av köpesumman) är den [...]. Resultatet för räkenskapsåret 2012 tillfaller BayernLB.

b)   
  Omvandling av passiva innehav
  : Sparbankernas samtliga icke tidsbegränsade passiva innehav i BayernLB betalas tillbaka till ett nominellt värde av [770–810] miljoner euro. I gengäld erhåller Sparkassenverband Bayern ett kapitaltillskott från BayernLB Holding AG på [810–840] miljoner euro. De passiva innehaven och kapitaltillskottet ska betalas tillbaka tidigast den [...] och senast den [...]. Sparkassenverbands nya andelar ska bestämmas utifrån det företagsvärde som BayernLB Holding har vid tidpunkten för kapitaltillskottet, vilket fastställs utifrån värderingsstandarden IdW S1. Sparkassenverbands procentuella andel ska inte överstiga 25 % och förblir i vilket fall under den blockerande minoriteten (25 % + en röst). (20)

F.   BAYERNLABO

| 30. | [BayernLabos kapital] När det gäller förändringarna i de tillsynsrättsliga kraven avseende kvaliteten på bankers kapital (Basel III) och motsvarande anvisningar från BaFin, kommer de bestämmelser som rör BayernLabos egna kapital att anpassas i den omfattning som krävs enligt CRR för att säkerställa att BayernLabos egna kapital som ingår i BayernLB:s koncernredovisning enligt IFRS utgör kärnprimärkapital enligt de nya kraven i CRR. Ersättningen kommer att konverteras till en CRR-kompatibel betalning såsom aktiekapital (dvs. utdelning). Begränsningen som innebär att det egna kapitalet ska användas som säkerhet för BayernLabos verksamhet tas bort. Ett delbelopp på 1 miljard euro, som enligt BayernLabos nuvarande planer inte är nödvändigt för att verksamheten ska fortsätta i sin nuvarande omfattning, överförs till kärnbanken. Den lagstadgade bestämmelsen om syftet med de tillgångar som förblir hos BayernLabo (inklusive bundna tillgångar och motsvarande insättning för ett specifikt ändamål) forsätter att gälla i samma utsträckning som tidigare, så att det lagstadgade stöduppdraget obehindrat kan fortgå. |
| --- | --- |

30.

[BayernLabos kapital] När det gäller förändringarna i de tillsynsrättsliga kraven avseende kvaliteten på bankers kapital (Basel III) och motsvarande anvisningar från BaFin, kommer de bestämmelser som rör BayernLabos egna kapital att anpassas i den omfattning som krävs enligt CRR för att säkerställa att BayernLabos egna kapital som ingår i BayernLB:s koncernredovisning enligt IFRS utgör kärnprimärkapital enligt de nya kraven i CRR. Ersättningen kommer att konverteras till en CRR-kompatibel betalning såsom aktiekapital (dvs. utdelning). Begränsningen som innebär att det egna kapitalet ska användas som säkerhet för BayernLabos verksamhet tas bort. Ett delbelopp på 1 miljard euro, som enligt BayernLabos nuvarande planer inte är nödvändigt för att verksamheten ska fortsätta i sin nuvarande omfattning, överförs till kärnbanken. Den lagstadgade bestämmelsen om syftet med de tillgångar som förblir hos BayernLabo (inklusive bundna tillgångar och motsvarande insättning för ett specifikt ändamål) forsätter att gälla i samma utsträckning som tidigare, så att det lagstadgade stöduppdraget obehindrat kan fortgå.

G.   ERSÄTTNING FÖR GARANTIN/CLAWBACK

| 31. | [Ersättning för garantin/clawback] Till följd av insikten att det föreligger en skillnad på 1,96 miljoner euro mellan överföringspriset och det verkliga ekonomiska värdet av den portfölj som säkras genom det avtal som delstaten Bayern och BayernLB ingick den 19 december 2008 om beviljandet av en garanti (”garantiavtalet”) ska detta garantiavtal ändras respektive kompletteras så att följande åtaganden kan genomföras: |
| --- | --- |

31.

[Ersättning för garantin/clawback] Till följd av insikten att det föreligger en skillnad på 1,96 miljoner euro mellan överföringspriset och det verkliga ekonomiska värdet av den portfölj som säkras genom det avtal som delstaten Bayern och BayernLB ingick den 19 december 2008 om beviljandet av en garanti (”garantiavtalet”) ska detta garantiavtal ändras respektive kompletteras så att följande åtaganden kan genomföras:

| 32. | [Total premie] Banken ska betala en total årspremie för garantin retroaktivt från den 1 januari 2010 till ett belopp av 200 miljoner euro per år. Den totala premien består av






  a) | en grundpremie på 6,25 % av den ursprungliga effekten på sänkningen av kapitalkravet (den 31 december 2008) på 1,28 miljarder euro, dvs. 80 miljoner euro per år, |
| --- | --- | --- |

32.

[Total premie] Banken ska betala en total årspremie för garantin retroaktivt från den 1 januari 2010 till ett belopp av 200 miljoner euro per år. Den totala premien består av

a)

en grundpremie på 6,25 % av den ursprungliga effekten på sänkningen av kapitalkravet (den 31 december 2008) på 1,28 miljarder euro, dvs. 80 miljoner euro per år,

| b) | en ytterligare årlig premie på 3,75 % av ett delbelopp av garantin på cirka 2 miljarder euro, dvs. 75 miljoner euro per år fram till 2015, och |
| --- | --- |

b)

en ytterligare årlig premie på 3,75 % av ett delbelopp av garantin på cirka 2 miljarder euro, dvs. 75 miljoner euro per år fram till 2015, och

| c) | en särskild utbetalning på 45 miljoner euro per år fram till och med 2015. |
| --- | --- |

c)

en särskild utbetalning på 45 miljoner euro per år fram till och med 2015.

H.   ÅTERBETALNING AV DELSTATEN BAYERNS PASSIVA INNEHAV PÅ 3 MILJARDER EURO

| 33. | [Ytterligare minskning av riskexponeringar] För att återbetala delstaten Bayerns passiva innehav helt till 2017 åtar sig BayernLB att minska sina riskexponeringar med ytterligare totalt 10 miljarder euro till år 2017, där fördelningen mellan affärsenheterna är följande; en avvikelse på [10–15] % beaktas inte så länge som den totala minskningen på 10 miljarder åstadkoms: (21)







  — | Segmentet storföretag, medelstora företag och privatkunder: [...] %. |
| --- | --- | --- |

33.

[Ytterligare minskning av riskexponeringar] För att återbetala delstaten Bayerns passiva innehav helt till 2017 åtar sig BayernLB att minska sina riskexponeringar med ytterligare totalt 10 miljarder euro till år 2017, där fördelningen mellan affärsenheterna är följande; en avvikelse på [10–15] % beaktas inte så länge som den totala minskningen på 10 miljarder åstadkoms: (21)

—

Segmentet storföretag, medelstora företag och privatkunder: [...] %.

| — | Segmentet fastigheter, sparbanker & sammanslutningar: [...] %. |
| --- | --- |

—

Segmentet fastigheter, sparbanker & sammanslutningar: [...] %.

| — | Segmentet marknader: [...] %. |
| --- | --- |

—

Segmentet marknader: [...] %.

| — | Omstruktureringsenheten: [...] %. |
| --- | --- |

—

Omstruktureringsenheten: [...] %.

Om ytterligare minskning av tillgångarna inom ett affärsområde sker i samband med detta, kan denna minskning inte tillgodoräknas den minskning av balansomslutningen som avses i punkt 4. Skulle minskningen av riskexponeringarna leda till intäktsförluster ska banken kompensera för dessa förluster genom att minska kostnaderna med motsvarande belopp.

Banken förbinder sig att i början av räkenskapsåret [...] låta genomföra en ”mellanprövning” beträffande genomförandet av detta åtagande på grundval av rapporterna från övervakningsförvaltaren. Om kommissionen på grundval av denna mellanprövning fastställer att BayernLB sannolikt inte kommer att uppnå den önskade minskningen av riskexponeringar till slutet av räkenskapsåret 2017, ska BayernLB göra en ny anmälan avseende denna ändring, om ändringen inte beror på nya utvecklingar på det tillsynsrättsliga eller makroekonomiska området.

---

(1)  Baserat på 2008 års värden motsvarar denna minskning en minskning till en balansomslutning på cirka 206 miljarder euro.

(2)  Om begränsningarna enligt denna punkt skulle sträcka sig bortom år 2015, kommer värdet av den eftersträvade balansomslutningen att indexeras [...] årligen [...].

(3)  BayernLB utgår från följande euro/US-dollar-växelkurser: [1,10–1,60] för 2012, [1,10–1,60] för 2013, [1,10–1,60] för 2014 respektive [1,10–1,60] för 2015. Informationen om euro/US-dollar-växelkursen kompletteras vid behov efter år 2015 enligt den planering för banken som gäller då.

(4)  Med förkortningen RWA i punkt 6 a–c avses genomgående riskvägda tillgångar, som är en del av riskexponeringarna, dock utan hänsyn till operativa riskexponeringar, marknadsriskexponeringar och RWA-ekvivalenta eller kreditvärdighetsjustering vid säkringstransaktioner för kunden.

(5)  Om RWA-begränsningarna i punkt 6 sträcker sig bortom 2015 i enlighet med punkt 1 kommer de respektive RWA-gränser som avses i punkt 6 a–c att indexeras [...] årligen [...].

(6)  BayernLB utgår från följande euro/US-dollar-växelkurser: [1,10–1,60] för 2012, [1,10–1,60] för 2013, [1,10–1,60] för 2014 resp. [1,10–1,60] för 2015. Informationen om euro/US-dollar-växelkursen kompletteras vid behov efter år 2015 enligt den planering för banken som gäller då.

(7)  Värden den 31 december 2011.

(8)  BayernLB har som förberedelse inför försäljningen av Banque LB Lux SA förvärvat Helabas andel på 25 % i detta ägarintresse och i gengäld avyttrat sin andel i LB (Swiss) Privatbank AG till Helaba, som redan innehar resterande 50 % av ägarintresset. Ett köpeavtal undertecknades den 23 oktober 2009 och den 21 december 2009 slutfördes transaktionen.

(9)  Slutfördes den 27 mars 2012.

(10)  Ägarintresse inte fastställt.

(11)  Köparen av detta ägarintresse kan vara skyldig att följa och upprätthålla GBW-gruppens gällande sociala riktlinjer och ytterligare sociala normer som har tillämpats vid jämförbara transaktioner.

(12)  I enlighet med EU-kommissionens krav avyttras aktierna i GBW AG inom ramen för ett anbudsförfarande i enlighet med gällande konkurrensprinciper. Den federala regeringen noterar att om delstaten Bayern förvärvar detta ägarintresse inom ramen för ett anbudsförfarande skulle detta kunna leda till att en ny granskning av statligt stöd genomförs.

(13)  Ägarintressets bokförda värde 12/2011.

(14)  Den 22 juni 2010 avyttrade BayernLB 25,2 % av aktiekapitalet i SaarLB till Saarland, med resultatet att SaarLB inte längre utgör ett närstående bolag till BayernLB i enlighet med § 271 stycke 2 i HGB. [...].

(15)  Inklusive de andelar som erhållits via KGAL Verwaltungs-GmbH.

(16)  Inget ägarintresse i teknisk mening.

(17)  Ett specialfall i detta hänseende utgör MKB [...]

(18)  Ett specialfall i detta hänseende utgör MKB [...]

(19)  Banken kan efter att ha informerat övervakningsförvaltaren justera de gränser för den årliga kontanta ersättningen som anges i denna punkt 23 i enlighet med inflationen i Tyskland.

(20)  Alternativt kan de passiva innehaven också omvandlas till eget kapital utan att kapitalet först återbetalas och sedan åter tillförs.

(21)  I enlighet med närvarotermin hos kommissionen den 14 juni 2012; se ytterligare kommentarer i omstruktureringsplanen, avsnitt 6.20.2.

---

BILAGA II

ÅTAGANDEN

| 1. | [Återbetalningar] BayernLB åtar sig att (vid behov via BayernLB Holding AG) göra en engångsbetalning på 1,24 miljarder euro (clawback-engångsbetalning) till delstaten Bayern och att betala tillbaka det egna kapital på 3 miljarder euro som BayernLB erhöll som stöd 2008/2009 i form av ett passivt innehav (”återbetalning av stöd”). |
| --- | --- |

1.

[Återbetalningar] BayernLB åtar sig att (vid behov via BayernLB Holding AG) göra en engångsbetalning på 1,24 miljarder euro (clawback-engångsbetalning) till delstaten Bayern och att betala tillbaka det egna kapital på 3 miljarder euro som BayernLB erhöll som stöd 2008/2009 i form av ett passivt innehav (”återbetalning av stöd”).

| 2. | Clawback-engångsbetalningen på 1,24 miljarder euro kommer att betalas ut i omgångar enligt följande:
  (...)
  Om den behöriga tillsynsmyndigheten bedömer att det egna kapital som framgår av balansräkningen när BayernLabos bundna tillgångar redovisas till det nominella värdet även tillsynsrättsligt sett helt eller delvis godkänns som Tier 1-kapital ska ”clawback-engångsbetalningens” nästa betalning öka med detta belopp; resterande betalningar i betalningsplanen ska i så fall justeras i enlighet med tabell 11. |
| --- | --- |

2.

Clawback-engångsbetalningen på 1,24 miljarder euro kommer att betalas ut i omgångar enligt följande:

(...)

Om den behöriga tillsynsmyndigheten bedömer att det egna kapital som framgår av balansräkningen när BayernLabos bundna tillgångar redovisas till det nominella värdet även tillsynsrättsligt sett helt eller delvis godkänns som Tier 1-kapital ska ”clawback-engångsbetalningens” nästa betalning öka med detta belopp; resterande betalningar i betalningsplanen ska i så fall justeras i enlighet med tabell 11.

| 3. | Återbetalningen av stödet på 3 miljarder euro kommer att ske i omgångar enligt följande:
  (...)
  Dessutom ska de återstående passiva innehaven på [...] miljoner euro ha återbetalas till delstaten Bayern senast 2017 genom den frigörelse av kapital som avses i punkt 33 i bilaga I. |
| --- | --- |

3.

Återbetalningen av stödet på 3 miljarder euro kommer att ske i omgångar enligt följande:

(...)

Dessutom ska de återstående passiva innehaven på [...] miljoner euro ha återbetalas till delstaten Bayern senast 2017 genom den frigörelse av kapital som avses i punkt 33 i bilaga I.

| 4. | [Senareläggning av en betalningsförpliktelse] Om tillsynsmyndigheten för BayernLB förbjuder en betalning enligt punkt 2 eller inte godkänner en återbetalning enligt punkt 3 ska de återbetalningar som avses i dessa punkter inte genomföras. I sådana fall skjuts motsvarande betalningsskyldighet upp till dess tillsynsmyndigheten godkänner respektive inte förbjuder återbetalningen i fråga. Om en återbetalning av det redan uppskjutna beloppet även nästa år inte godkänns eller på nytt förbjuds, ska den federala regeringen till kommissionen anmäla en ändrad omstruktureringsplan, som ska omfatta ytterligare kompenserande åtgärder, t.ex. i form av en ytterligare minskning av balansomslutningen. |
| --- | --- |

4.

[Senareläggning av en betalningsförpliktelse] Om tillsynsmyndigheten för BayernLB förbjuder en betalning enligt punkt 2 eller inte godkänner en återbetalning enligt punkt 3 ska de återbetalningar som avses i dessa punkter inte genomföras. I sådana fall skjuts motsvarande betalningsskyldighet upp till dess tillsynsmyndigheten godkänner respektive inte förbjuder återbetalningen i fråga. Om en återbetalning av det redan uppskjutna beloppet även nästa år inte godkänns eller på nytt förbjuds, ska den federala regeringen till kommissionen anmäla en ändrad omstruktureringsplan, som ska omfatta ytterligare kompenserande åtgärder, t.ex. i form av en ytterligare minskning av balansomslutningen.

---

BILAGA III

YTTERLIGARE AVYTTRING AV ÄGARINTRESSEN

Följande ägarintressen ska eller har avyttrats av BayernLB i enlighet med punkt 11 i bilaga I vid respektive angiven tidpunkt (1):

| | Ägarintresse | Andelskvot (%) | Genomförd/planerad avyttring |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | gewerbegrund Holding GmbH i.L. | 100,0 | 2008 |
| 2 | Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HGAA) | 67,1 | 2009 |
| 3 | Kraftwerksgesellschaft Völklingen Geschäftsführ.-GmbH | 38,0 | 2009 |
| 4 | SCI du 203 Faubourg Saint Honoré | 100,0 | 2009 |
| 5 | Vulcain Energie | 10,0 | 2009 |
| 6 | Bayerische Beamtenkrankenkasse AG | 1,0 | 2010 |
| 7 | Bayerische Landesbrandversicherung AG | 1,0 | 2010 |
| 8 | Bayerische Versicherungsverband Vers.-AG | 1,0 | 2010 |
| 9 | BayernLB Corporate Advisers GmbH i.L. | 100,0 | 2010 |
| 10 | Central 1 Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 11 | Coast Capital Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 12 | Credit Union Central of British Columbia | 0,0 (2) | 2010 |
| 13 | Energy & Commodity Services GmbH i.L. | 100,0 | 2010 |
| 14 | Envision Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 15 | Gulf and Fraser Fisherman's Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 16 | GZ-Holdinggesellschaft mbH i.L. | 100,0 | 2010 |
| 17 | Island Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 18 | IZB SOFT Verwaltungs-GmbH & Co. KG | 25,1 | 2010 |
| 19 | Envision Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 20 | MKB Általános Biztosító Zrt. | 25,0 | 2010 |
| 21 | Schlemmermeyer GmbH & Co. KG | 20,0 | 2010 |
| 22 | Valley First Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 23 | MKB Életbiztosító Zrt. | 25,0 | 2010 |
| 24 | Vancouver City Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 25 | Münchner Gesellschaft für Stadterneuerung mbH | 3,5 | 2010 |
| 26 | North Shore Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 27 | Westminster Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2010 |
| 28 | BLB-Grundbesitz-Verwaltungsges. mbH i.L. | 100,0 | 2011 |
| 29 | German Centre (Shanghai) Limited i.L. | 100,0 | 2011 |
| 30 | IZB SOFT-Beteiligungs-GmbH | 25,1 | 2011 |
| 31 | Groupement d'Interet Economique (GIE) Spring Rain | 100,0 | 2011 |
| 32 | (...) | (...) | (...) |
| 33 | (...) | (...) | (...) |
| 34 | (...) | (...) | (...) |
| 35 | (...) | (...) | (...) |
| 36 | Mietdienst Ges. f. Investitionsgüterleasing mbH & Co. | 5,0 | 2012 |
| 37 | (...) | (...) | (...) |
| 38 | First Calgary Savings & Credit Union Ltd | 0,0 (2) | 2012 |
| 39 | First West Credit Union | 0,0 (2) | 2012 |
| 40 | Interior Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2012 |
| 41 | KSP Unternehmensverwaltungsgesellschaft mbH i.L. | 43,0 | 2012 |
| 42 | (...) | (...) | (...) |
| 43 | (...) | (...) | (...) |
| 44 | (...) | (...) | (...) |
| 45 | (...) | (...) | (...) |
| 46 | (...) | (...) | (...) |
| 47 | (...) | (...) | (...) |
| 48 | (...) | (...) | (...) |
| 49 | (...) | (...) | (...) |
| 50 | Siacon GmbH i.L. | 50,0 | 2013 |
| 51 | (...) | (...) | (...) |

Ägarintresse

Andelskvot (%)

Genomförd/planerad avyttring

1

gewerbegrund Holding GmbH i.L.

100,0

2008

2

Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HGAA)

67,1

2009

3

Kraftwerksgesellschaft Völklingen Geschäftsführ.-GmbH

38,0

2009

4

SCI du 203 Faubourg Saint Honoré

100,0

2009

5

Vulcain Energie

10,0

2009

6

Bayerische Beamtenkrankenkasse AG

1,0

2010

7

Bayerische Landesbrandversicherung AG

1,0

2010

8

Bayerische Versicherungsverband Vers.-AG

1,0

2010

9

BayernLB Corporate Advisers GmbH i.L.

100,0

2010

10

Central 1 Credit Union

0,0 (2)

2010

11

Coast Capital Savings Credit Union

0,0 (2)

2010

12

Credit Union Central of British Columbia

0,0 (2)

2010

13

Energy & Commodity Services GmbH i.L.

100,0

2010

14

Envision Credit Union

0,0 (2)

2010

15

Gulf and Fraser Fisherman's Credit Union

0,0 (2)

2010

16

GZ-Holdinggesellschaft mbH i.L.

100,0

2010

17

Island Savings Credit Union

0,0 (2)

2010

18

IZB SOFT Verwaltungs-GmbH & Co. KG

25,1

2010

19

Envision Credit Union

0,0 (2)

2010

20

MKB Általános Biztosító Zrt.

25,0

2010

21

Schlemmermeyer GmbH & Co. KG

20,0

2010

22

Valley First Credit Union

0,0 (2)

2010

23

MKB Életbiztosító Zrt.

25,0

2010

24

Vancouver City Savings Credit Union

0,0 (2)

2010

25

Münchner Gesellschaft für Stadterneuerung mbH

3,5

2010

26

North Shore Credit Union

0,0 (2)

2010

27

Westminster Savings Credit Union

0,0 (2)

2010

28

BLB-Grundbesitz-Verwaltungsges. mbH i.L.

100,0

2011

29

German Centre (Shanghai) Limited i.L.

100,0

2011

30

IZB SOFT-Beteiligungs-GmbH

25,1

2011

31

Groupement d'Interet Economique (GIE) Spring Rain

100,0

2011

32

(...)

(...)

(...)

33

(...)

(...)

(...)

34

(...)

(...)

(...)

35

(...)

(...)

(...)

36

Mietdienst Ges. f. Investitionsgüterleasing mbH & Co.

5,0

2012

37

(...)

(...)

(...)

38

First Calgary Savings & Credit Union Ltd

0,0 (2)

2012

39

First West Credit Union

0,0 (2)

2012

40

Interior Savings Credit Union

0,0 (2)

2012

41

KSP Unternehmensverwaltungsgesellschaft mbH i.L.

43,0

2012

42

(...)

(...)

(...)

43

(...)

(...)

(...)

44

(...)

(...)

(...)

45

(...)

(...)

(...)

46

(...)

(...)

(...)

47

(...)

(...)

(...)

48

(...)

(...)

(...)

49

(...)

(...)

(...)

50

Siacon GmbH i.L.

50,0

2013

51

(...)

(...)

(...)

---

(1)  Vissa ägarintressen som ska avyttras är bara begränsat fungibla (markerade med **), antingen på grund av att banken inte fritt kan förfoga över aktierna eller att bara andra aktieägare kommer i fråga som köpare så att avyttringen är avhängig av dessa aktieägares beredskap att överta ägarintresset (t.ex. STR Brennerschienentransport eller European Energy Exchange).

(2)  Avrundningsfel, minoritetsintresse.

---

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/44

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/658

av den 8 oktober 2014

om den stödåtgärd SA.34947 (2013/C) (f.d. 2013/N) som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för Hinkley Point C Nuclear Power Station

[delgivet med nr C(2014) 7142]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av deras yttranden, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Efter kontakter före anmälan lämnade Förenade kungariket den 22 oktober 2013 in en elektronisk anmälan om åtgärder till stöd för den nya kärnkraftsanläggningen Hinkley Point C (nedan kallad HPC), som registrerades av kommissionen samma dag. |
| --- | --- |

(1)

Efter kontakter före anmälan lämnade Förenade kungariket den 22 oktober 2013 in en elektronisk anmälan om åtgärder till stöd för den nya kärnkraftsanläggningen Hinkley Point C (nedan kallad HPC), som registrerades av kommissionen samma dag.

| (2) | Den 18 december 2013 inledde kommissionen en formell undersökning av de anmälda åtgärderna, eftersom den hyste allvarliga tvivel om huruvida åtgärderna var förenliga med reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(2)

Den 18 december 2013 inledde kommissionen en formell undersökning av de anmälda åtgärderna, eftersom den hyste allvarliga tvivel om huruvida åtgärderna var förenliga med reglerna om statligt stöd.

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) offentliggjordes på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens den 31 januari 2014 och i Europeiska unionens officiella tidning den 7 mars 2014. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) offentliggjordes på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens den 31 januari 2014 och i Europeiska unionens officiella tidning den 7 mars 2014. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

| (4) | Förenade kungariket lämnade sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet den 31 januari 2014. |
| --- | --- |

(4)

Förenade kungariket lämnade sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet den 31 januari 2014.

| (5) | Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter. Kommissionen översände dessa synpunkter till Förenade kungariket som gavs tillfälle att bemöta dem. Förenade kungarikets synpunkter mottogs genom skrivelser av den 13 juni och den 4 juli 2014. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter. Kommissionen översände dessa synpunkter till Förenade kungariket som gavs tillfälle att bemöta dem. Förenade kungarikets synpunkter mottogs genom skrivelser av den 13 juni och den 4 juli 2014.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1   CfD-KONTRAKT

| (6) | Den anmälda åtgärden består för det första av ett CfD-kontrakt (Contract for Difference) som ger intäktsstöd under HPC:s driftfas. Förenade kungariket anmälde först ett investeringskontrakt, som uppgavs vara en tidig form av CfD-kontrakt. Förhandlingarna mellan Förenade kungariket och EDF Energy plc (nedan kallat EDF), det företag som var helägare av stödmottagaren vid tidpunkten för detta beslut, varade längre än väntat och investeringskontraktet ersattes därför fullständigt med ett CfD-kontrakt. EDF är det brittiska dotterbolaget till det franska elbolaget Electricité de France. |
| --- | --- |

(6)

Den anmälda åtgärden består för det första av ett CfD-kontrakt (Contract for Difference) som ger intäktsstöd under HPC:s driftfas. Förenade kungariket anmälde först ett investeringskontrakt, som uppgavs vara en tidig form av CfD-kontrakt. Förhandlingarna mellan Förenade kungariket och EDF Energy plc (nedan kallat EDF), det företag som var helägare av stödmottagaren vid tidpunkten för detta beslut, varade längre än väntat och investeringskontraktet ersattes därför fullständigt med ett CfD-kontrakt. EDF är det brittiska dotterbolaget till det franska elbolaget Electricité de France.

| (7) | Stödmottagaren är NNB Generation Company Limited (nedan kallat NNBG), som vid tidpunkten för beslutet är helägt av EDF. CfD-kontraktet är ett privaträttsligt avtal mellan NNBG och CfD-kontraktets motpart, Low Carbon Contracts Company Ltd. Ett separat avtal kommer att ingås mellan det berörda ministeriet och NNBG:s aktieägare. Detta separata avtal kommer endast att avse vissa delar av transaktionsvillkoren, särskilt de delar som avser eventuella driftstopp samt vinstdelningsmekanismer. |
| --- | --- |

(7)

Stödmottagaren är NNB Generation Company Limited (nedan kallat NNBG), som vid tidpunkten för beslutet är helägt av EDF. CfD-kontraktet är ett privaträttsligt avtal mellan NNBG och CfD-kontraktets motpart, Low Carbon Contracts Company Ltd. Ett separat avtal kommer att ingås mellan det berörda ministeriet och NNBG:s aktieägare. Detta separata avtal kommer endast att avse vissa delar av transaktionsvillkoren, särskilt de delar som avser eventuella driftstopp samt vinstdelningsmekanismer.

| (8) | Inom ramen för CfD-kontraktet kommer NNBG att få ett intäktsbelopp som avgörs av summan av det grossistmarknadspris som företaget säljer el till och en ersättning som motsvarar skillnaden mellan ett förutbestämt pris, ett så kallat lösenpris, och det referenspris som uppmätts under den föregående referensperioden. |
| --- | --- |

(8)

Inom ramen för CfD-kontraktet kommer NNBG att få ett intäktsbelopp som avgörs av summan av det grossistmarknadspris som företaget säljer el till och en ersättning som motsvarar skillnaden mellan ett förutbestämt pris, ett så kallat lösenpris, och det referenspris som uppmätts under den föregående referensperioden.

| (9) | När referenspriset är lägre än lösenpriset betalar CfD-motparten skillnaden mellan lösenpriset och referenspriset, vilket innebär att NNBG garanteras en relativt stabil intäktsnivå beroende på sin försäljningsstrategi och den energi det producerar. Omvänt gäller att om referenspriset ligger högre än lösenpriset, ska NNBG betala skillnaden till CfD-motparten. Även i detta fall kommer NNBG därför att erhålla relativt stabila intäkter. |
| --- | --- |

(9)

När referenspriset är lägre än lösenpriset betalar CfD-motparten skillnaden mellan lösenpriset och referenspriset, vilket innebär att NNBG garanteras en relativt stabil intäktsnivå beroende på sin försäljningsstrategi och den energi det producerar. Omvänt gäller att om referenspriset ligger högre än lösenpriset, ska NNBG betala skillnaden till CfD-motparten. Även i detta fall kommer NNBG därför att erhålla relativt stabila intäkter.

| (10) | Referenspriset är ett vägt genomsnitt av de grossistpriser som Förenade kungariket fastställer för alla CfD-stödda operatörer. Det referenspris som gäller för NNBG är baslastreferenspriset, som gäller för alla operatörer som producerar baslastel (2). |
| --- | --- |

(10)

Referenspriset är ett vägt genomsnitt av de grossistpriser som Förenade kungariket fastställer för alla CfD-stödda operatörer. Det referenspris som gäller för NNBG är baslastreferenspriset, som gäller för alla operatörer som producerar baslastel (2).

| (11) | Referenspriset för baslastel är för närvarande fastställt på så sätt att dagliga prisuppgifter som rapporteras av elhandlarsammanslutningen London Energy Broker's Association (LEBA) och Nasdaq OMX:s råvarubörs används i förhållande till inköpspriset för el under en säsong (dvs. sex månader) före leverans, eller ett ”säsongshandelspris” (3). |
| --- | --- |

(11)

Referenspriset för baslastel är för närvarande fastställt på så sätt att dagliga prisuppgifter som rapporteras av elhandlarsammanslutningen London Energy Broker's Association (LEBA) och Nasdaq OMX:s råvarubörs används i förhållande till inköpspriset för el under en säsong (dvs. sex månader) före leverans, eller ett ”säsongshandelspris” (3).

| (12) | Referenspriset för baslastel beräknas en gång per säsong och omedelbart innan varje säsong inleds, när det aritmetiska medelvärdet för de dagliga säsongshandelspriser som offentliggjorts varje dag för den föregående säsongen mäts. Genomsnittet vägs för att säkerställa att den handlade volymen för varje referensindex har ett proportionellt inflytande. |
| --- | --- |

(12)

Referenspriset för baslastel beräknas en gång per säsong och omedelbart innan varje säsong inleds, när det aritmetiska medelvärdet för de dagliga säsongshandelspriser som offentliggjorts varje dag för den föregående säsongen mäts. Genomsnittet vägs för att säkerställa att den handlade volymen för varje referensindex har ett proportionellt inflytande.

| (13) | NNBG kommer att vara skyldigt att upprätthålla en miniminivå för sin produktion, men är inte tvunget att producera till en i förväg fastställd nivå. Anläggningen kommer att förväntas drivas med en belastningsfaktor på 91 %. Om NNBG inte uppnår denna belastningsfaktor betyder det implicit att företaget inte når den intäktsnivå som den förväntar sig från projektet. |
| --- | --- |

(13)

NNBG kommer att vara skyldigt att upprätthålla en miniminivå för sin produktion, men är inte tvunget att producera till en i förväg fastställd nivå. Anläggningen kommer att förväntas drivas med en belastningsfaktor på 91 %. Om NNBG inte uppnår denna belastningsfaktor betyder det implicit att företaget inte når den intäktsnivå som den förväntar sig från projektet.

| (14) | NNBG kommer att få olika ersättningar för mellanskillnaden som grundas på uppmätt produktion, upp till ett maximibelopp (nedan kallat tak) som fastställs i CfD-kontraktet. Inga ersättningar kommer att betalas ut för energi som säljs på marknaden över taket. El som produceras av NNBG kommer att säljas på marknaden. |
| --- | --- |

(14)

NNBG kommer att få olika ersättningar för mellanskillnaden som grundas på uppmätt produktion, upp till ett maximibelopp (nedan kallat tak) som fastställs i CfD-kontraktet. Inga ersättningar kommer att betalas ut för energi som säljs på marknaden över taket. El som produceras av NNBG kommer att säljas på marknaden.

2.1.1   CfD-mekanismens övergripande funktion

| (15) | CfD-kontraktet kommer att ingås med CfD-motparten, dvs. en enhet som kommer att finansieras kollektivt av alla licensierade leverantörer genom en lagstadgad skyldighet. |
| --- | --- |

(15)

CfD-kontraktet kommer att ingås med CfD-motparten, dvs. en enhet som kommer att finansieras kollektivt av alla licensierade leverantörer genom en lagstadgad skyldighet.

| (16) | Ingåendet av det slutliga kontraktet beror på EDF:s/NNBG:s slutliga investeringsbeslut och om parterna kan enas om finansieringsarrangemangen (inbegripet villkoren för den brittiska regeringens lånegaranti) samt parternas slutliga godkännande. |
| --- | --- |

(16)

Ingåendet av det slutliga kontraktet beror på EDF:s/NNBG:s slutliga investeringsbeslut och om parterna kan enas om finansieringsarrangemangen (inbegripet villkoren för den brittiska regeringens lånegaranti) samt parternas slutliga godkännande.

| (17) | Enligt CfD-ramen har de licensierade leverantörerna kollektivt ansvar för alla skyldigheter enligt kontraktet, medan motparten i kontraktet endast har ansvar i den bemärkelsen att medel har överförts till den från de licensierade leverantörerna eller från den brittiska regeringen. Varje leverantörs ansvar grundas på dess marknadsandel, som fastställs genom uppmätt elförbrukning. Om betalningsskyldigheterna inte efterlevs kommer det ansvariga ministeriet att utse en annan motpart, samla in betalningar från andra leverantörer eller betala producenterna direkt. |
| --- | --- |

(17)

Enligt CfD-ramen har de licensierade leverantörerna kollektivt ansvar för alla skyldigheter enligt kontraktet, medan motparten i kontraktet endast har ansvar i den bemärkelsen att medel har överförts till den från de licensierade leverantörerna eller från den brittiska regeringen. Varje leverantörs ansvar grundas på dess marknadsandel, som fastställs genom uppmätt elförbrukning. Om betalningsskyldigheterna inte efterlevs kommer det ansvariga ministeriet att utse en annan motpart, samla in betalningar från andra leverantörer eller betala producenterna direkt.

| (18) | Vid sidan av detta kommer motparten att anförtro en avvecklingsagent uppbördsbefogenheter (dvs. befogenhet att samla in betalningar från leverantörerna) å ena sidan och skyldigheten att göra betalningar till och motta betalningar från elproducenter å andra sidan. Den brittiska regeringen har för avsikt att utse ett dotterbolag till Elexon (dvs. det organ som för närvarande agerar som avvecklingsagent i Förenade kungariket) som är helägt av Förenade kungarikets systemansvariga för överföringssystemet (det nationella nätet) till avvecklingsagent. |
| --- | --- |

(18)

Vid sidan av detta kommer motparten att anförtro en avvecklingsagent uppbördsbefogenheter (dvs. befogenhet att samla in betalningar från leverantörerna) å ena sidan och skyldigheten att göra betalningar till och motta betalningar från elproducenter å andra sidan. Den brittiska regeringen har för avsikt att utse ett dotterbolag till Elexon (dvs. det organ som för närvarande agerar som avvecklingsagent i Förenade kungariket) som är helägt av Förenade kungarikets systemansvariga för överföringssystemet (det nationella nätet) till avvecklingsagent.

| (19) | Motparten till elproducenten enligt CfD-kontraktet kommer att ha beslutsbefogenhet och utrymme för skönsmässig bedömning, t.ex. för att avgöra om en elproducent uppfyller sina skyldigheter eller måste ställa säkerhet för att garantera sina betalningar enligt ordningen eller frångå vissa krav, beroende på de rådande marknadsvillkoren. Den brittiska regeringen har för avsikt att lämna ytterligare vägledning om de kriterier som kan begränsa motpartens beslutsrätt i samband med CfD-kontraktet. |
| --- | --- |

(19)

Motparten till elproducenten enligt CfD-kontraktet kommer att ha beslutsbefogenhet och utrymme för skönsmässig bedömning, t.ex. för att avgöra om en elproducent uppfyller sina skyldigheter eller måste ställa säkerhet för att garantera sina betalningar enligt ordningen eller frångå vissa krav, beroende på de rådande marknadsvillkoren. Den brittiska regeringen har för avsikt att lämna ytterligare vägledning om de kriterier som kan begränsa motpartens beslutsrätt i samband med CfD-kontraktet.

| (20) | I figur 1 förklaras vilka respektive roller var och en av de planerade aktörerna har i driften av CfD-systemet.

  Figur 1


  Roller och ansvar i driften av CfD





  Källa: De brittiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(20)

I figur 1 förklaras vilka respektive roller var och en av de planerade aktörerna har i driften av CfD-systemet.

Figur 1

Roller och ansvar i driften av CfD

Image

Källa: De brittiska myndigheterna.

2.1.2   CfD-kontraktets villkor

| (21) | Förenade kungariket och EDF har enats om villkoren i CfD-kontraktet. Villkoren kommer att omvandlas till ett långsiktigt kontrakt före det slutliga undertecknandet av kontraktet och EDF:s slutliga investeringsbeslut. |
| --- | --- |

(21)

Förenade kungariket och EDF har enats om villkoren i CfD-kontraktet. Villkoren kommer att omvandlas till ett långsiktigt kontrakt före det slutliga undertecknandet av kontraktet och EDF:s slutliga investeringsbeslut.

| (22) | Många av de villkor som parterna enats om motsvarar villkoren i CfD-kontrakt för andra tekniker, särskilt tekniker för förnybar energi. Villkoren är offentliga (4). Andra villkor är specifika för HPC:s CfD-kontrakt. |
| --- | --- |

(22)

Många av de villkor som parterna enats om motsvarar villkoren i CfD-kontrakt för andra tekniker, särskilt tekniker för förnybar energi. Villkoren är offentliga (4). Andra villkor är specifika för HPC:s CfD-kontrakt.

| (23) | Enligt de överenskomna villkoren kommer lösenpriset att sättas till 92,50 pund per MWh enligt 2012 års nominella priser. Om investeringsbeslutet att bygga den nya kärnkraftsanläggningen vid Hinkley Point C fattas, med samma konstruktion och möjligheten att dela vissa av kostnaderna för HPC-reaktorerna, kommer lösenpriset att ändras till 89,50 pund per MWh, även då enligt 2012 års nominella priser. |
| --- | --- |

(23)

Enligt de överenskomna villkoren kommer lösenpriset att sättas till 92,50 pund per MWh enligt 2012 års nominella priser. Om investeringsbeslutet att bygga den nya kärnkraftsanläggningen vid Hinkley Point C fattas, med samma konstruktion och möjligheten att dela vissa av kostnaderna för HPC-reaktorerna, kommer lösenpriset att ändras till 89,50 pund per MWh, även då enligt 2012 års nominella priser.

| (24) | Lösenpriset kommer att indexeras fullständigt till konsumentprisindexet (nedan kallat KPI), precis som andra CfD-kontrakt. Justeringen till KPI kommer att göras årligen, med basdatum november 2011. Lösenpriset kommer att justeras på säsongens första dag varje år med hänvisning till det senast tillgängliga KPI som offentliggjorts av det brittiska statistikkontoret ONS för februari. |
| --- | --- |

(24)

Lösenpriset kommer att indexeras fullständigt till konsumentprisindexet (nedan kallat KPI), precis som andra CfD-kontrakt. Justeringen till KPI kommer att göras årligen, med basdatum november 2011. Lösenpriset kommer att justeras på säsongens första dag varje år med hänvisning till det senast tillgängliga KPI som offentliggjorts av det brittiska statistikkontoret ONS för februari.

| (25) | CfD-kontraktet kommer att börja löpa senast på TCW-dagen (Target Commissioning Window, nedan kallat TCW) för varje reaktor, som är [...] (5) år från det överenskomna TCW-datumet. Efter detta datum kommer CfD-kontraktet att börja löpa oavsett om anläggningen har tagits i drift eller ej. |
| --- | --- |

(25)

CfD-kontraktet kommer att börja löpa senast på TCW-dagen (Target Commissioning Window, nedan kallat TCW) för varje reaktor, som är [...] (5) år från det överenskomna TCW-datumet. Efter detta datum kommer CfD-kontraktet att börja löpa oavsett om anläggningen har tagits i drift eller ej.

| (26) | Färdigställandedatumet (long-stop date) är [...] årsdagen av den sista TCW-dagen för den andra reaktorn. Om ingen av reaktorerna har tagits i drift på eller före färdigställandedatumet kan CfD-motparten avsluta kontraktet. Färdigställandedatumet kan förlängas vid force majeure eller anslutningssvårigheter. |
| --- | --- |

(26)

Färdigställandedatumet (long-stop date) är [...] årsdagen av den sista TCW-dagen för den andra reaktorn. Om ingen av reaktorerna har tagits i drift på eller före färdigställandedatumet kan CfD-motparten avsluta kontraktet. Färdigställandedatumet kan förlängas vid force majeure eller anslutningssvårigheter.

| (27) | Det kommer att finnas två vinstdelningsmekanismer. Den första gäller anläggningskostnaderna (6) och har följande villkor:






  i) | Den första [...] av anläggningskostnadsvinsten (nominellt värde) kommer att delas på hälften, där 50 % av vinsten går till CfD-motparten och 50 % till NNBG. |
| --- | --- | --- |

(27)

Det kommer att finnas två vinstdelningsmekanismer. Den första gäller anläggningskostnaderna (6) och har följande villkor:

i)

Den första [...] av anläggningskostnadsvinsten (nominellt värde) kommer att delas på hälften, där 50 % av vinsten går till CfD-motparten och 50 % till NNBG.

| ii) | Alla anläggningsvinster över [...] (nominellt värde) kommer att delas i en del på 75 % och en del på 25 %, där 75 % av vinsten går till CfD-motparten och 25 % till NNBG. |
| --- | --- |

ii)

Alla anläggningsvinster över [...] (nominellt värde) kommer att delas i en del på 75 % och en del på 25 %, där 75 % av vinsten går till CfD-motparten och 25 % till NNBG.

| (28) | Den andra vinstdelningsmekanismen är avkastning på eget kapital. Följande två gränser sattes (6): |
| --- | --- |

(28)

Den andra vinstdelningsmekanismen är avkastning på eget kapital. Följande två gränser sattes (6):

| (29) | En första gräns vid beräknad internränta på kapital (Equity IRR) vid tidpunkten för beslutet enligt den senaste ekonomiska modellen (7), eller 11,4 % på en fastställd kapitalnivå och i nominella termer. Eventuell vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 30 % och NNBG 70 %. |
| --- | --- |

(29)

En första gräns vid beräknad internränta på kapital (Equity IRR) vid tidpunkten för beslutet enligt den senaste ekonomiska modellen (7), eller 11,4 % på en fastställd kapitalnivå och i nominella termer. Eventuell vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 30 % och NNBG 70 %.

| (30) | En andra gräns vid det högsta värdet mellan 13,5 % i nominella termer eller 11,5 % i reala (KPI-deflaterade) termer, baserat på samma modell som i föregående punkt. Eventuell vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 60 % och NNBG 40 %. |
| --- | --- |

(30)

En andra gräns vid det högsta värdet mellan 13,5 % i nominella termer eller 11,5 % i reala (KPI-deflaterade) termer, baserat på samma modell som i föregående punkt. Eventuell vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 60 % och NNBG 40 %.

| (31) | Det kommer att finnas två datum för omförhandling av driftskostnaderna. Det första infaller 15 år efter startdatumet för den första reaktorn och det andra 25 år efter detta datum. Möjligheten att omförhandla driftskostnaderna är ett sätt att begränsa de långsiktiga kostnadsriskerna för båda sidor och kommer att leda till förändringar av lösenpriset i båda riktningarna. Mekanismen möjliggör ökningar eller minskningar av lösenpriset på grundval av kända faktiska kostnader och reviderade prognoser för framtida kostnader för följande kostnadsposter, i varje fall endast enligt vad som krävs för den fortsatta driften av kraftverket:






  a) | Leverans av kärnbränsle för påfyllning. |
| --- | --- | --- |

(31)

Det kommer att finnas två datum för omförhandling av driftskostnaderna. Det första infaller 15 år efter startdatumet för den första reaktorn och det andra 25 år efter detta datum. Möjligheten att omförhandla driftskostnaderna är ett sätt att begränsa de långsiktiga kostnadsriskerna för båda sidor och kommer att leda till förändringar av lösenpriset i båda riktningarna. Mekanismen möjliggör ökningar eller minskningar av lösenpriset på grundval av kända faktiska kostnader och reviderade prognoser för framtida kostnader för följande kostnadsposter, i varje fall endast enligt vad som krävs för den fortsatta driften av kraftverket:

a)

Leverans av kärnbränsle för påfyllning.

| b) | Försäkring. |
| --- | --- |

b)

Försäkring.

| c) | Avgifter från den brittiska kärnkraftsinspektionen (Office for Nuclear Regulation, ONR). |
| --- | --- |

c)

Avgifter från den brittiska kärnkraftsinspektionen (Office for Nuclear Regulation, ONR).

| d) | Företagsskatt. |
| --- | --- |

d)

Företagsskatt.

| e) | Vissa överföringsavgifter. |
| --- | --- |

e)

Vissa överföringsavgifter.

| f) | Förändringar i kostnaderna för medelaktivt avfall/slutförvaring till följd av förändringar i priset på avfallsöverföring enligt avfallsöverföringsavtalet. |
| --- | --- |

f)

Förändringar i kostnaderna för medelaktivt avfall/slutförvaring till följd av förändringar i priset på avfallsöverföring enligt avfallsöverföringsavtalet.

| g) | Förändringar i kostnaderna för hantering av använt kärnbränsle och i avvecklingskostnaderna. |
| --- | --- |

g)

Förändringar i kostnaderna för hantering av använt kärnbränsle och i avvecklingskostnaderna.

| h) | Drift- och underhållskostnader. |
| --- | --- |

h)

Drift- och underhållskostnader.

| i) | Renoveringskostnader och kontanta driftkostnader som redovisas i producentens resultaträkning enligt IFRS samt alla kapitalutgifter. |
| --- | --- |

i)

Renoveringskostnader och kontanta driftkostnader som redovisas i producentens resultaträkning enligt IFRS samt alla kapitalutgifter.

| (32) | Eventuella anläggningsrelaterade kostnader, annan drift än drift till en rimlig och ansvarsfull standard, tillgången till produktionsanläggningen eller dess kapacitet, andra kapitalutgifter än underhållsutgifter, utgifter för nya strukturer (ej inom en befintlig anläggning), finansiering samt vissa avfallsöverföringskostnader kommer att undantas från omförhandlingsmöjligheterna. |
| --- | --- |

(32)

Eventuella anläggningsrelaterade kostnader, annan drift än drift till en rimlig och ansvarsfull standard, tillgången till produktionsanläggningen eller dess kapacitet, andra kapitalutgifter än underhållsutgifter, utgifter för nya strukturer (ej inom en befintlig anläggning), finansiering samt vissa avfallsöverföringskostnader kommer att undantas från omförhandlingsmöjligheterna.

| (33) | De reviderade kostnadsberäkningar som används för omförhandling av driftskostnaderna (Opex reopeners) kommer att grundas på en rapport som utarbetas av NNBG och godkänns av CfD-motparten, med beaktande av referenskostnader från andra kärnkraftsanläggningar som använder europeisk tryckvattenreaktorteknik (EPR) och tryckvattenreaktorteknik i Nordamerika och EU, varav samtliga drivs till en rimlig och ansvarsfull standard. Justeringarna av lösenpriset kommer att beräknas med beaktande av den övre hälften av referenskostnaderna. |
| --- | --- |

(33)

De reviderade kostnadsberäkningar som används för omförhandling av driftskostnaderna (Opex reopeners) kommer att grundas på en rapport som utarbetas av NNBG och godkänns av CfD-motparten, med beaktande av referenskostnader från andra kärnkraftsanläggningar som använder europeisk tryckvattenreaktorteknik (EPR) och tryckvattenreaktorteknik i Nordamerika och EU, varav samtliga drivs till en rimlig och ansvarsfull standard. Justeringarna av lösenpriset kommer att beräknas med beaktande av den övre hälften av referenskostnaderna.

| (34) | Lösenpriset kommer att sänkas (alternativt kommer ett engångsbelopp eller en rad årliga ersättningar betalas till CfD-motparten) för att avspegla ändringar i den skatt som NNBG ska betala när det gäller finansiering av aktieägare eller företagets skattestrukturering. Inga ökningar kommer att tillåtas i detta avseende. |
| --- | --- |

(34)

Lösenpriset kommer att sänkas (alternativt kommer ett engångsbelopp eller en rad årliga ersättningar betalas till CfD-motparten) för att avspegla ändringar i den skatt som NNBG ska betala när det gäller finansiering av aktieägare eller företagets skattestrukturering. Inga ökningar kommer att tillåtas i detta avseende.

| (35) | Efter idrifttagandet av anläggningen kommer Valuation Office att göra en framåtsyftande engångsjustering av lösenpriset för företagsskatt. Senare ändringar av företagsskatten kommer att göras vid omförhandlingarna av driftskostnaderna. |
| --- | --- |

(35)

Efter idrifttagandet av anläggningen kommer Valuation Office att göra en framåtsyftande engångsjustering av lösenpriset för företagsskatt. Senare ändringar av företagsskatten kommer att göras vid omförhandlingarna av driftskostnaderna.

| (36) | Förutom bestämmelserna om tillhandahållande av information enligt de allmänna CfD-villkoren kommer NNBG att vara skyldigt att lämna vissa informationsgarantier när det gäller de uppgifter om och modeller för projektkostnaderna som företaget ger den brittiska regeringen. Kontraktet kommer att omfatta en överenskommen ekonomisk modell för att fastställa de olika lösenpriserna och andra justeringar som krävs enligt kontraktsvillkoren. |
| --- | --- |

(36)

Förutom bestämmelserna om tillhandahållande av information enligt de allmänna CfD-villkoren kommer NNBG att vara skyldigt att lämna vissa informationsgarantier när det gäller de uppgifter om och modeller för projektkostnaderna som företaget ger den brittiska regeringen. Kontraktet kommer att omfatta en överenskommen ekonomisk modell för att fastställa de olika lösenpriserna och andra justeringar som krävs enligt kontraktsvillkoren.

| (37) | NNBG kommer att skyddas och kan återvinna vissa kostnader för kvalificerade lagändringar (Qualifying Changes in Law). |
| --- | --- |

(37)

NNBG kommer att skyddas och kan återvinna vissa kostnader för kvalificerade lagändringar (Qualifying Changes in Law).

| (38) | Kvalificerade lagändringar är ej förutsägbara diskriminerande lagändringar, specifika lagändringar, specifika skattelagändringar, andra lagändringar eller ändringar av rättsliga grunder. |
| --- | --- |

(38)

Kvalificerade lagändringar är ej förutsägbara diskriminerande lagändringar, specifika lagändringar, specifika skattelagändringar, andra lagändringar eller ändringar av rättsliga grunder.

| (39) | Diskriminerande lagändringar är lagändringar som speciellt gäller för projektet, kärnkraftsanläggningen eller NNBG (och inte bara utgör en oproportionerlig indirekt effekt eller konsekvens av en lagändring som är allmänt tillämplig) men inte i övrigt. |
| --- | --- |

(39)

Diskriminerande lagändringar är lagändringar som speciellt gäller för projektet, kärnkraftsanläggningen eller NNBG (och inte bara utgör en oproportionerlig indirekt effekt eller konsekvens av en lagändring som är allmänt tillämplig) men inte i övrigt.

| (40) | Specifika lagändringar är lagändringar som speciellt gäller för kärnkraftsanläggningar eller produktionsanläggningar som omfattas av ett CfD-kontrakt (och inte bara utgör en oproportionerlig indirekt effekt eller konsekvens av en lagändring som är allmänt tillämplig). |
| --- | --- |

(40)

Specifika lagändringar är lagändringar som speciellt gäller för kärnkraftsanläggningar eller produktionsanläggningar som omfattas av ett CfD-kontrakt (och inte bara utgör en oproportionerlig indirekt effekt eller konsekvens av en lagändring som är allmänt tillämplig).

| (41) | Specifika skattelagändringar är i) en ändring av eller en ny skatt på uran, eller ii) en lagändring eller praxis som tillämpas av den brittiska skattemyndigheten som leder till att NNBG skattemässigt behandlas mindre förmånligt än enligt vissa specifika skattelättnader som tillämpas av den brittiska skattemyndigheten. |
| --- | --- |

(41)

Specifika skattelagändringar är i) en ändring av eller en ny skatt på uran, eller ii) en lagändring eller praxis som tillämpas av den brittiska skattemyndigheten som leder till att NNBG skattemässigt behandlas mindre förmånligt än enligt vissa specifika skattelättnader som tillämpas av den brittiska skattemyndigheten.

| (42) | Ändringar av den rättsliga grunden är om i) ONR (eller en ny tillsynsmyndighet) inte längre reglerar produktionsanläggningen genom en bedömning av huruvida den uppoffring som krävs för en riskminskning skulle vara starkt oproportionerlig jämfört med fördelarna, eller ii) om det berörda miljökontoret (eller en ny tillsynsmyndighet) inte längre bedömer ett riskminskningsalternativ för anläggningen som en godtagbar miljörisk med hänvisning till om genomförandekostnaderna är oproportionerliga i förhållande till miljöfördelarna. |
| --- | --- |

(42)

Ändringar av den rättsliga grunden är om i) ONR (eller en ny tillsynsmyndighet) inte längre reglerar produktionsanläggningen genom en bedömning av huruvida den uppoffring som krävs för en riskminskning skulle vara starkt oproportionerlig jämfört med fördelarna, eller ii) om det berörda miljökontoret (eller en ny tillsynsmyndighet) inte längre bedömer ett riskminskningsalternativ för anläggningen som en godtagbar miljörisk med hänvisning till om genomförandekostnaderna är oproportionerliga i förhållande till miljöfördelarna.

| (43) | Ersättning för kvalificerade lagändringar betalas när det sammanlagda beloppet för alla sådana krav överstiger 50 miljoner pund i 2012 års nominella och indexerade termer. Dubbla återkrav är inte tillåtna. Lösenpriset kommer endast att justeras en gång för en viss kvalificerad lagändring under kontraktets återstående löptid genom användning av den överenskomna ekonomiska modellen eller genom en beräkning av den nödvändiga justeringens nettonuvärde. |
| --- | --- |

(43)

Ersättning för kvalificerade lagändringar betalas när det sammanlagda beloppet för alla sådana krav överstiger 50 miljoner pund i 2012 års nominella och indexerade termer. Dubbla återkrav är inte tillåtna. Lösenpriset kommer endast att justeras en gång för en viss kvalificerad lagändring under kontraktets återstående löptid genom användning av den överenskomna ekonomiska modellen eller genom en beräkning av den nödvändiga justeringens nettonuvärde.

| (44) | NNBG kommer, på vissa villkor, att få ersättning i händelse av en ”politiskt” motiverad nedstängning av HPC (som antingen föranleds av Förenade kungariket, EU eller en internationell behörig myndighet) och som sker av andra skäl än hälsa, kärnsäkerhet, allmän säkerhet, miljösäkerhet, kärnämnestransport eller kärnämneskontroll (s.k. kvalificerat driftstopp). |
| --- | --- |

(44)

NNBG kommer, på vissa villkor, att få ersättning i händelse av en ”politiskt” motiverad nedstängning av HPC (som antingen föranleds av Förenade kungariket, EU eller en internationell behörig myndighet) och som sker av andra skäl än hälsa, kärnsäkerhet, allmän säkerhet, miljösäkerhet, kärnämnestransport eller kärnämneskontroll (s.k. kvalificerat driftstopp).

| (45) | Ersättning kommer också att utgå om kärnkraftsanläggningen stängs till följd av omständigheter som har att göra med ansvarsförsäkringen för kärnkraftsolyckor, även i det fall den brittiska regeringen inte godkänner alternativa försäkringsarrangemang som föreslås av producenten när regeringen rimligen borde ha gjort detta och inga andra godkända försäkringsalternativ finns tillgängliga för producenten. |
| --- | --- |

(45)

Ersättning kommer också att utgå om kärnkraftsanläggningen stängs till följd av omständigheter som har att göra med ansvarsförsäkringen för kärnkraftsolyckor, även i det fall den brittiska regeringen inte godkänner alternativa försäkringsarrangemang som föreslås av producenten när regeringen rimligen borde ha gjort detta och inga andra godkända försäkringsalternativ finns tillgängliga för producenten.

| (46) | Skyddet vid kvalificerade driftstopp omfattar rätten att överföra NNBG till den brittiska regeringen (och regeringens rätt att kräva en överföring), förutom utbetalning av ersättning från CfD-motparten eller den brittiska regeringen. |
| --- | --- |

(46)

Skyddet vid kvalificerade driftstopp omfattar rätten att överföra NNBG till den brittiska regeringen (och regeringens rätt att kräva en överföring), förutom utbetalning av ersättning från CfD-motparten eller den brittiska regeringen.

| (47) | Uppsägningsbestämmelserna gäller endast NNBG. Det är CfD-motparten som beslutar om kontraktet ska sägas upp i händelse av en händelse som kan föranleda uppsägning. |
| --- | --- |

(47)

Uppsägningsbestämmelserna gäller endast NNBG. Det är CfD-motparten som beslutar om kontraktet ska sägas upp i händelse av en händelse som kan föranleda uppsägning.

2.2   KREDITGARANTI

| (48) | HPC-projektet, och NNBG i synnerhet, kommer inte bara att dra fördel av CfD-kontraktet, utan kommer även att beviljas en statlig kreditgaranti för de skulder företaget emitterar (nedan kallad kreditgarantin). |
| --- | --- |

(48)

HPC-projektet, och NNBG i synnerhet, kommer inte bara att dra fördel av CfD-kontraktet, utan kommer även att beviljas en statlig kreditgaranti för de skulder företaget emitterar (nedan kallad kreditgarantin).

| (49) | Emitterade obligationer kommer att stödjas av kreditgarantin. Kreditgarantin kan ses om ett försäkringsavtal, som garanterar punktlig betalning av kapital och ränta på kvalificerade skulder, som kan uppgå till 17 miljarder pund (8). |
| --- | --- |

(49)

Emitterade obligationer kommer att stödjas av kreditgarantin. Kreditgarantin kan ses om ett försäkringsavtal, som garanterar punktlig betalning av kapital och ränta på kvalificerade skulder, som kan uppgå till 17 miljarder pund (8).

| (50) | Kreditgarantin kommer att lämnas av Infrastructure UK (nedan kallad IUK), en enhet inom det brittiska finansministeriet som utövar tillsyn av förvaltningen av den brittiska garantiordningen. Kreditgarantin är en heltäckande lösning för företagsskulder för den långsiktiga finansieringen av HPC. |
| --- | --- |

(50)

Kreditgarantin kommer att lämnas av Infrastructure UK (nedan kallad IUK), en enhet inom det brittiska finansministeriet som utövar tillsyn av förvaltningen av den brittiska garantiordningen. Kreditgarantin är en heltäckande lösning för företagsskulder för den långsiktiga finansieringen av HPC.

| (51) | IUK anser att transaktionen har strukturerats på ett sätt som gör att den motiverar en klassificering av HPC i en riskkategori som motsvarar BB+/Ba1. Garantin kommer att ligga på nivån 295 räntepunkter. |
| --- | --- |

(51)

IUK anser att transaktionen har strukturerats på ett sätt som gör att den motiverar en klassificering av HPC i en riskkategori som motsvarar BB+/Ba1. Garantin kommer att ligga på nivån 295 räntepunkter.

| (52) | De obligationer som ska emitteras som en del av finansieringsstrukturen enligt stödordningen kommer att stödjas av en garanti som ska utfärdas av Lords Commissioners vid det brittiska finansministeriet (borgensmannen). Överbryggande finansiering från kommersiella banker (som inte garanteras enligt den brittiska garantiordningen) ingår också. Återstoden av det kapital som krävs för transaktionen kommer att skjutas till av aktieägarna. Finansieringsstrukturen kan kompletteras med andra kapitalkällor med borgensmannens samtycke. |
| --- | --- |

(52)

De obligationer som ska emitteras som en del av finansieringsstrukturen enligt stödordningen kommer att stödjas av en garanti som ska utfärdas av Lords Commissioners vid det brittiska finansministeriet (borgensmannen). Överbryggande finansiering från kommersiella banker (som inte garanteras enligt den brittiska garantiordningen) ingår också. Återstoden av det kapital som krävs för transaktionen kommer att skjutas till av aktieägarna. Finansieringsstrukturen kan kompletteras med andra kapitalkällor med borgensmannens samtycke.

| (53) | Vid tidpunkten för beslutet är finansieringskällorna planerade enligt följande:






  a) | Kapitalbas på [...] pund. |
| --- | --- | --- |

(53)

Vid tidpunkten för beslutet är finansieringskällorna planerade enligt följande:

a)

Kapitalbas på [...] pund.

| b) | Villkorat kapital på [...] pund. |
| --- | --- |

b)

Villkorat kapital på [...] pund.

| c) | Överbryggande finansiering upp till [...] pund. |
| --- | --- |

c)

Överbryggande finansiering upp till [...] pund.

| d) | Obligationer för [...] pund. |
| --- | --- |

d)

Obligationer för [...] pund.

| (54) | Finansieringsstrukturen är utformad så att kapitalbasen blir en total förlust innan obligationerna drabbas av förlust. Det villkorade kapitalet ger en ytterligare garanti för borgensmannen, bland annat för att HPC kommer att färdigställas och tas i drift och att alla reserver kommer att vara fullständigt finansierade (nedan kallat dagen för finansiellt fullbordande). |
| --- | --- |

(54)

Finansieringsstrukturen är utformad så att kapitalbasen blir en total förlust innan obligationerna drabbas av förlust. Det villkorade kapitalet ger en ytterligare garanti för borgensmannen, bland annat för att HPC kommer att färdigställas och tas i drift och att alla reserver kommer att vara fullständigt finansierade (nedan kallat dagen för finansiellt fullbordande).

| (55) | Aktieägarnas skyldigheter när det gäller kapitalet kommer att anges i ett kapitaltillskottsavtal som borgensmannen också kommer att vara part i, där aktieägarna gör ett åtagande gentemot borgensmannen om att skjuta till kapitalet. |
| --- | --- |

(55)

Aktieägarnas skyldigheter när det gäller kapitalet kommer att anges i ett kapitaltillskottsavtal som borgensmannen också kommer att vara part i, där aktieägarna gör ett åtagande gentemot borgensmannen om att skjuta till kapitalet.

| (56) | För att se till att kapitalet ger den förlustabsorption som beskrivs ovan har parterna ställt upp två villkor i händelse av betalningsinställelse (ett grundvillkor (9) och ett villkor för ”FFS-betalningsinställelse” (10)), enligt vilka borgensmannen kan kräva att baskapitalet respektive det villkorade kapitalet påskyndas, dvs. att det tillhandahålls omedelbart och används för att betala obligationerna och de belopp som ska betalas till borgensmannen. Syftet med dessa kombinerade bestämmelser är att se till att det är aktieägarna, och inte borgensmannen, som främst exponeras för eventuella risker när det gäller EPR-teknikens lönsamhet till dess att det finns objektiva belägg för att tekniken är tillförlitlig i form av lyckade resultat från tidigare projekt som Flamanville 3 och Taishan 1. |
| --- | --- |

(56)

För att se till att kapitalet ger den förlustabsorption som beskrivs ovan har parterna ställt upp två villkor i händelse av betalningsinställelse (ett grundvillkor (9) och ett villkor för ”FFS-betalningsinställelse” (10)), enligt vilka borgensmannen kan kräva att baskapitalet respektive det villkorade kapitalet påskyndas, dvs. att det tillhandahålls omedelbart och används för att betala obligationerna och de belopp som ska betalas till borgensmannen. Syftet med dessa kombinerade bestämmelser är att se till att det är aktieägarna, och inte borgensmannen, som främst exponeras för eventuella risker när det gäller EPR-teknikens lönsamhet till dess att det finns objektiva belägg för att tekniken är tillförlitlig i form av lyckade resultat från tidigare projekt som Flamanville 3 och Taishan 1.

| (57) | Under perioden fram till dess att grundvillkoret har uppfyllts finns det ett tak för skulden. Minsta belopp är delmålet för skuldtaket för projektets motsvarande delmål och [...] % av kapitalbasen minus utvecklingskapital, dvs. [...] miljarder pund. I tabell 1 visas ett praktiskt exempel på förlustabsorptionen för eget kapital:

  Tabell 1


  Utnyttjandeprofil för grundvillkoret samt scenario för ej uppfyllt grundvillkor


  Källa: Inlaga från IUK av den 12 september 2014.


  Base Case Drawdown Profile



















  GBP bilion | Total Commited | Development Equity | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cashflow |
| Base Equity | 9,23 | 1,69 | — | — | — | — | — | — | 2,10 | 2,52 | 2,09 | 0,83 |
| Contingent Equity | 8,00 | N/A | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bonds | 16,00 | N/A | 1,50 | 1,95 | 2,40 | 2,90 | 3,35 | 2,65 | 1,25 | — | — | — |
| Balance Sheet |
| Base Equity | | | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 3,79 | 6,31 | 8,39 | 9,23 |
| Contingent Equity | | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bonds | | | 1,50 | 3,45 | 5,85 | 8,75 | 12,10 | 14,75 | 16,00 | 16,00 | 16,00 | 16,00 |
| Memo item |
| Undrawn Base Equity | | | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 5,43 | 2,92 | 0,83 | — |
| Undrawn Committed Equity | | | 15,53 | 15,53 | 15,53 | 15,53 | 15,53 | 15,53 | 13,43 | 10,92 | 8,83 | 8,00 |
| Source: UK Base Case |

(57)

Under perioden fram till dess att grundvillkoret har uppfyllts finns det ett tak för skulden. Minsta belopp är delmålet för skuldtaket för projektets motsvarande delmål och [...] % av kapitalbasen minus utvecklingskapital, dvs. [...] miljarder pund. I tabell 1 visas ett praktiskt exempel på förlustabsorptionen för eget kapital:

Tabell 1

Utnyttjandeprofil för grundvillkoret samt scenario för ej uppfyllt grundvillkor

Källa: Inlaga från IUK av den 12 september 2014.

Base Case Drawdown Profile

GBP bilion

Total Commited

Development Equity

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Cashflow

Base Equity

9,23

1,69

—

—

—

—

—

—

2,10

2,52

2,09

0,83

Contingent Equity

8,00

N/A

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bonds

16,00

N/A

1,50

1,95

2,40

2,90

3,35

2,65

1,25

—

—

—

Balance Sheet

Base Equity

1,69

1,69

1,69

1,69

1,69

1,69

3,79

6,31

8,39

9,23

Contingent Equity

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bonds

1,50

3,45

5,85

8,75

12,10

14,75

16,00

16,00

16,00

16,00

Memo item

Undrawn Base Equity

7,53

7,53

7,53

7,53

7,53

7,53

5,43

2,92

0,83

—

Undrawn Committed Equity

15,53

15,53

15,53

15,53

15,53

15,53

13,43

10,92

8,83

8,00

Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020)

| | Total | Development Equity | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cashflow |
| Base Equity | 1,69 | 1,69 | — | — | — | — | — | — |
| Contingent Equity | 7,97 | N/A | — | — | — | 1,97 | 3,35 | 2,65 |
| Bonds | 6,87 | N/A | 1,50 | 1,95 | 2,40 | 2,90 | — | — |
| Balance Sheet |
| Base Equity | | | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 |
| Contingent Equity | | | — | — | — | 1,97 | 5,32 | 7,97 |
| Bonds | | | 1,50 | 3,45 | 5,85 | 6,78 | 6,78 | 6,78 |
| Memo item |
| Undrawn Base Equity | | | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 |
| Cumulative Cap on Debt | | | 1,50 | 3,43 | 5,85 | 6,78 | 6,78 | 6,78 |
| Source: UK Base Case |

Total

Development Equity

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Cashflow

Base Equity

1,69

1,69

—

—

—

—

—

—

Contingent Equity

7,97

N/A

—

—

—

1,97

3,35

2,65

Bonds

6,87

N/A

1,50

1,95

2,40

2,90

—

—

Balance Sheet

Base Equity

1,69

1,69

1,69

1,69

1,69

1,69

Contingent Equity

—

—

—

1,97

5,32

7,97

Bonds

1,50

3,45

5,85

6,78

6,78

6,78

Memo item

Undrawn Base Equity

7,53

7,53

7,53

7,53

7,53

7,53

Cumulative Cap on Debt

1,50

3,43

5,85

6,78

6,78

6,78

Source: UK Base Case

| (58) | Efter det att grundvillkoret är uppfyllt är borgensmannens främsta skydd under anläggningsperioden mängden villkorat kapital, som kan utnyttjas för att betala merkostnader tillsammans med projektets delmål som begränsar skulden för varje period. |
| --- | --- |

(58)

Efter det att grundvillkoret är uppfyllt är borgensmannens främsta skydd under anläggningsperioden mängden villkorat kapital, som kan utnyttjas för att betala merkostnader tillsammans med projektets delmål som begränsar skulden för varje period.

| (59) | Aktieägarnas åtaganden gällande kapitalbasen och det villkorade kapitalet kommer att stödjas fullständigt i form av kreditinstrument som utan begränsningar omfattar moderbolagets garantier, remburser eller andra former av kreditstöd som borgensmannen kan godta. |
| --- | --- |

(59)

Aktieägarnas åtaganden gällande kapitalbasen och det villkorade kapitalet kommer att stödjas fullständigt i form av kreditinstrument som utan begränsningar omfattar moderbolagets garantier, remburser eller andra former av kreditstöd som borgensmannen kan godta.

| (60) | Aktieägarna kommer att bevilja en fast (11) och/eller rörlig (12) säkerhet (13), inbegripet en kvalificerad rörlig garanti (14), för alla sina tillgångar, egendomar och åtaganden för att stödja sina skyldigheter gentemot NNBG och NNBG:s skyldigheter. NNBG och emittenten av obligationerna, ett nyligen införlivat specialföretag, kommer var och en att bevilja en omfattande fast och/eller rörlig säkerhet, inbegripet en kvalificerad rörlig garanti, för alla sina tillgångar, egendomar och åtaganden för att stödja sina skyldigheter. Säkerheten kommer att stödjas genom direkta avtal med avtalsparterna med avseende på vissa viktiga kontrakt. |
| --- | --- |

(60)

Aktieägarna kommer att bevilja en fast (11) och/eller rörlig (12) säkerhet (13), inbegripet en kvalificerad rörlig garanti (14), för alla sina tillgångar, egendomar och åtaganden för att stödja sina skyldigheter gentemot NNBG och NNBG:s skyldigheter. NNBG och emittenten av obligationerna, ett nyligen införlivat specialföretag, kommer var och en att bevilja en omfattande fast och/eller rörlig säkerhet, inbegripet en kvalificerad rörlig garanti, för alla sina tillgångar, egendomar och åtaganden för att stödja sina skyldigheter. Säkerheten kommer att stödjas genom direkta avtal med avtalsparterna med avseende på vissa viktiga kontrakt.

| (61) | På grund av de särskilda omständigheterna kring transaktionen och det stora behovet av säkerhet måste den brittiska säkerhetsmyndigheten ge sitt samtycke till verkställandet av säkerheten. Hantering av kärnavfall får endast utföras av en enhet som har eller kommer att ha ett kärnkraftsanläggningstillstånd för HPC-anläggningen. |
| --- | --- |

(61)

På grund av de särskilda omständigheterna kring transaktionen och det stora behovet av säkerhet måste den brittiska säkerhetsmyndigheten ge sitt samtycke till verkställandet av säkerheten. Hantering av kärnavfall får endast utföras av en enhet som har eller kommer att ha ett kärnkraftsanläggningstillstånd för HPC-anläggningen.

| (62) | Syftet med den säkerhet som beviljats av aktieägarna, NNBG och emittenten är att ge de säkrade parterna (15) garantier för att i) säkerheten har högsta prioritet framför fordringar från osäkrade borgenärer gentemot den relevanta gäldenären om borgenären blir insolvent, ii) bevara möjligheten för de säkrade parterna att förfoga över de säkrade tillgångarna och använda vinsten från en sådan försäljning för att betala de utestående säkrade skulderna om detta är det bästa sättet att maximera det återvunna beloppet, och iii) utöva maximal kontroll om någon av pantgivarna skulle bli insolvent samt få befogenhet att förvalta säkerheten genom utnämning av en konkursförvaltare för den berörda gäldenärens verksamhet och tillgångar. |
| --- | --- |

(62)

Syftet med den säkerhet som beviljats av aktieägarna, NNBG och emittenten är att ge de säkrade parterna (15) garantier för att i) säkerheten har högsta prioritet framför fordringar från osäkrade borgenärer gentemot den relevanta gäldenären om borgenären blir insolvent, ii) bevara möjligheten för de säkrade parterna att förfoga över de säkrade tillgångarna och använda vinsten från en sådan försäljning för att betala de utestående säkrade skulderna om detta är det bästa sättet att maximera det återvunna beloppet, och iii) utöva maximal kontroll om någon av pantgivarna skulle bli insolvent samt få befogenhet att förvalta säkerheten genom utnämning av en konkursförvaltare för den berörda gäldenärens verksamhet och tillgångar.

| (63) | Obligationerna kommer att vara osäkrade från emittenten och kommer inte att ingå i eventuella säkerheter som beviljas av emittenten eller någon annan medlem i HPC:s företagskoncern. |
| --- | --- |

(63)

Obligationerna kommer att vara osäkrade från emittenten och kommer inte att ingå i eventuella säkerheter som beviljas av emittenten eller någon annan medlem i HPC:s företagskoncern.

| (64) | När det gäller prioritetsordningen för gäldenärerna kommer vinsten från verkställandet av den säkerhet som beviljats av NNBG i praktiken fördelas i följande prioritetsordning:






  1. | Gäldenärer som har företräde enligt lagen. |
| --- | --- | --- |

(64)

När det gäller prioritetsordningen för gäldenärerna kommer vinsten från verkställandet av den säkerhet som beviljats av NNBG i praktiken fördelas i följande prioritetsordning:

1.

Gäldenärer som har företräde enligt lagen.

| 2. | Verkställighetskostnader (dvs. kostnader för förvaltarna av säkerheten samt konkursförvaltare). |
| --- | --- |

2.

Verkställighetskostnader (dvs. kostnader för förvaltarna av säkerheten samt konkursförvaltare).

| 3. | FDP-gäldenärer (16). |
| --- | --- |

3.

FDP-gäldenärer (16).

| 4. | Aktörer som tillhandahåller överbryggande finansiering för anläggningsarbetet. |
| --- | --- |

4.

Aktörer som tillhandahåller överbryggande finansiering för anläggningsarbetet.

| 5. | Obligationer och borgensmannen. |
| --- | --- |

5.

Obligationer och borgensmannen.

| 6. | NNBG:s osäkrade gäldenärer. |
| --- | --- |

6.

NNBG:s osäkrade gäldenärer.

| 7. | NNBG:s aktieägare. |
| --- | --- |

7.

NNBG:s aktieägare.

| (65) | Prioritetsordningen för vinsten från verkställigheten kan inte ändras utan borgensmannens samtycke. |
| --- | --- |

(65)

Prioritetsordningen för vinsten från verkställigheten kan inte ändras utan borgensmannens samtycke.

| (66) | Finansieringen av transaktionen delas upp i faser som motsvarar uppnåendet av delmålen för projektets genomförande. |
| --- | --- |

(66)

Finansieringen av transaktionen delas upp i faser som motsvarar uppnåendet av delmålen för projektets genomförande.

| (67) | Under perioden efter det datum då det maximala antalet obligationer (andra än SZC-obligationer) har emitterats kommer kapitalbasen att tillhandahållas enligt en tidplan, där det villkorade kapitalet används för att betala eventuella merkostnader i förhållande till tidplanen. |
| --- | --- |

(67)

Under perioden efter det datum då det maximala antalet obligationer (andra än SZC-obligationer) har emitterats kommer kapitalbasen att tillhandahållas enligt en tidplan, där det villkorade kapitalet används för att betala eventuella merkostnader i förhållande till tidplanen.

| (68) | Utdelning till aktieägare är inte tillåten före dagen för finansiellt fullbordande. |
| --- | --- |

(68)

Utdelning till aktieägare är inte tillåten före dagen för finansiellt fullbordande.

| (69) | De brittiska myndigheterna hävdar att kreditgarantin efter dagen för finansiellt fullbordande fortfarande är skyddad av många strukturella och avtalsbaserade riskreducerande bestämmelser, bland annat avsevärda begränsningar för utbetalning av utdelningar och en [...] månaders skuldbetalningsreserv (som kan finansieras med kontanter, standbyremburser eller godtagbara garantier) som kan uppgå till [...] miljarder pund. Marknadsstandard för projektfinansieringen uppges vara en sexmånaders skuldbetalningsreserv. |
| --- | --- |

(69)

De brittiska myndigheterna hävdar att kreditgarantin efter dagen för finansiellt fullbordande fortfarande är skyddad av många strukturella och avtalsbaserade riskreducerande bestämmelser, bland annat avsevärda begränsningar för utbetalning av utdelningar och en [...] månaders skuldbetalningsreserv (som kan finansieras med kontanter, standbyremburser eller godtagbara garantier) som kan uppgå till [...] miljarder pund. Marknadsstandard för projektfinansieringen uppges vara en sexmånaders skuldbetalningsreserv.

| (70) | En uppsägning av kreditgarantin efter datumet för finansiell fullbordan skulle förmodligen endast kunna uppstå vid a) en mycket betydande avvikelse i driftsresultaten, vilket i sin tur leder till en minskning av det kassaflöde som finns tillgängligt för skuldbetalningen, och b) om avvikelsen är större än den betydande skuldbetalningsreserv som ingår i strukturen och nämns ovan. |
| --- | --- |

(70)

En uppsägning av kreditgarantin efter datumet för finansiell fullbordan skulle förmodligen endast kunna uppstå vid a) en mycket betydande avvikelse i driftsresultaten, vilket i sin tur leder till en minskning av det kassaflöde som finns tillgängligt för skuldbetalningen, och b) om avvikelsen är större än den betydande skuldbetalningsreserv som ingår i strukturen och nämns ovan.

| (71) | Om skuldbetalningsreserven sägs upp (i någon mån) måste den kompletteras fullständigt innan utdelning kan utbetalas. |
| --- | --- |

(71)

Om skuldbetalningsreserven sägs upp (i någon mån) måste den kompletteras fullständigt innan utdelning kan utbetalas.

| (72) | De brittiska myndigheterna hävdar att det är tämligen osannolikt att skulden skulle behöva verkställas med hänsyn till det strukturella skyddet mot betalningsinställelse, de utlösande faktorerna samt möjliga avhjälpande åtgärder före betalningsinställelse. Om verkställande ändå skulle bli nödvändigt skulle omständigheterna säkerligen både vara oväntade och allvarliga, och därför är en fast verkställandeåtgärd inte lämplig. IUK ansåg att man behövde flexibilitet för att kunna överväga sina alternativ mot bakgrund av händelserna allteftersom de inträffar så att man kan skydda sina intressen på ett bättre sätt. IUK valde därför att ha maximala och flexibla verkställandealternativ och utrymme för skönsmässig bedömning för att kunna fastställa det lämpligaste alternativet för verkställande när så blir aktuellt. |
| --- | --- |

(72)

De brittiska myndigheterna hävdar att det är tämligen osannolikt att skulden skulle behöva verkställas med hänsyn till det strukturella skyddet mot betalningsinställelse, de utlösande faktorerna samt möjliga avhjälpande åtgärder före betalningsinställelse. Om verkställande ändå skulle bli nödvändigt skulle omständigheterna säkerligen både vara oväntade och allvarliga, och därför är en fast verkställandeåtgärd inte lämplig. IUK ansåg att man behövde flexibilitet för att kunna överväga sina alternativ mot bakgrund av händelserna allteftersom de inträffar så att man kan skydda sina intressen på ett bättre sätt. IUK valde därför att ha maximala och flexibla verkställandealternativ och utrymme för skönsmässig bedömning för att kunna fastställa det lämpligaste alternativet för verkställande när så blir aktuellt.

| (73) | Kommissionen har fått information om de villkor för projektfinansieringen av HPC som hittills överenskommits för att kunna bedöma dem. Informationen omfattar parternas överenskommelse om de viktigaste villkoren i finansieringsdokumenten. Den slutliga versionen av utkasten till juridiska handlingar fanns inte tillgängliga på datumet för beslutet. De brittiska myndigheterna uppgav att resten av villkoren samt de slutliga finansieringsdokumenten kommer att innehålla standardbestämmelser som alla investerare skulle kräva för ett liknade projekt. Eftersom kommissionen inte hade möjlighet att kontrollera detta måste de brittiska myndigheterna meddela kommissionen om de slutliga dokumenten skulle medföra några ändringar av åtgärden i den form den anmälts till kommissionen. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen har fått information om de villkor för projektfinansieringen av HPC som hittills överenskommits för att kunna bedöma dem. Informationen omfattar parternas överenskommelse om de viktigaste villkoren i finansieringsdokumenten. Den slutliga versionen av utkasten till juridiska handlingar fanns inte tillgängliga på datumet för beslutet. De brittiska myndigheterna uppgav att resten av villkoren samt de slutliga finansieringsdokumenten kommer att innehålla standardbestämmelser som alla investerare skulle kräva för ett liknade projekt. Eftersom kommissionen inte hade möjlighet att kontrollera detta måste de brittiska myndigheterna meddela kommissionen om de slutliga dokumenten skulle medföra några ändringar av åtgärden i den form den anmälts till kommissionen.

2.3   MINISTERIETS AVTAL

| (74) | Enligt CfD-kontraktet kommer NNBG:s investerare att ha rätt till ersättning om den brittiska regeringen skulle besluta att stänga HPC av politiska skäl (dvs. av andra skäl än hälsa, kärnsäkerhet, allmän säkerhet, miljösäkerhet, kärnämnestransport eller kärnämneskontroll). Dessa betalningar skulle finansieras på samma sätt som betalningarna enligt CfD-kontraktet (dvs. genom uttag av avgifter från leverantörerna). CfD-kontraktet kommer att kompletteras av ett ministerieavtal som ska ingås mellan ministeriet och NNBG:s investerare. |
| --- | --- |

(74)

Enligt CfD-kontraktet kommer NNBG:s investerare att ha rätt till ersättning om den brittiska regeringen skulle besluta att stänga HPC av politiska skäl (dvs. av andra skäl än hälsa, kärnsäkerhet, allmän säkerhet, miljösäkerhet, kärnämnestransport eller kärnämneskontroll). Dessa betalningar skulle finansieras på samma sätt som betalningarna enligt CfD-kontraktet (dvs. genom uttag av avgifter från leverantörerna). CfD-kontraktet kommer att kompletteras av ett ministerieavtal som ska ingås mellan ministeriet och NNBG:s investerare.

| (75) | Avtalet föreskriver att om motparten efter en politiskt motiverad nedstängning inte skulle kunna betala ut ersättningar till NNBG:s investerare ska ministeriet betala ut den överenskomna ersättningen till investerarna. Avtalet innehåller inga bestämmelser om utbetalning av ytterligare ersättningar till NNBG eller dess investerare. |
| --- | --- |

(75)

Avtalet föreskriver att om motparten efter en politiskt motiverad nedstängning inte skulle kunna betala ut ersättningar till NNBG:s investerare ska ministeriet betala ut den överenskomna ersättningen till investerarna. Avtalet innehåller inga bestämmelser om utbetalning av ytterligare ersättningar till NNBG eller dess investerare.

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (76) | Kommissionen mottog ett mycket stort antal svar under samrådet om beslutet att inleda förfarandet, som pågick till den 7 april 2014. De synpunkter som är relevanta för bedömningen av statligt stöd anges nedan. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen mottog ett mycket stort antal svar under samrådet om beslutet att inleda förfarandet, som pågick till den 7 april 2014. De synpunkter som är relevanta för bedömningen av statligt stöd anges nedan.

| (77) | Synpunkterna från berörda parter behandlas i relevanta delar av bedömningen utan hänvisningar till särskilda synpunkter. |
| --- | --- |

(77)

Synpunkterna från berörda parter behandlas i relevanta delar av bedömningen utan hänvisningar till särskilda synpunkter.

| (78) | Med tanke på det stora antalet synpunkter har de grupperats efter ämne. |
| --- | --- |

(78)

Med tanke på det stora antalet synpunkter har de grupperats efter ämne.

3.1   SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNA I EGENSKAP AV TJÄNST AV ALLMÄNT EKONOMISKT INTRESSE

| (79) | En uppgiftslämnare höll med den brittiska regeringen om att åtgärderna inte utgör statligt stöd och citerade de belägg som Förenade kungariket lämnat till stöd för sin bedömning av åtgärden med avseende på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(79)

En uppgiftslämnare höll med den brittiska regeringen om att åtgärderna inte utgör statligt stöd och citerade de belägg som Förenade kungariket lämnat till stöd för sin bedömning av åtgärden med avseende på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (80) | En part hävdade att HPC tillhandahåller en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse eftersom den fullgör en allmännyttig skyldighet för att garantera att energibehovet tillgodoses på kort, medellång och lång sikt, och att projektet genomförs på ett tydligt och öppet sätt och inte ger en ekonomisk fördel för något av de deltagande företagen. HPC kommer också att förbättra försörjningstryggheten genom att minska beroendet av importerat bränsle och användningen av fossila bränslen. |
| --- | --- |

(80)

En part hävdade att HPC tillhandahåller en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse eftersom den fullgör en allmännyttig skyldighet för att garantera att energibehovet tillgodoses på kort, medellång och lång sikt, och att projektet genomförs på ett tydligt och öppet sätt och inte ger en ekonomisk fördel för något av de deltagande företagen. HPC kommer också att förbättra försörjningstryggheten genom att minska beroendet av importerat bränsle och användningen av fossila bränslen.

| (81) | Bland de parter som opponerade sig mot Förenade kungarikets åsikt att åtgärden inte medför statligt stöd, påpekade en uppgiftslämnare att åtgärden inte uppfyller Altmarkkriterierna, eftersom CfD-kontraktet endast utgör ersättning för fullgörandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(81)

Bland de parter som opponerade sig mot Förenade kungarikets åsikt att åtgärden inte medför statligt stöd, påpekade en uppgiftslämnare att åtgärden inte uppfyller Altmarkkriterierna, eftersom CfD-kontraktet endast utgör ersättning för fullgörandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (82) | Flera uppgiftslämnare påpekade att inga andra företag kunde lämna anbud på detta projekt. |
| --- | --- |

(82)

Flera uppgiftslämnare påpekade att inga andra företag kunde lämna anbud på detta projekt.

| (83) | Flera parter hävdade också att den anmälda åtgärden inte omfattas av EU:s ram för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom Förenade kungariket inte tydligt har definierat den allmännyttiga tjänst som ersättningen skulle beviljas för och inte har uppfyllt villkoren för tilldelning av en allmännyttig tjänst enligt artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (17). |
| --- | --- |

(83)

Flera parter hävdade också att den anmälda åtgärden inte omfattas av EU:s ram för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom Förenade kungariket inte tydligt har definierat den allmännyttiga tjänst som ersättningen skulle beviljas för och inte har uppfyllt villkoren för tilldelning av en allmännyttig tjänst enligt artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (17).

| (84) | Flera parter ansåg att stödåtgärderna är oförenliga med Altmarkkriterierna, enligt vilka elproduktion är en allmän ekonomisk verksamhet, vilket i sin tur innebär att kärnenergi skulle konkurrera med andra energikällor på en avreglerad inre elmarknad, att åtgärden inte har ett mål av allmänt intresse, att det inte förefaller finnas något objektivt kriterium för att motivera varaktigheten på 35 år, att kärnkraft och förnybara energikällor behandlas olika, att stödåtgärderna grundas på okända kriterier och att ingen kostnadsnyttoanalys har gjorts. Att kärnkraft endast kan producera baslastel innebär likaså att den omöjligen kan vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Möjligheterna till överkompensation skulle dessutom vara avsevärda. |
| --- | --- |

(84)

Flera parter ansåg att stödåtgärderna är oförenliga med Altmarkkriterierna, enligt vilka elproduktion är en allmän ekonomisk verksamhet, vilket i sin tur innebär att kärnenergi skulle konkurrera med andra energikällor på en avreglerad inre elmarknad, att åtgärden inte har ett mål av allmänt intresse, att det inte förefaller finnas något objektivt kriterium för att motivera varaktigheten på 35 år, att kärnkraft och förnybara energikällor behandlas olika, att stödåtgärderna grundas på okända kriterier och att ingen kostnadsnyttoanalys har gjorts. Att kärnkraft endast kan producera baslastel innebär likaså att den omöjligen kan vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Möjligheterna till överkompensation skulle dessutom vara avsevärda.

3.2   SYNPUNKTER PÅ FÖREKOMST AV STÖD

| (85) | Flera uppgiftslämnare hävdade att åtgärderna utgör statligt stöd eftersom de medför bilaterala avtal mellan staten och ett företag, att betalningarna särskilt avser målet att producera kärnenergi, att statsbudgeten är direkt involverad i betalningarna och att kontraktet stöder och innehåller särskilda villkor för kärnenergi, som överskrider eventuellt stöd till förnybara energikällor. |
| --- | --- |

(85)

Flera uppgiftslämnare hävdade att åtgärderna utgör statligt stöd eftersom de medför bilaterala avtal mellan staten och ett företag, att betalningarna särskilt avser målet att producera kärnenergi, att statsbudgeten är direkt involverad i betalningarna och att kontraktet stöder och innehåller särskilda villkor för kärnenergi, som överskrider eventuellt stöd till förnybara energikällor.

| (86) | En uppgiftslämnare påpekade att övergången till ett högsta tak för priset på avfallsöverföring från avfallsavgifter ”per enhet”, kommer att medföra stöd och utgöra ett ytterligare bidrag till nya kärnkraftsoperatörer. |
| --- | --- |

(86)

En uppgiftslämnare påpekade att övergången till ett högsta tak för priset på avfallsöverföring från avfallsavgifter ”per enhet”, kommer att medföra stöd och utgöra ett ytterligare bidrag till nya kärnkraftsoperatörer.

3.3   SYNPUNKTER PÅ MÅL AV ALLMÄNT INTRESSE, MARKNADSMISSLYCKANDEN OCH BEHOVET AV STATLIGT INGRIPANDE

| (87) | Bland de positiva synpunkterna påpekade en uppgiftslämnare att kärnkraft kan bidra stort till produktionen av koldioxidsnål el och till att diversifiera elproduktionssektorn. Andra påpekade att även om kärnkraft inte kan ge all ytterligare kapacitet som Förenade kungariket kommer att behöva under de kommande årtiondena kommer den sannolikt att spela en viktig roll genom att ersätta kärnkraftsanläggningar som stängs och tillgodose framtida efterfrågan. |
| --- | --- |

(87)

Bland de positiva synpunkterna påpekade en uppgiftslämnare att kärnkraft kan bidra stort till produktionen av koldioxidsnål el och till att diversifiera elproduktionssektorn. Andra påpekade att även om kärnkraft inte kan ge all ytterligare kapacitet som Förenade kungariket kommer att behöva under de kommande årtiondena kommer den sannolikt att spela en viktig roll genom att ersätta kärnkraftsanläggningar som stängs och tillgodose framtida efterfrågan.

| (88) | Flera uppgiftslämnare hävdade att Förenade kungariket befinner sig i en annan situation än andra EU-medlemsstater eftersom det är en ö och därför har mer begränsade möjligheter till sammanlänkningar. Jämförelser med Finland eller Frankrike är olämpliga eftersom deras marknadsstruktur är helt annorlunda och dessa medlemsstater har ingått långsiktiga ekonomiska avtal för att stödja byggandet av kärnkraftsanläggningar. Förenade kungariket skulle dessutom inte kunna hantera produktionsvariationerna i förnybara energikällor genom att importera stora bränslemängder från sina grannar när produktionen av förnybara energikällor sviker och bara bortse från problemen med överskottsproduktion. Marknadsmisslyckandena i Förenade kungariket med avseende på en inre europeisk elmarknad blir därför alltid större än på det europeiska fastlandet, och det skulle krävas fler åtgärder för att korrigera dem. Stödet till kärnenergi skulle dessutom öka diversifieringen av energiförsörjningen, vilket i sin tur skulle bidra till att stärka det brittiska energisystemets motståndskraft. |
| --- | --- |

(88)

Flera uppgiftslämnare hävdade att Förenade kungariket befinner sig i en annan situation än andra EU-medlemsstater eftersom det är en ö och därför har mer begränsade möjligheter till sammanlänkningar. Jämförelser med Finland eller Frankrike är olämpliga eftersom deras marknadsstruktur är helt annorlunda och dessa medlemsstater har ingått långsiktiga ekonomiska avtal för att stödja byggandet av kärnkraftsanläggningar. Förenade kungariket skulle dessutom inte kunna hantera produktionsvariationerna i förnybara energikällor genom att importera stora bränslemängder från sina grannar när produktionen av förnybara energikällor sviker och bara bortse från problemen med överskottsproduktion. Marknadsmisslyckandena i Förenade kungariket med avseende på en inre europeisk elmarknad blir därför alltid större än på det europeiska fastlandet, och det skulle krävas fler åtgärder för att korrigera dem. Stödet till kärnenergi skulle dessutom öka diversifieringen av energiförsörjningen, vilket i sin tur skulle bidra till att stärka det brittiska energisystemets motståndskraft.

| (89) | En uppgiftslämnare uppmärksammade särskilda marknadsmisslyckanden som kan drabba kärnenergi, särskilt de långa anläggningstiderna och den långa drifttiden, vilket leder till en räntabilitet på över 30 år, långt efter 2050. Lärdomar från strömavbrott i vissa medlemsstater visar även att det endast är möjligt att förlita sig på gränsöverskridande sammanlänkningar i begränsad omfattning och att ingen ensam systemansvarig för överföringssystemen kan garantera sammanlänkningskapacitet på samma sätt som inom det inhemska sammankopplade nätet. Statligt stöd till HPC-projektet kan vara mindre snedvridande för konkurrensen jämfört med andra åtgärder, t.ex. kapacitetsmarknader. |
| --- | --- |

(89)

En uppgiftslämnare uppmärksammade särskilda marknadsmisslyckanden som kan drabba kärnenergi, särskilt de långa anläggningstiderna och den långa drifttiden, vilket leder till en räntabilitet på över 30 år, långt efter 2050. Lärdomar från strömavbrott i vissa medlemsstater visar även att det endast är möjligt att förlita sig på gränsöverskridande sammanlänkningar i begränsad omfattning och att ingen ensam systemansvarig för överföringssystemen kan garantera sammanlänkningskapacitet på samma sätt som inom det inhemska sammankopplade nätet. Statligt stöd till HPC-projektet kan vara mindre snedvridande för konkurrensen jämfört med andra åtgärder, t.ex. kapacitetsmarknader.

| (90) | En uppgiftslämnare hävdade att HPC inte skulle skada miljöskyddsmålet eftersom företagets verksamhet kommer att övervakas noggrant av relevanta institutioner, t.ex. den brittiska kärnkraftsinspektionen. HPC uppfyller även 2010 års miljötillståndsregler. |
| --- | --- |

(90)

En uppgiftslämnare hävdade att HPC inte skulle skada miljöskyddsmålet eftersom företagets verksamhet kommer att övervakas noggrant av relevanta institutioner, t.ex. den brittiska kärnkraftsinspektionen. HPC uppfyller även 2010 års miljötillståndsregler.

| (91) | Flera parter hävdade att det redan finns teknik för säker förvaring av kärnavfall. |
| --- | --- |

(91)

Flera parter hävdade att det redan finns teknik för säker förvaring av kärnavfall.

| (92) | Flera parter påpekade också att den nuvarande kombinationen av politiska åtgärder inte är tillräcklig för att stimulera investeringar i kärnkraft, särskilt på grund av att priset för handel med utsläppsrätter är för lågt, att det brittiska minimipriset för kol inte ger tillräckligt höga kolpriser för att skapa incitament för investeringar i kärnkraft och att den brittiska garantiordningen inte är tillräcklig i sig för att stödja investeringar eftersom den inte löser problemet med kärnkraftens lönsamhet på lång sikt. Kärnkraftens koldioxidavtryck kommer dessutom att likna vindkraftens och ligga långt under koldioxidavtrycket för marina förnybara energikällor, solceller och biomassatekniker. |
| --- | --- |

(92)

Flera parter påpekade också att den nuvarande kombinationen av politiska åtgärder inte är tillräcklig för att stimulera investeringar i kärnkraft, särskilt på grund av att priset för handel med utsläppsrätter är för lågt, att det brittiska minimipriset för kol inte ger tillräckligt höga kolpriser för att skapa incitament för investeringar i kärnkraft och att den brittiska garantiordningen inte är tillräcklig i sig för att stödja investeringar eftersom den inte löser problemet med kärnkraftens lönsamhet på lång sikt. Kärnkraftens koldioxidavtryck kommer dessutom att likna vindkraftens och ligga långt under koldioxidavtrycket för marina förnybara energikällor, solceller och biomassatekniker.

| (93) | En part hävdade att Förenade kungariket stöder förnybara energikällor, men att sådana tekniker inte är lämpliga för tillhandahållande av baslastel. Ett samtidigt beroende av gas skulle leda till att Förenade kungariket blir beroende av fossila bränslen och utsätts för geopolitiska risker. |
| --- | --- |

(93)

En part hävdade att Förenade kungariket stöder förnybara energikällor, men att sådana tekniker inte är lämpliga för tillhandahållande av baslastel. Ett samtidigt beroende av gas skulle leda till att Förenade kungariket blir beroende av fossila bränslen och utsätts för geopolitiska risker.

| (94) | En uppgiftslämnare hävdade att kommissionen bör bedöma nettomiljöfördelarna med HPC jämfört med Förenade kungarikets nuvarande energimix. Om HPC bedöms mot dessa kriterier skulle företaget helt klart ge en avsevärd miljöfördel. |
| --- | --- |

(94)

En uppgiftslämnare hävdade att kommissionen bör bedöma nettomiljöfördelarna med HPC jämfört med Förenade kungarikets nuvarande energimix. Om HPC bedöms mot dessa kriterier skulle företaget helt klart ge en avsevärd miljöfördel.

| (95) | Flera parter hävdade att det bör stå varje medlemsstat fritt att välja sin egen energimix och tillhandahålla nödvändiga incitament för att upprätthålla effektiva långsiktiga privata investeringar i koldioxidsnål produktion. Kommissionen har enligt dem inga befogenheter för att påverka sådana beslut. Kärnkraftsanläggningar har höga initiala kapitalkostnader och låga marginella driftskostnader, vilket tillsammans med korrelationen mellan driftskostnader och elmarknadspriser avgör förekomsten av en risk som inte kan överföras på ett effektivt sätt till konsumenterna utan statligt ingripande. |
| --- | --- |

(95)

Flera parter hävdade att det bör stå varje medlemsstat fritt att välja sin egen energimix och tillhandahålla nödvändiga incitament för att upprätthålla effektiva långsiktiga privata investeringar i koldioxidsnål produktion. Kommissionen har enligt dem inga befogenheter för att påverka sådana beslut. Kärnkraftsanläggningar har höga initiala kapitalkostnader och låga marginella driftskostnader, vilket tillsammans med korrelationen mellan driftskostnader och elmarknadspriser avgör förekomsten av en risk som inte kan överföras på ett effektivt sätt till konsumenterna utan statligt ingripande.

| (96) | Flera parter kritiserade punkt 337 i beslutet att inleda förfarandet, särskilt att inga investeringar i nya kärnkraftsanläggningar har gjorts i Förenade kungariket sedan avregleringen av energimarknaden för 20 år sedan. Hotet om förändringar i regeringens politik och andra politiska risker leder till att sådana investeringar blir svåra för privata investerare. |
| --- | --- |

(96)

Flera parter kritiserade punkt 337 i beslutet att inleda förfarandet, särskilt att inga investeringar i nya kärnkraftsanläggningar har gjorts i Förenade kungariket sedan avregleringen av energimarknaden för 20 år sedan. Hotet om förändringar i regeringens politik och andra politiska risker leder till att sådana investeringar blir svåra för privata investerare.

| (97) | Flera parter hävdade att kapitalkostnader utgör cirka 75 % av produktionskostnaden (18), jämfört med 10–15 % för orenad gas. Det påpekades också att kostnadseffektiviteten för minskade koldioxidutsläpp enligt den egna modellen ger en nivå på 50 g koldioxid/kWh till 2030, jämfört med de rådande nivåerna på omkring 500 g koldioxid/kWh, vilket endast kan åstadkommas till lägsta kostnad om ny kärnkraftskapacitet når en betydande användartäthet (t.ex. 11–18 GW). Nuvärdet av ett storskaligt kärnkraftsprogram skulle vara 23 miljarder pund. Ett långsiktigt kärnenergikontrakt skulle dessutom bidra till att upprätthålla effektiviteten i avsändandet av el, vilket är relevant både för kärnteknik och för teknik för förnybara energikällor med tanke på de låga marginalkostnaderna. |
| --- | --- |

(97)

Flera parter hävdade att kapitalkostnader utgör cirka 75 % av produktionskostnaden (18), jämfört med 10–15 % för orenad gas. Det påpekades också att kostnadseffektiviteten för minskade koldioxidutsläpp enligt den egna modellen ger en nivå på 50 g koldioxid/kWh till 2030, jämfört med de rådande nivåerna på omkring 500 g koldioxid/kWh, vilket endast kan åstadkommas till lägsta kostnad om ny kärnkraftskapacitet når en betydande användartäthet (t.ex. 11–18 GW). Nuvärdet av ett storskaligt kärnkraftsprogram skulle vara 23 miljarder pund. Ett långsiktigt kärnenergikontrakt skulle dessutom bidra till att upprätthålla effektiviteten i avsändandet av el, vilket är relevant både för kärnteknik och för teknik för förnybara energikällor med tanke på de låga marginalkostnaderna.

| (98) | En uppgiftslämnare hävdade att om ny teknik som EPR inte stöds redan i det tidiga utvecklingsskedet kommer investerarna att vara mindre villiga att satsa på denna teknik, både inom landet och utanför. |
| --- | --- |

(98)

En uppgiftslämnare hävdade att om ny teknik som EPR inte stöds redan i det tidiga utvecklingsskedet kommer investerarna att vara mindre villiga att satsa på denna teknik, både inom landet och utanför.

| (99) | En annan uppgiftslämnare ansåg att Euratomfördraget inte kan tillämpas oberoende av kommissionens nuvarande politik, med tanke på att kommissionen enligt artikel 40 i fördraget är skyldig att regelbundet offentliggöra mål för kärnenergi och att fördragets mål endast kan eftersträvas enligt andra bestämmelser i fördraget. |
| --- | --- |

(99)

En annan uppgiftslämnare ansåg att Euratomfördraget inte kan tillämpas oberoende av kommissionens nuvarande politik, med tanke på att kommissionen enligt artikel 40 i fördraget är skyldig att regelbundet offentliggöra mål för kärnenergi och att fördragets mål endast kan eftersträvas enligt andra bestämmelser i fördraget.

| (100) | En uppgiftslämnare konstaterade att investeringar i kärnenergi gjordes genom taxefinansierade projekt före avregleringen, vilket undanröjde investeringsriskerna. |
| --- | --- |

(100)

En uppgiftslämnare konstaterade att investeringar i kärnenergi gjordes genom taxefinansierade projekt före avregleringen, vilket undanröjde investeringsriskerna.

| (101) | En part hävdade att kärnenergikällor är mångskiftande och ligger mycket högt när det gäller energisäkerhet. |
| --- | --- |

(101)

En part hävdade att kärnenergikällor är mångskiftande och ligger mycket högt när det gäller energisäkerhet.

| (102) | En annan part konstaterade att det inte finns någon annan dokumenterat effektiv koldioxidsnål teknik för baslastel än kärnenergi som kan utvecklas till samma kapacitetsnivåer som kärnenergi. Med anledning av den politiska risken i EU kan investerarna också bli allt försiktigare med att satsa alltför mycket kapital på de nya elproduktionsformerna. Dessutom ifrågasattes kommissionens prognos för investeringar i ny kärnkraft för 2027–2030 eftersom den ansågs vara osäker. |
| --- | --- |

(102)

En annan part konstaterade att det inte finns någon annan dokumenterat effektiv koldioxidsnål teknik för baslastel än kärnenergi som kan utvecklas till samma kapacitetsnivåer som kärnenergi. Med anledning av den politiska risken i EU kan investerarna också bli allt försiktigare med att satsa alltför mycket kapital på de nya elproduktionsformerna. Dessutom ifrågasattes kommissionens prognos för investeringar i ny kärnkraft för 2027–2030 eftersom den ansågs vara osäker.

| (103) | Flera parter påpekade att Förenade kungariket inte har en mekanism liknande den finska Mankalaföretagsmodellen (en gemensam investering av elproduktionsbolag och energiintensiva industrier) genom vilken asymmetrin mellan risken med den initiala kapitalkostnaden och det långsiktiga momentana elpriset kan hanteras. |
| --- | --- |

(103)

Flera parter påpekade att Förenade kungariket inte har en mekanism liknande den finska Mankalaföretagsmodellen (en gemensam investering av elproduktionsbolag och energiintensiva industrier) genom vilken asymmetrin mellan risken med den initiala kapitalkostnaden och det långsiktiga momentana elpriset kan hanteras.

| (104) | En part hävdade att de flesta tekniker för förnybara energikällor uppfanns under det tidiga 1900-talet, vilket innebär att stöd till sådana tekniker är mindre motiverat än stöd till kärnteknik eftersom kärntekniken är mer mogen. |
| --- | --- |

(104)

En part hävdade att de flesta tekniker för förnybara energikällor uppfanns under det tidiga 1900-talet, vilket innebär att stöd till sådana tekniker är mindre motiverat än stöd till kärnteknik eftersom kärntekniken är mer mogen.

| (105) | Flera parter påpekade också att reaktorerna inte kommer att tas i drift förrän tidigast 2023. Detta innebär att anläggningen inte kan bidra till insatserna för försörjningstrygghet, vilket är Förenade kungarikets motivering till åtgärderna. |
| --- | --- |

(105)

Flera parter påpekade också att reaktorerna inte kommer att tas i drift förrän tidigast 2023. Detta innebär att anläggningen inte kan bidra till insatserna för försörjningstrygghet, vilket är Förenade kungarikets motivering till åtgärderna.

| (106) | En part påpekade att kärnteknik inte bidrar till försörjningstrygghet, eftersom energiproduktionen blir beroende av import av klyvbara kärnämnen. En annan part påpekade i sin tur att beroendet av importerat bränsle bör minskas för att öka försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

(106)

En part påpekade att kärnteknik inte bidrar till försörjningstrygghet, eftersom energiproduktionen blir beroende av import av klyvbara kärnämnen. En annan part påpekade i sin tur att beroendet av importerat bränsle bör minskas för att öka försörjningstryggheten.

| (107) | En uppgiftslämnare påpekade att den brittiska regeringens energipolitik är politiskt färgad och begränsar utvecklingen av landbaserade vindkraftverk och solkraftverk. |
| --- | --- |

(107)

En uppgiftslämnare påpekade att den brittiska regeringens energipolitik är politiskt färgad och begränsar utvecklingen av landbaserade vindkraftverk och solkraftverk.

| (108) | Flera uppgiftslämnare påpekade att kärnteknik försämrar försörjningstryggheten, eftersom den saknar den flexibilitet som krävs för avvägningen mellan tillgång och efterfrågan på nätet till följd av oväntade avbrott, minskad kapacitet eller rutinunderhåll. Kärnenergi kan dessutom föranleda oförutsägbara chocker som kräver stor uppbackning, i motsats till vindkraft som är variabel och i stor utsträckning kan förutsägas i förväg. Samma uppgiftslämnare ansåg också att kärnenergi är ett dåligt alternativ för utsläppsminskning och hänvisade till forskning som visar att kärncykeln producerar mellan 9 och 25 gånger mer koldioxid än vindkraft. |
| --- | --- |

(108)

Flera uppgiftslämnare påpekade att kärnteknik försämrar försörjningstryggheten, eftersom den saknar den flexibilitet som krävs för avvägningen mellan tillgång och efterfrågan på nätet till följd av oväntade avbrott, minskad kapacitet eller rutinunderhåll. Kärnenergi kan dessutom föranleda oförutsägbara chocker som kräver stor uppbackning, i motsats till vindkraft som är variabel och i stor utsträckning kan förutsägas i förväg. Samma uppgiftslämnare ansåg också att kärnenergi är ett dåligt alternativ för utsläppsminskning och hänvisade till forskning som visar att kärncykeln producerar mellan 9 och 25 gånger mer koldioxid än vindkraft.

| (109) | Flera uppgiftslämnare påpekade att kärnteknikens bidrag till minskade koldioxidutsläpp inte är stort baserat på jämförande statistik. |
| --- | --- |

(109)

Flera uppgiftslämnare påpekade att kärnteknikens bidrag till minskade koldioxidutsläpp inte är stort baserat på jämförande statistik.

| (110) | Flera parter påpekade å sin sida att åtgärden inte skulle ge energitrygghet eftersom kapacitetsförluster till följd av stängningar inte ersätts tillräckligt snabbt och är beroende av uranreserverna, som kan ta slut. |
| --- | --- |

(110)

Flera parter påpekade å sin sida att åtgärden inte skulle ge energitrygghet eftersom kapacitetsförluster till följd av stängningar inte ersätts tillräckligt snabbt och är beroende av uranreserverna, som kan ta slut.

| (111) | Flera uppgiftslämnare hävdade att bidrag kan tränga ut andra, mer innovativa och mindre miljöskadliga produktionstekniker, och att de inte är motiverade och dessutom är oförenliga med principen om att förorenaren betalar. Det blir de framtida generationerna som får bära kostnaderna för den långsiktiga åtgärden. |
| --- | --- |

(111)

Flera uppgiftslämnare hävdade att bidrag kan tränga ut andra, mer innovativa och mindre miljöskadliga produktionstekniker, och att de inte är motiverade och dessutom är oförenliga med principen om att förorenaren betalar. Det blir de framtida generationerna som får bära kostnaderna för den långsiktiga åtgärden.

| (112) | Flera uppgiftslämnare ville betona att ett antal medlemsstater, särskilt Tyskland, Österrike, Irland, Italien och andra, är emot kärnteknik och andra medlemsstater som Portugal, Danmark, Estland eller Grekland inte har kärnenergi, vilket innebär att det inte finns något gemensamt mål för kärnenergi. |
| --- | --- |

(112)

Flera uppgiftslämnare ville betona att ett antal medlemsstater, särskilt Tyskland, Österrike, Irland, Italien och andra, är emot kärnteknik och andra medlemsstater som Portugal, Danmark, Estland eller Grekland inte har kärnenergi, vilket innebär att det inte finns något gemensamt mål för kärnenergi.

| (113) | Flera uppgiftslämnare påpekade också att en teknik som behöver bidrag i 60 år, som är undantagen från alla direkta och indirekta kostnader som den ger upphov till och dessutom behöver ett kontrakt med en garanti på 35 år inte kan anses vara lönsam. |
| --- | --- |

(113)

Flera uppgiftslämnare påpekade också att en teknik som behöver bidrag i 60 år, som är undantagen från alla direkta och indirekta kostnader som den ger upphov till och dessutom behöver ett kontrakt med en garanti på 35 år inte kan anses vara lönsam.

| (114) | En part hävdade att det inte finns några tillfredsställande metoder för deponering av radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

(114)

En part hävdade att det inte finns några tillfredsställande metoder för deponering av radioaktivt avfall.

| (115) | En uppgiftslämnare påpekade å sin sida att Förenade kungarikets gynnar ny kärnteknik i alltför stor utsträckning genom att bortse från de många osäkerhetsfaktorerna kring deponering och skapa säkerhet för investerarna. |
| --- | --- |

(115)

En uppgiftslämnare påpekade å sin sida att Förenade kungarikets gynnar ny kärnteknik i alltför stor utsträckning genom att bortse från de många osäkerhetsfaktorerna kring deponering och skapa säkerhet för investerarna.

| (116) | Flera uppgiftslämnare kritiserade den riskbedömning som utförts av Förenade kungariket, och uppgav att oväntade olyckor under förhållanden ”beyond design-basis” (dvs. olyckor som är tänkbara, men som inte fullt ut beaktats i utformningen eftersom de ansågs alltför osannolika) som skedde i Fukushima och vid andra stora kärnkraftsolyckor inte har beaktats eller fångats upp. De kritiserade även påståendena om att för de absolut värsta förutsebara olyckorna/incidenterna vid HPC (inklusive terroristattacker) ska den högsta utsläppsgraden i form av utsläpp som läcker ut från inneslutningen inte överstiga 0,03 % av inventeringen av reaktorns kärnämnen per dag. |
| --- | --- |

(116)

Flera uppgiftslämnare kritiserade den riskbedömning som utförts av Förenade kungariket, och uppgav att oväntade olyckor under förhållanden ”beyond design-basis” (dvs. olyckor som är tänkbara, men som inte fullt ut beaktats i utformningen eftersom de ansågs alltför osannolika) som skedde i Fukushima och vid andra stora kärnkraftsolyckor inte har beaktats eller fångats upp. De kritiserade även påståendena om att för de absolut värsta förutsebara olyckorna/incidenterna vid HPC (inklusive terroristattacker) ska den högsta utsläppsgraden i form av utsläpp som läcker ut från inneslutningen inte överstiga 0,03 % av inventeringen av reaktorns kärnämnen per dag.

| (117) | Flera uppgiftslämnare påpekade att det var oklart huruvida Förenade kungariket hade tagit hänsyn till utvecklingen av nya tekniker som förbättrar elnätets flexibilitet (t.ex. dynamisk prissättning, kontrakt för avbrytbar kapacitet eller dynamisk begränsning av baslastel inom industrin, sammanslagning av tjänster och hushållens optimering). |
| --- | --- |

(117)

Flera uppgiftslämnare påpekade att det var oklart huruvida Förenade kungariket hade tagit hänsyn till utvecklingen av nya tekniker som förbättrar elnätets flexibilitet (t.ex. dynamisk prissättning, kontrakt för avbrytbar kapacitet eller dynamisk begränsning av baslastel inom industrin, sammanslagning av tjänster och hushållens optimering).

| (118) | En uppgiftslämnare kritiserade att Förenade kungariket fäster så stor vikt vid produktion av baslastel med tanke på den senaste tidens förändringar inom elsektorn, som gjorde det tveksamt om baslastel fortfarande skulle vara så relevant i mitten av 2020-talet som den är i dag. Systemflexibilitet skulle bli allt viktigare. |
| --- | --- |

(118)

En uppgiftslämnare kritiserade att Förenade kungariket fäster så stor vikt vid produktion av baslastel med tanke på den senaste tidens förändringar inom elsektorn, som gjorde det tveksamt om baslastel fortfarande skulle vara så relevant i mitten av 2020-talet som den är i dag. Systemflexibilitet skulle bli allt viktigare.

| (119) | Flera parter påpekade att HPC inte skulle vara den första anläggningen i sitt slag (First-of-a-kind, FOAK), utan snarare den femte eller sjätte i raden, med tanke på de befintliga anläggningarna i Finland och Frankrike plus två till som har byggts i Kina. Liknande reaktorer beställs dessutom utan att beviljas statligt stöd i Finland och Frankrike. |
| --- | --- |

(119)

Flera parter påpekade att HPC inte skulle vara den första anläggningen i sitt slag (First-of-a-kind, FOAK), utan snarare den femte eller sjätte i raden, med tanke på de befintliga anläggningarna i Finland och Frankrike plus två till som har byggts i Kina. Liknande reaktorer beställs dessutom utan att beviljas statligt stöd i Finland och Frankrike.

| (120) | En part hävdade att solscellsindustrin har kapacitet att leverera samma mängd el varje år som HPC förväntas producera till en jämförbar kostnad, och att havsbaserad vindkraft kan vara billigare än kärnkraft 2020 eller kort därefter. |
| --- | --- |

(120)

En part hävdade att solscellsindustrin har kapacitet att leverera samma mängd el varje år som HPC förväntas producera till en jämförbar kostnad, och att havsbaserad vindkraft kan vara billigare än kärnkraft 2020 eller kort därefter.

| (121) | En annan part hävdade att den brittiska regeringens egna siffror visar att ny kärnkraft inte är nödvändig, i motsats till flera dokument och uttalanden där man felaktigt drar slutsatsen att efterfrågan på el kan fördubblas eller till och med tredubblas mot regeringens egen forskning om den långsiktiga efterfrågan på el och kapacitetsbehoven fram till 2025. |
| --- | --- |

(121)

En annan part hävdade att den brittiska regeringens egna siffror visar att ny kärnkraft inte är nödvändig, i motsats till flera dokument och uttalanden där man felaktigt drar slutsatsen att efterfrågan på el kan fördubblas eller till och med tredubblas mot regeringens egen forskning om den långsiktiga efterfrågan på el och kapacitetsbehoven fram till 2025.

3.4   SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS LÄMPLIGHET OCH STIMULANSEFFEKT

| (122) | Bland de positiva synpunkterna påpekade flera uppgiftslämnare att kärnkraft kan bidra stort till produktionen av koldioxidsnål el och till att diversifiera elproduktionssektorn. De påpekade dessutom att även om kärnkraft inte kan ge all ytterligare kapacitet som Förenade kungariket kommer att behöva under de kommande årtiondena kommer den sannolikt att spela en viktig roll genom att ersätta kärnkraftsanläggningar som stängs och tillgodose framtida efterfrågan. |
| --- | --- |

(122)

Bland de positiva synpunkterna påpekade flera uppgiftslämnare att kärnkraft kan bidra stort till produktionen av koldioxidsnål el och till att diversifiera elproduktionssektorn. De påpekade dessutom att även om kärnkraft inte kan ge all ytterligare kapacitet som Förenade kungariket kommer att behöva under de kommande årtiondena kommer den sannolikt att spela en viktig roll genom att ersätta kärnkraftsanläggningar som stängs och tillgodose framtida efterfrågan.

| (123) | Flera uppgiftslämnare hävdade att de privata investeringarna utan statligt ingripande endast skulle inriktas på kortsiktig avkastning, vilket gör ny kärnkraft omöjlig. |
| --- | --- |

(123)

Flera uppgiftslämnare hävdade att de privata investeringarna utan statligt ingripande endast skulle inriktas på kortsiktig avkastning, vilket gör ny kärnkraft omöjlig.

| (124) | En uppgiftslämnare hävdade att operatörerna inte skulle ha incitament att investera i nya kärnkraftsanläggningar utan stöd och påpekade att kostnaderna för nya projekt skulle minskas betydligt om det första projektet slutförs med lyckat resultat. Man hävdade också att den tredje generationens reaktorer inte kan jämföras med befintliga anläggningar och att privata investeringar i kärnenergi är omöjliga utan långfristiga utsikter till prisstabilitet. |
| --- | --- |

(124)

En uppgiftslämnare hävdade att operatörerna inte skulle ha incitament att investera i nya kärnkraftsanläggningar utan stöd och påpekade att kostnaderna för nya projekt skulle minskas betydligt om det första projektet slutförs med lyckat resultat. Man hävdade också att den tredje generationens reaktorer inte kan jämföras med befintliga anläggningar och att privata investeringar i kärnenergi är omöjliga utan långfristiga utsikter till prisstabilitet.

| (125) | Flera uppgiftslämnare hävdade att Förenade kungarikets program för byggande av nya kärnkraftsanläggningar skulle ge stora sysselsättningsfördelar för landet och EU i stort. |
| --- | --- |

(125)

Flera uppgiftslämnare hävdade att Förenade kungarikets program för byggande av nya kärnkraftsanläggningar skulle ge stora sysselsättningsfördelar för landet och EU i stort.

| (126) | Flera uppgiftslämnare påpekade också att stödet skulle göra det möjligt för en högt specialiserad och kvalificerad arbetskraft att upprätthålla sin kompetens och utveckla ny teknik, vilket dessutom är avgörande för att avveckla de kärnreaktorer som är i drift i dag. De lyfte även fram den positiva effekt som stödet kan ha för aktörerna i leveranskedjan. |
| --- | --- |

(126)

Flera uppgiftslämnare påpekade också att stödet skulle göra det möjligt för en högt specialiserad och kvalificerad arbetskraft att upprätthålla sin kompetens och utveckla ny teknik, vilket dessutom är avgörande för att avveckla de kärnreaktorer som är i drift i dag. De lyfte även fram den positiva effekt som stödet kan ha för aktörerna i leveranskedjan.

| (127) | Flera uppgiftslämnare påpekade att de brittiska företagen är mycket positivt inställda till en diversifierad energimix, och att de särskilt stöder kärnkraft, vindkraft och vattenkraft. Förenade kungarikets program skulle ge ett mer stabilt investeringsklimat för företagen, särskilt för stora elanvändare. |
| --- | --- |

(127)

Flera uppgiftslämnare påpekade att de brittiska företagen är mycket positivt inställda till en diversifierad energimix, och att de särskilt stöder kärnkraft, vindkraft och vattenkraft. Förenade kungarikets program skulle ge ett mer stabilt investeringsklimat för företagen, särskilt för stora elanvändare.

| (128) | Flera uppgiftslämnare påpekade att jämfört med det miljöcertifieringssystem som för närvarande endast tillämpas på förnybar energi har den föreslagna mekanismen fördelen att den begränsar överkompensation. |
| --- | --- |

(128)

Flera uppgiftslämnare påpekade att jämfört med det miljöcertifieringssystem som för närvarande endast tillämpas på förnybar energi har den föreslagna mekanismen fördelen att den begränsar överkompensation.

| (129) | Flera parter påpekade att staten är skyldig att stimulera investerarnas diversifieringsbeslut, eftersom avreglerade marknader inte kan internalisera fördelarna med medlemsstaternas försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(129)

Flera parter påpekade att staten är skyldig att stimulera investerarnas diversifieringsbeslut, eftersom avreglerade marknader inte kan internalisera fördelarna med medlemsstaternas försörjningstrygghet.

| (130) | En part kritiserade kommissionens åsikt att CfD-instrument eliminerar de flesta marknadsriskerna, eftersom inmatningspriser används allmänt i många medlemsstater för att stödja förnybara energikällor och det finns därför ingen orsak att behandla kärnkraft på ett annorlunda sätt. |
| --- | --- |

(130)

En part kritiserade kommissionens åsikt att CfD-instrument eliminerar de flesta marknadsriskerna, eftersom inmatningspriser används allmänt i många medlemsstater för att stödja förnybara energikällor och det finns därför ingen orsak att behandla kärnkraft på ett annorlunda sätt.

| (131) | Flera uppgiftslämnare hävdade att kärnteknik inte är miljövänlig, att den inte kan förnyas utan är ändlig och att den är ytterst dyr trots att den är en mogen teknik utan lärandeeffekt. |
| --- | --- |

(131)

Flera uppgiftslämnare hävdade att kärnteknik inte är miljövänlig, att den inte kan förnyas utan är ändlig och att den är ytterst dyr trots att den är en mogen teknik utan lärandeeffekt.

3.5   SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS PROPORTIONALITET

| (132) | En part påpekade att CfD-mekanismen bidrar till att begränsa riskerna samtidigt som NNBG fortfarande är exponerat för en grundläggande risk och att den förebygger överkompensation eftersom ersättningarna betalas ut först när referenspriset är lägre än lösenpriset. Vinstdelningsmekanismen bidrar också till att begränsa överkompensation och NNBG garanteras inte fasta intäkter eller vinster. CfD-mekanismen stabiliserar dessutom priserna, vilket i sin tur leder till ett bättre investeringsklimat. |
| --- | --- |

(132)

En part påpekade att CfD-mekanismen bidrar till att begränsa riskerna samtidigt som NNBG fortfarande är exponerat för en grundläggande risk och att den förebygger överkompensation eftersom ersättningarna betalas ut först när referenspriset är lägre än lösenpriset. Vinstdelningsmekanismen bidrar också till att begränsa överkompensation och NNBG garanteras inte fasta intäkter eller vinster. CfD-mekanismen stabiliserar dessutom priserna, vilket i sin tur leder till ett bättre investeringsklimat.

| (133) | Flera parter hävdade att lösenpriset bör jämföras med priset på andra koldioxidsnåla tekniker och inte med kostnaderna för gasproduktionsanläggningar, och att framtida prisnivåer bör beaktas i stället för de rådande prisnivåerna. |
| --- | --- |

(133)

Flera parter hävdade att lösenpriset bör jämföras med priset på andra koldioxidsnåla tekniker och inte med kostnaderna för gasproduktionsanläggningar, och att framtida prisnivåer bör beaktas i stället för de rådande prisnivåerna.

| (134) | Flera parter påpekade att CfD-avtalet för HPC kommer att löpa i 35 år, medan kontrakt för förnybara energikällor har kortare löptider och vanligen inte varar längre än 15 år. Kärnkraftsanläggningen kommer däremot att vara i drift i 60 år, medan drifttiden för anläggningar för förnybara energikällor brukar vara 20–25 år, vilket leder till en lägre stödproportion för drifttiden. CfD-mekanismer skyddar Förenade kungariket från att behöva betala högre anläggningskostnader. |
| --- | --- |

(134)

Flera parter påpekade att CfD-avtalet för HPC kommer att löpa i 35 år, medan kontrakt för förnybara energikällor har kortare löptider och vanligen inte varar längre än 15 år. Kärnkraftsanläggningen kommer däremot att vara i drift i 60 år, medan drifttiden för anläggningar för förnybara energikällor brukar vara 20–25 år, vilket leder till en lägre stödproportion för drifttiden. CfD-mekanismer skyddar Förenade kungariket från att behöva betala högre anläggningskostnader.

| (135) | En part lämnade en kostnadsbedömning enligt vilken kostnaderna skulle minska betydligt efter den första anläggningen, ned till 60–75 pund per MWh till 2030. Parten hävdade också att lösenpriset för den anmälda åtgärden skulle vara i den storleksordning som analysen visade, dvs. 85–100 pund per MWh. |
| --- | --- |

(135)

En part lämnade en kostnadsbedömning enligt vilken kostnaderna skulle minska betydligt efter den första anläggningen, ned till 60–75 pund per MWh till 2030. Parten hävdade också att lösenpriset för den anmälda åtgärden skulle vara i den storleksordning som analysen visade, dvs. 85–100 pund per MWh.

| (136) | Flera parter påpekade att endast ett fåtal tekniker, varav ingen kan ge några större energimängder i framtiden, anses vara billigare för närvarande. |
| --- | --- |

(136)

Flera parter påpekade att endast ett fåtal tekniker, varav ingen kan ge några större energimängder i framtiden, anses vara billigare för närvarande.

| (137) | Flera parter påpekade också att när hela systemkostnaden för förnybara energikällor beaktas är kärnenergi ett mycket billigare alternativ vid det lösenpris som har anmälts av Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(137)

Flera parter påpekade också att när hela systemkostnaden för förnybara energikällor beaktas är kärnenergi ett mycket billigare alternativ vid det lösenpris som har anmälts av Förenade kungariket.

| (138) | En part hävdade att kommissionens beslut att inte tillåta att CfD-mekanismer används för kärnenergiprojekt eventuellt kan inverka starkt på den brittiska kärnavvecklingsbyrån NDA:s möjligheter hitta en lösning för hanteringen av Förenade kungarikets civila plutonium. Samma part hävdade också att skattebetalarnas börda för avfallsrelaterade kostnader är minimal/obetydlig tack vare den brittiska regeringen. |
| --- | --- |

(138)

En part hävdade att kommissionens beslut att inte tillåta att CfD-mekanismer används för kärnenergiprojekt eventuellt kan inverka starkt på den brittiska kärnavvecklingsbyrån NDA:s möjligheter hitta en lösning för hanteringen av Förenade kungarikets civila plutonium. Samma part hävdade också att skattebetalarnas börda för avfallsrelaterade kostnader är minimal/obetydlig tack vare den brittiska regeringen.

| (139) | Flera uppgiftslämnare påpekade att investeringsstöd inte dras av från driftsstödet. |
| --- | --- |

(139)

Flera uppgiftslämnare påpekade att investeringsstöd inte dras av från driftsstödet.

| (140) | En uppgiftslämnare påpekade att alla avtal samt eventuella ändringar som påverkar finansiering eller praktiska arrangemang för avveckling, hantering av avfall och använt kärnbränsle samt bortskaffande måste offentliggöras för allmänheten och parlamentarisk kontroll. Samma uppgiftslämnare påpekade också att viktig information om kostnadsmodellen inte har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(140)

En uppgiftslämnare påpekade att alla avtal samt eventuella ändringar som påverkar finansiering eller praktiska arrangemang för avveckling, hantering av avfall och använt kärnbränsle samt bortskaffande måste offentliggöras för allmänheten och parlamentarisk kontroll. Samma uppgiftslämnare påpekade också att viktig information om kostnadsmodellen inte har offentliggjorts.

| (141) | Flera parter var oroade över att Förenade kungariket kan komma att bevilja ytterligare stöd till NNBG, bland annat i form av ett system som begränsar kärnkraftsoperatörernas ansvar. Några parter ansåg även att alternativa tekniker till kärnenergi omfattas av fullständigt ansvar, medan kärnteknik omfattas av ett system för begränsat ansvar. |
| --- | --- |

(141)

Flera parter var oroade över att Förenade kungariket kan komma att bevilja ytterligare stöd till NNBG, bland annat i form av ett system som begränsar kärnkraftsoperatörernas ansvar. Några parter ansåg även att alternativa tekniker till kärnenergi omfattas av fullständigt ansvar, medan kärnteknik omfattas av ett system för begränsat ansvar.

| (142) | En annan typ av stöd som eventuellt inte har räknats med i det anmälda stödet är en underskattning av kostnaden för hantering och slutförvaring av kärnavfall enligt avfallsöverföringsavtalet. Förenade kungariket vill att det ska bli obligatoriskt för nya kärnkraftsoperatörer att ingå avtalet. Några parter påpekade likaså att påståendet om att avvecklingskostnaderna inte beaktas fullständigt kan utgöra en överträdelse av principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

(142)

En annan typ av stöd som eventuellt inte har räknats med i det anmälda stödet är en underskattning av kostnaden för hantering och slutförvaring av kärnavfall enligt avfallsöverföringsavtalet. Förenade kungariket vill att det ska bli obligatoriskt för nya kärnkraftsoperatörer att ingå avtalet. Några parter påpekade likaså att påståendet om att avvecklingskostnaderna inte beaktas fullständigt kan utgöra en överträdelse av principen om att förorenaren betalar.

| (143) | En uppgiftslämnare var oroad över de eventuella kostnadsöverskridandena med tanke på erfarenheten från modellerna för europeiska tryckvattenreaktorer (nedan kallade EPR) i Finland och Frankrike. |
| --- | --- |

(143)

En uppgiftslämnare var oroad över de eventuella kostnadsöverskridandena med tanke på erfarenheten från modellerna för europeiska tryckvattenreaktorer (nedan kallade EPR) i Finland och Frankrike.

| (144) | Ekonomiskt stöd till befintliga kärnkraftsoperatörer i Förenade kungariket ges redan via ett antal finansiella instrument, bland annat begränsat ansvar, försäkringar mot kommersiella risker, stöd för kostnader för bortskaffande av kärnavfall samt bidrag för kostnader för terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

(144)

Ekonomiskt stöd till befintliga kärnkraftsoperatörer i Förenade kungariket ges redan via ett antal finansiella instrument, bland annat begränsat ansvar, försäkringar mot kommersiella risker, stöd för kostnader för bortskaffande av kärnavfall samt bidrag för kostnader för terrorismbekämpning.

| (145) | Flera parter påpekade att stödet kommer att leda till att den ekonomiska risken överförs från företaget till skattebetalarna och till inlåsning, vilket i sin tur kommer att leda till höjda energipriser under de kommande 35 åren. |
| --- | --- |

(145)

Flera parter påpekade att stödet kommer att leda till att den ekonomiska risken överförs från företaget till skattebetalarna och till inlåsning, vilket i sin tur kommer att leda till höjda energipriser under de kommande 35 åren.

| (146) | Flera parter hävdade också att lösenpriset är för högt eftersom HPC är det dyraste kraftverk som någonsin byggts. Snedvridningar kan ge upphov till extra kostnader. |
| --- | --- |

(146)

Flera parter hävdade också att lösenpriset är för högt eftersom HPC är det dyraste kraftverk som någonsin byggts. Snedvridningar kan ge upphov till extra kostnader.

| (147) | En part påpekade att proportionalitetsbedömningen inte kan anses vara slutgiltig till dess att de slutliga vinstdelnings- och omförhandlingsbestämmelserna har anmälts. |
| --- | --- |

(147)

En part påpekade att proportionalitetsbedömningen inte kan anses vara slutgiltig till dess att de slutliga vinstdelnings- och omförhandlingsbestämmelserna har anmälts.

| (148) | En part framhöll att lösenpriset borde vara högre än det pris som Tyskland betalar för sin havsbaserade vindenergi. |
| --- | --- |

(148)

En part framhöll att lösenpriset borde vara högre än det pris som Tyskland betalar för sin havsbaserade vindenergi.

| (149) | En part påpekade att det skulle vara rimligt att anta att det inte finns några skäliga förväntningar på att kostnaderna för EPR skulle minska i någon större utsträckning om den fick stöd och att reaktorn inte kan anses utgöra en framväxande teknik. |
| --- | --- |

(149)

En part påpekade att det skulle vara rimligt att anta att det inte finns några skäliga förväntningar på att kostnaderna för EPR skulle minska i någon större utsträckning om den fick stöd och att reaktorn inte kan anses utgöra en framväxande teknik.

| (150) | Flera parter hävdade att ett antal framväxande tekniker för förnybar energi kan vara mycket mer kostnadseffektiva än HPC, och att en färsk rapport från Carbon Connect (19) uppskattar att avkastningen för EDF och andra investerare i HPC skulle vara mycket högre än för andra projekt, med en förväntad avkastning på eget kapital kring 19–21 %, vilket är högre än den förväntade avkastningen på eget kapital för projekt med privata finansiella initiativ. Om kostnaden för helförsäkringen mot kärnkraftskatastrofer räknas med skulle det ekonomiska argumentet för kärnkraft jämfört med andra koldioxidsnåla källor dessutom försvagas betydligt. En färsk rapport från det brittiska underhusets utskott för offentliga räkenskaper och den brittiska kärnavvecklingsbyrån NDA visar dessutom att kostnaderna för kärnkraftsarvet skulle uppgå till över 2,5 miljarder pund per år, eller 42 % av energi- och klimatministeriets (DECC) sammanlagda budget. |
| --- | --- |

(150)

Flera parter hävdade att ett antal framväxande tekniker för förnybar energi kan vara mycket mer kostnadseffektiva än HPC, och att en färsk rapport från Carbon Connect (19) uppskattar att avkastningen för EDF och andra investerare i HPC skulle vara mycket högre än för andra projekt, med en förväntad avkastning på eget kapital kring 19–21 %, vilket är högre än den förväntade avkastningen på eget kapital för projekt med privata finansiella initiativ. Om kostnaden för helförsäkringen mot kärnkraftskatastrofer räknas med skulle det ekonomiska argumentet för kärnkraft jämfört med andra koldioxidsnåla källor dessutom försvagas betydligt. En färsk rapport från det brittiska underhusets utskott för offentliga räkenskaper och den brittiska kärnavvecklingsbyrån NDA visar dessutom att kostnaderna för kärnkraftsarvet skulle uppgå till över 2,5 miljarder pund per år, eller 42 % av energi- och klimatministeriets (DECC) sammanlagda budget.

| (151) | Flera parter hävdade att det förelåg rimliga misstankar om överkompensation. |
| --- | --- |

(151)

Flera parter hävdade att det förelåg rimliga misstankar om överkompensation.

| (152) | En part beräknade att om lösenpriset över 35 år omvandlas till ett motsvarande lösenpris för 15 år skulle det uppgå till omkring 117 pund per MWh räknat i 2012 års reala termer, eller över 20 % högre än för landbaserad vindkraft och 10–15 % högre än för omvandling av biomassa. Man kan också anta att kostnaderna för landbaserad vindkraft har minskat ytterligare till 2023 beroende på ökad användning, vilket skulle innebära att skillnaden blir ännu mer märkbar. |
| --- | --- |

(152)

En part beräknade att om lösenpriset över 35 år omvandlas till ett motsvarande lösenpris för 15 år skulle det uppgå till omkring 117 pund per MWh räknat i 2012 års reala termer, eller över 20 % högre än för landbaserad vindkraft och 10–15 % högre än för omvandling av biomassa. Man kan också anta att kostnaderna för landbaserad vindkraft har minskat ytterligare till 2023 beroende på ökad användning, vilket skulle innebära att skillnaden blir ännu mer märkbar.

| (153) | Flera parter påpekade att priserna för alternativa tekniker, särskilt teknik för förnybar energi, sannolikt kommer att minska i framtiden, vilket leder till en relativ överkompensation av HPC-projektet. |
| --- | --- |

(153)

Flera parter påpekade att priserna för alternativa tekniker, särskilt teknik för förnybar energi, sannolikt kommer att minska i framtiden, vilket leder till en relativ överkompensation av HPC-projektet.

| (154) | En part framhöll att Förenade kungariket inte har gått ut på marknaden för att söka motsvarande kapacitet eller produktion för samma tidsperiod. I Frankrike och Finland ligger priserna för kärnkraftsproducerad el på 45–50 euro per MWh. Rapporter från finansanalytiker visar att EDF:s årliga internränta på kapital skulle uppgå till mellan 25 och 35 %. Tack vare CfD-instrument skulle det vara lättare för kärnkraft att nå referenspriset jämfört med förnybara energikällor och en kombination mellan minimipriset för kol och kapacitetsmarknaden skulle stödja investeringar i ny kärnkraft. |
| --- | --- |

(154)

En part framhöll att Förenade kungariket inte har gått ut på marknaden för att söka motsvarande kapacitet eller produktion för samma tidsperiod. I Frankrike och Finland ligger priserna för kärnkraftsproducerad el på 45–50 euro per MWh. Rapporter från finansanalytiker visar att EDF:s årliga internränta på kapital skulle uppgå till mellan 25 och 35 %. Tack vare CfD-instrument skulle det vara lättare för kärnkraft att nå referenspriset jämfört med förnybara energikällor och en kombination mellan minimipriset för kol och kapacitetsmarknaden skulle stödja investeringar i ny kärnkraft.

3.6   SYNPUNKTER PÅ RISKEN FÖR SNEDVRIDNINGAR AV KONKURRENSEN OCH HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

| (155) | Bland de positiva svaren hävdade flera parter att åtgärden inte skulle få en betydande effekt på konkurrensen eller handeln mellan medlemsstaterna eftersom den inte skulle ha någon betydande inverkan på konsumenternas välstånd och inte skulle leda till högre försäljningspriser. NNBG kommer dessutom att vara exponerat för marknadskrafterna och incitamenten att konkurrera på grossistelmarknaden. |
| --- | --- |

(155)

Bland de positiva svaren hävdade flera parter att åtgärden inte skulle få en betydande effekt på konkurrensen eller handeln mellan medlemsstaterna eftersom den inte skulle ha någon betydande inverkan på konsumenternas välstånd och inte skulle leda till högre försäljningspriser. NNBG kommer dessutom att vara exponerat för marknadskrafterna och incitamenten att konkurrera på grossistelmarknaden.

| (156) | Flera parter hävdade att det bör råda lika villkor mellan alla koldioxidsnåla tekniker, vilket innebär att stöd till ny kärnkraft är förenligt med den nuvarande politiken för stöd till förnybara energikällor. Flera parter hävdade att teknikneutraliteten måste bevaras, och att kärnteknik därför inte får diskrimineras. |
| --- | --- |

(156)

Flera parter hävdade att det bör råda lika villkor mellan alla koldioxidsnåla tekniker, vilket innebär att stöd till ny kärnkraft är förenligt med den nuvarande politiken för stöd till förnybara energikällor. Flera parter hävdade att teknikneutraliteten måste bevaras, och att kärnteknik därför inte får diskrimineras.

| (157) | Flera parter påpekade också att åtgärderna inte kan tränga ut investeringar i förnybara energikällor eftersom de också stöds genom CfD-instrument. En del parter hävdade dessutom att stödet tvärtom skulle fungera som en katalysator för nya investeringar i energiproduktionsteknik. |
| --- | --- |

(157)

Flera parter påpekade också att åtgärderna inte kan tränga ut investeringar i förnybara energikällor eftersom de också stöds genom CfD-instrument. En del parter hävdade dessutom att stödet tvärtom skulle fungera som en katalysator för nya investeringar i energiproduktionsteknik.

| (158) | En part påpekade att HPC förväntas ha installerat kapacitet på strax över 3 GW, medan hela den brittiska marknaden snart kommer att nå 80 GW. Mot bakgrund av detta skulle stödets snedvridning av marknaden inte bli betydande (t.ex. 4 %). |
| --- | --- |

(158)

En part påpekade att HPC förväntas ha installerat kapacitet på strax över 3 GW, medan hela den brittiska marknaden snart kommer att nå 80 GW. Mot bakgrund av detta skulle stödets snedvridning av marknaden inte bli betydande (t.ex. 4 %).

| (159) | Flera parter påpekade att vinsten från alternativ till ny kärnkraft inte skulle kunna ge en lika hög kapacitetsnivå för att kunna betraktas som lönsamma alternativ. Argumenten var att vinster från laststyrning inte kan anses vara säkra, det skulle krävas ytterligare politiska åtgärder för energieffektivitet och sammanlänkningen skulle visserligen bidra avsevärt till effektiv resursanvändning, men att de största hindren är politiska och regelmässiga. |
| --- | --- |

(159)

Flera parter påpekade att vinsten från alternativ till ny kärnkraft inte skulle kunna ge en lika hög kapacitetsnivå för att kunna betraktas som lönsamma alternativ. Argumenten var att vinster från laststyrning inte kan anses vara säkra, det skulle krävas ytterligare politiska åtgärder för energieffektivitet och sammanlänkningen skulle visserligen bidra avsevärt till effektiv resursanvändning, men att de största hindren är politiska och regelmässiga.

| (160) | Flera parter hävdade att åtgärderna skulle snedvrida konkurrensen. Detta skulle ske genom att alternativa tekniker trängs ut, och i synnerhet genom att investeringar i tekniker för förnybar energi skulle diskrimineras eller förskjutas. Handeln på den inre marknaden skulle också snedvridas eftersom importörerna inte kan konkurrera med det subventionerade priset på kärnenergi, vilket i sin tur skulle leda till konstgjorda överskott i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(160)

Flera parter hävdade att åtgärderna skulle snedvrida konkurrensen. Detta skulle ske genom att alternativa tekniker trängs ut, och i synnerhet genom att investeringar i tekniker för förnybar energi skulle diskrimineras eller förskjutas. Handeln på den inre marknaden skulle också snedvridas eftersom importörerna inte kan konkurrera med det subventionerade priset på kärnenergi, vilket i sin tur skulle leda till konstgjorda överskott i andra medlemsstater.

| (161) | En uppgiftslämnare påpekade att stödet skulle snedvrida konkurrensen mellan befintliga och nya kärnkraftsanläggningar eftersom nya anläggningar får stöd och gamla inte får det. En annan part framhöll att teknikneutraliteten måste bevaras och att kärnenergi därför inte får diskrimineras. |
| --- | --- |

(161)

En uppgiftslämnare påpekade att stödet skulle snedvrida konkurrensen mellan befintliga och nya kärnkraftsanläggningar eftersom nya anläggningar får stöd och gamla inte får det. En annan part framhöll att teknikneutraliteten måste bevaras och att kärnenergi därför inte får diskrimineras.

| (162) | En part påpekade att stöd till kärnkraft sannolikt begränsar marknadsdeltagandet för tekniker för förnybar energi och gör det svårare att skapa ny produktionskapacitet för förnybar energi i EU. |
| --- | --- |

(162)

En part påpekade att stöd till kärnkraft sannolikt begränsar marknadsdeltagandet för tekniker för förnybar energi och gör det svårare att skapa ny produktionskapacitet för förnybar energi i EU.

| (163) | En part kritiserade sakkunnighetsundersökningen av professor Green och dr Staffell, särskilt eftersom deras metod ansågs vara olämplig för att göra välståndsanalyser eller bedömningar av snedvridningen. Deras antaganden ansågs vara olämpliga för att bedöma förekomsten av finansmarknadsmisslyckanden, antagandet om den exogena genomsnittliga kapitalkostnaden var inte motiverat och ny kunskap, kolets externalitet, mångfalden i försörjningen och marknadskrafter beaktades inte i undersökningen. |
| --- | --- |

(163)

En part kritiserade sakkunnighetsundersökningen av professor Green och dr Staffell, särskilt eftersom deras metod ansågs vara olämplig för att göra välståndsanalyser eller bedömningar av snedvridningen. Deras antaganden ansågs vara olämpliga för att bedöma förekomsten av finansmarknadsmisslyckanden, antagandet om den exogena genomsnittliga kapitalkostnaden var inte motiverat och ny kunskap, kolets externalitet, mångfalden i försörjningen och marknadskrafter beaktades inte i undersökningen.

| (164) | En part framhöll att stödet skulle leda till att den redan bristande jämvikten mellan den fulla kostnaden för andra energitekniker och kärnteknik skulle öka, vilket är till nackdel för konsumenterna och leder till betydligt högre skatter. EDF skulle dessutom få en dominerande ställning på den brittiska energimarknaden, särskilt om en förlängning av det ekonomiska livet för befintliga kärnkraftsanläggningar beviljades. |
| --- | --- |

(164)

En part framhöll att stödet skulle leda till att den redan bristande jämvikten mellan den fulla kostnaden för andra energitekniker och kärnteknik skulle öka, vilket är till nackdel för konsumenterna och leder till betydligt högre skatter. EDF skulle dessutom få en dominerande ställning på den brittiska energimarknaden, särskilt om en förlängning av det ekonomiska livet för befintliga kärnkraftsanläggningar beviljades.

| (165) | En part hävdade att betalning av CfD-skillnader enligt uppmätt produktion kan snedvrida marknaden, eftersom producenterna kan sälja el till negativa priser och förlita sig till CfD-kontraktet för att tjäna in positiva intäkter. |
| --- | --- |

(165)

En part hävdade att betalning av CfD-skillnader enligt uppmätt produktion kan snedvrida marknaden, eftersom producenterna kan sälja el till negativa priser och förlita sig till CfD-kontraktet för att tjäna in positiva intäkter.

| (166) | En part hävdade att stödets omfattning skulle underminera investeringar i framtida sammanlänkningar, bland annat mellan Skottland och Island (geotermisk el) och mellan England och de nordiska länderna (geotermisk el samt vind- och vågkraft). |
| --- | --- |

(166)

En part hävdade att stödets omfattning skulle underminera investeringar i framtida sammanlänkningar, bland annat mellan Skottland och Island (geotermisk el) och mellan England och de nordiska länderna (geotermisk el samt vind- och vågkraft).

3.7   SYNPUNKTER PÅ KREDITGARANTIN

| (167) | Flera uppgiftslämnare påpekade att överkompensation inte kan uteslutas eftersom stödpaketet innehåller en kreditgaranti förutom CfD-kontraktet. |
| --- | --- |

(167)

Flera uppgiftslämnare påpekade att överkompensation inte kan uteslutas eftersom stödpaketet innehåller en kreditgaranti förutom CfD-kontraktet.

3.8   ÖVRIGA SYNPUNKTER

| (168) | Flera uppgiftslämnare hänvisade till att stora strålningsmängder påträffades hos vildsvin i mars 2013, 27 år efter Tjernobylkatastrofen. Flera uppgiftslämnare efterfrågade dessutom att ett andra samråd skulle hållas efter det att den anmälda åtgärden slutförts. |
| --- | --- |

(168)

Flera uppgiftslämnare hänvisade till att stora strålningsmängder påträffades hos vildsvin i mars 2013, 27 år efter Tjernobylkatastrofen. Flera uppgiftslämnare efterfrågade dessutom att ett andra samråd skulle hållas efter det att den anmälda åtgärden slutförts.

| (169) | Flera uppgiftslämnare påpekade att den brittiska regeringen i sitt valprogram lovade att inget statligt stöd till kärnkraft skulle beviljas. |
| --- | --- |

(169)

Flera uppgiftslämnare påpekade att den brittiska regeringen i sitt valprogram lovade att inget statligt stöd till kärnkraft skulle beviljas.

| (170) | En part framhöll att Förenade kungariket även i fortsättningen kommer att tillämpa vad den kallar ”framgångsrikt slutförande av processer” i samband med nybyggnationer, men att den bortser från den stora osäkerheten när det gäller val av plats för, uppförande och drift av en anläggning för geologisk slutförvaring för att upprätta planer och fastställa kostnaderna. Samma part kritiserade även Förenade kungarikets aktuella förslag om hantering och bortskaffande av kärnavfall. |
| --- | --- |

(170)

En part framhöll att Förenade kungariket även i fortsättningen kommer att tillämpa vad den kallar ”framgångsrikt slutförande av processer” i samband med nybyggnationer, men att den bortser från den stora osäkerheten när det gäller val av plats för, uppförande och drift av en anläggning för geologisk slutförvaring för att upprätta planer och fastställa kostnaderna. Samma part kritiserade även Förenade kungarikets aktuella förslag om hantering och bortskaffande av kärnavfall.

4.   SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

| (171) | Förenade kungariket besvarade beslutet att inleda förfarandet den 31 januari 2014. Förenade kungarikets svar innehöll flera analyser, inbegripet följande:






  a) | Modellarbete av energi- och klimatministeriet (DECC) samt analys av kontrafaktiska scenarier. |
| --- | --- | --- |

(171)

Förenade kungariket besvarade beslutet att inleda förfarandet den 31 januari 2014. Förenade kungarikets svar innehöll flera analyser, inbegripet följande:

a)

Modellarbete av energi- och klimatministeriet (DECC) samt analys av kontrafaktiska scenarier.

| b) | En rapport från Oxera om marknadsmisslyckanden, proportionalitet och risken för snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

b)

En rapport från Oxera om marknadsmisslyckanden, proportionalitet och risken för snedvridningar av konkurrensen.

| c) | En undersökning av Pöyry om risken för snedvridningar av den inre marknaden samt alternativ till ny kärnkraft. |
| --- | --- |

c)

En undersökning av Pöyry om risken för snedvridningar av den inre marknaden samt alternativ till ny kärnkraft.

| d) | En rapport från Redpoint om utvecklingen av Förenade kungarikets elsektor. |
| --- | --- |

d)

En rapport från Redpoint om utvecklingen av Förenade kungarikets elsektor.

| e) | En beskrivning av processen för kostnadsbildning samt kontroll av kostnader, som omfattade KPMG och LeighFisher. |
| --- | --- |

e)

En beskrivning av processen för kostnadsbildning samt kontroll av kostnader, som omfattade KPMG och LeighFisher.

| f) | En rapport från KPMG om risken för snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

f)

En rapport från KPMG om risken för snedvridningar av konkurrensen.

| g) | Jämförande analyser av avkastningsgrad |
| --- | --- |

g)

Jämförande analyser av avkastningsgrad

| (172) | I sitt svar upprepar Förenade kungariket i stort sett samma ståndpunkt som i anmälan. Förenade kungariket påpekar särskilt att ny kärnkraft är ett viktigt inslag i landets energimix, som bidrar till att uppnå en säker och diversifierad elförsörjning med minskade koldioxidutsläpp till en överkomlig kostnad. |
| --- | --- |

(172)

I sitt svar upprepar Förenade kungariket i stort sett samma ståndpunkt som i anmälan. Förenade kungariket påpekar särskilt att ny kärnkraft är ett viktigt inslag i landets energimix, som bidrar till att uppnå en säker och diversifierad elförsörjning med minskade koldioxidutsläpp till en överkomlig kostnad.

| (173) | Förenade kungarikets argument beskrivs närmare nedan. |
| --- | --- |

(173)

Förenade kungarikets argument beskrivs närmare nedan.

4.1   SYNPUNKTER PÅ FÖREKOMSTEN AV STATLIGT STÖD OCH TJÄNSTER AV ALLMÄNT EKONOMISKT INTRESSE

| (174) | Förenade kungariket vidhåller att den anmälda åtgärden inte utgör stöd enligt Altmarkkriterierna när det gäller CfD-kontraktet och enligt garantimeddelandet (20) för garantin. Dessutom ansåg Förenade kungariket fortfarande att stödet är förenligt enligt ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (21). Om så inte är fallet är stödet ändå förenligt enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(174)

Förenade kungariket vidhåller att den anmälda åtgärden inte utgör stöd enligt Altmarkkriterierna när det gäller CfD-kontraktet och enligt garantimeddelandet (20) för garantin. Dessutom ansåg Förenade kungariket fortfarande att stödet är förenligt enligt ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (21). Om så inte är fallet är stödet ändå förenligt enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (175) | När det gäller det första Altmark-villkoret, dvs. förekomst av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, hävdar de brittiska myndigheterna att anläggandet av HPC inom en angiven tidplan och dess drift inom ramen för CfD-kontraktet utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse för att uppnå den brittiska regeringens mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(175)

När det gäller det första Altmark-villkoret, dvs. förekomst av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, hävdar de brittiska myndigheterna att anläggandet av HPC inom en angiven tidplan och dess drift inom ramen för CfD-kontraktet utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse för att uppnå den brittiska regeringens mål av allmänt intresse.

| (176) | De brittiska myndigheterna klargör definitionen av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt myndigheterna består tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse av att garantera investeringar i ny kärnkraftsproduktion som ska levereras inom en fastställd tidsram. Enligt myndigheterna skulle ingen privat investerare som agerar under normala marknadsvillkor investera i den nya generationens kärnkraftsanläggning inom den tidsram som anges i CfD-kontraktet. De brittiska myndigheterna hävdar att det finns omfattande marknadsmisslyckanden när det gäller konstruktion av nya kärnkraftsanläggningar, vilket motiverar strukturen hos tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(176)

De brittiska myndigheterna klargör definitionen av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt myndigheterna består tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse av att garantera investeringar i ny kärnkraftsproduktion som ska levereras inom en fastställd tidsram. Enligt myndigheterna skulle ingen privat investerare som agerar under normala marknadsvillkor investera i den nya generationens kärnkraftsanläggning inom den tidsram som anges i CfD-kontraktet. De brittiska myndigheterna hävdar att det finns omfattande marknadsmisslyckanden när det gäller konstruktion av nya kärnkraftsanläggningar, vilket motiverar strukturen hos tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.

| (177) | Enligt de brittiska myndigheterna anges i eldirektivet (22) att skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster enligt artikel 3.2 kan omfatta behovet av att tillhandahålla kapacitet på lång sikt för att garantera försörjningstryggheten. De menar att det inte finns några skäl att begränsa denna långtidsplanering till skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster i form av reservproduktionskapacitet. Enligt uppgift kommer HPC att bidra till Förenade kungarikets långtidsplanering av försörjningstryggheten genom att tillhandahålla betydande produktionskapacitet på lång sikt enligt artikel 3.2 i eldirektivet, dvs. under en period på 35 år då ersättningarna för mellanskillnaden kommer att betalas ut enligt CfD-kontraktet. Det faktum att HPC kanske inte är redo att tas i drift i tid för att hantera eventuellt låga kapacitetsnivåer före 2020 är inte avgörande med tanke på den lång- respektive kortsiktiga inriktningen för målet av allmänt intresse. Förenade kungariket kanske ställs inför kapacitetsbegränsningar innan HPC-anläggningen har tagits i drift, men detta undergräver inte projektets logiska grund. Utan ytterligare ingripanden kommer Förenade kungariket ändå att ställas inför kapacitetsbegränsningar under 2020-talet och därefter, och blir då tvunget att utforma sin energimix för en kontinuerlig lösning av dessa problem. |
| --- | --- |

(177)

Enligt de brittiska myndigheterna anges i eldirektivet (22) att skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster enligt artikel 3.2 kan omfatta behovet av att tillhandahålla kapacitet på lång sikt för att garantera försörjningstryggheten. De menar att det inte finns några skäl att begränsa denna långtidsplanering till skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster i form av reservproduktionskapacitet. Enligt uppgift kommer HPC att bidra till Förenade kungarikets långtidsplanering av försörjningstryggheten genom att tillhandahålla betydande produktionskapacitet på lång sikt enligt artikel 3.2 i eldirektivet, dvs. under en period på 35 år då ersättningarna för mellanskillnaden kommer att betalas ut enligt CfD-kontraktet. Det faktum att HPC kanske inte är redo att tas i drift i tid för att hantera eventuellt låga kapacitetsnivåer före 2020 är inte avgörande med tanke på den lång- respektive kortsiktiga inriktningen för målet av allmänt intresse. Förenade kungariket kanske ställs inför kapacitetsbegränsningar innan HPC-anläggningen har tagits i drift, men detta undergräver inte projektets logiska grund. Utan ytterligare ingripanden kommer Förenade kungariket ändå att ställas inför kapacitetsbegränsningar under 2020-talet och därefter, och blir då tvunget att utforma sin energimix för en kontinuerlig lösning av dessa problem.

| (178) | Förenade kungariket menar att investeringen, som ska ge ny kärnkraftsproduktionskapacitet och genomföras inom en specifik tidsram enligt CfD-kontraktet, bidrar betydligt till landets försörjningstrygghet av koldioxidsnål el på lång sikt och syftar till att uppnå ett mål av allmänt intresse, vilket innebär att den kan utformas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt den brittiska regeringen kommer ny baslastkapacitet och i synnerhet kärnkraftsprojekt inte att tillhandahållas av företag som agerar under normala marknadsvillkor inom en tillräckligt lång tidsperiod för att uppfylla Förenade kungarikets mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(178)

Förenade kungariket menar att investeringen, som ska ge ny kärnkraftsproduktionskapacitet och genomföras inom en specifik tidsram enligt CfD-kontraktet, bidrar betydligt till landets försörjningstrygghet av koldioxidsnål el på lång sikt och syftar till att uppnå ett mål av allmänt intresse, vilket innebär att den kan utformas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt den brittiska regeringen kommer ny baslastkapacitet och i synnerhet kärnkraftsprojekt inte att tillhandahållas av företag som agerar under normala marknadsvillkor inom en tillräckligt lång tidsperiod för att uppfylla Förenade kungarikets mål av allmänt intresse.

| (179) | De brittiska myndigheterna framhåller att CfD-kontraktet bör ses som en skyldighet för NNBG att tillhandahålla specifika allmännyttiga tjänster. Skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster enligt bestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är exakt definierad och obligatorisk och består av en kombination av stränga bestämmelser för att säkerställa att NNBG levererar inom den angivna tidsramen och att NNBG, när företaget väl har satt igång med byggandet, inte kommer att ha ”någon utväg” mot bakgrund av de ytterst höga icke återvinningsbara kostnader som företaget kommer att ådra sig. |
| --- | --- |

(179)

De brittiska myndigheterna framhåller att CfD-kontraktet bör ses som en skyldighet för NNBG att tillhandahålla specifika allmännyttiga tjänster. Skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster enligt bestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är exakt definierad och obligatorisk och består av en kombination av stränga bestämmelser för att säkerställa att NNBG levererar inom den angivna tidsramen och att NNBG, när företaget väl har satt igång med byggandet, inte kommer att ha ”någon utväg” mot bakgrund av de ytterst höga icke återvinningsbara kostnader som företaget kommer att ådra sig.

| (180) | När det gäller det andra Altmark-villkoret hävdar de brittiska myndigheterna att en principiell överenskommelse om kriterierna för beräkningen av referenspriset samt eventuella justeringar av lösenpriset har nåtts och att de kommer att anges i CfD-kontraktet på ett objektivt och transparent sätt innan kontraktet träder i kraft. |
| --- | --- |

(180)

När det gäller det andra Altmark-villkoret hävdar de brittiska myndigheterna att en principiell överenskommelse om kriterierna för beräkningen av referenspriset samt eventuella justeringar av lösenpriset har nåtts och att de kommer att anges i CfD-kontraktet på ett objektivt och transparent sätt innan kontraktet träder i kraft.

| (181) | I fråga om det tredje Altmark-villkoret hävdar de brittiska myndigheterna att kommissionens kontroll av om detta villkor är uppfyllt dessutom är begränsad till uppenbara fel när det gäller nödvändigheten och proportionaliteten av ersättningen i enlighet med rättspraxis och mot bakgrund av medlemsstatens rätt att själv definiera ett uppdrag om tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och villkoren för genomförandet (23). De brittiska myndigheterna anser att åtgärden är proportionerlig och att CfD-mekanismen automatiskt minimerar det statliga stödet eftersom ersättningarna för mellanskillnaden endast kommer att betalas ut när marknadsreferenspriset är lägre än lösenpriset och återbetalas när marknadsreferenspriset är högre än lösenpriset. CfD-kontraktet kommer dessutom att innehålla ett antal garantier mot överkompensation. |
| --- | --- |

(181)

I fråga om det tredje Altmark-villkoret hävdar de brittiska myndigheterna att kommissionens kontroll av om detta villkor är uppfyllt dessutom är begränsad till uppenbara fel när det gäller nödvändigheten och proportionaliteten av ersättningen i enlighet med rättspraxis och mot bakgrund av medlemsstatens rätt att själv definiera ett uppdrag om tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och villkoren för genomförandet (23). De brittiska myndigheterna anser att åtgärden är proportionerlig och att CfD-mekanismen automatiskt minimerar det statliga stödet eftersom ersättningarna för mellanskillnaden endast kommer att betalas ut när marknadsreferenspriset är lägre än lösenpriset och återbetalas när marknadsreferenspriset är högre än lösenpriset. CfD-kontraktet kommer dessutom att innehålla ett antal garantier mot överkompensation.

| (182) | När det gäller det fjärde Altmark-villkoret anser de brittiska myndigheterna att detta kriterium är utformat för att se till att eventuell överkompensation som beviljas för tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse motsvarar normala marknadskriterier för en sådan tjänst. I föreliggande ärende skulle avsaknaden av ett befintligt lämpligt referensvärde inte innebära att det fjärde Altmarkkriteriet inte kan tillämpas. Kommissionen bör bedöma om det finns en fördel i förhållande till målet, vilket bör ske mot bakgrund av objektiva och kontrollerbara faktorer som finns tillgängliga i detta fall. De brittiska myndigheterna anser att det kostnadsbildnings- och kostnadskontrollarbete som har utförts av externa rådgivare för att säkerställa att NNBG:s kostnadsuppskattningar för tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse är rimliga bör vara tillräckligt för att det fjärde Altmarkkriteriet ska anses vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(182)

När det gäller det fjärde Altmark-villkoret anser de brittiska myndigheterna att detta kriterium är utformat för att se till att eventuell överkompensation som beviljas för tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse motsvarar normala marknadskriterier för en sådan tjänst. I föreliggande ärende skulle avsaknaden av ett befintligt lämpligt referensvärde inte innebära att det fjärde Altmarkkriteriet inte kan tillämpas. Kommissionen bör bedöma om det finns en fördel i förhållande till målet, vilket bör ske mot bakgrund av objektiva och kontrollerbara faktorer som finns tillgängliga i detta fall. De brittiska myndigheterna anser att det kostnadsbildnings- och kostnadskontrollarbete som har utförts av externa rådgivare för att säkerställa att NNBG:s kostnadsuppskattningar för tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse är rimliga bör vara tillräckligt för att det fjärde Altmarkkriteriet ska anses vara uppfyllt.

| (183) | När det gäller kreditgarantin anser de brittiska myndigheterna att den inte kommer att medföra en fördel för företaget eftersom den kommer att erbjudas på kommersiella villkor enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Den brittiska regeringen anser att kreditgarantin och CfD-kontraktets villkor tjänar olika syften. Syftet med CfD-kontraktet är att det ska fungera som ett långsiktigt avtalsarrangemang för att minska osäkerheten i grossistmarknadspriserna på grund av den underliggande tillgångens resultat. Kreditgarantin skulle, precis som alla andra kommersiella kreditgarantier från finansiella försäkringsgivare, underlätta ett bredare tillträde till kapitalmarknaderna för långfristiga lån. Priset på och godkännandet av kreditgarantin beror främst på risken med hela det underliggande projektet, inbegripet villkoren i CfD-kontraktet. Återbetalning skulle dock inte bli aktuellt eftersom förekomsten av en garanti leder till att riskprofilen omfördelas mellan investerarna i skulden och borgensmannen, vilket i sin tur innebär att riskprofilen förblir oförändrad. Den brittiska regeringen anser inte att projektföretaget skulle få ytterligare stöd genom kombinationen av ett CfD-kontrakt och en kreditgaranti. |
| --- | --- |

(183)

När det gäller kreditgarantin anser de brittiska myndigheterna att den inte kommer att medföra en fördel för företaget eftersom den kommer att erbjudas på kommersiella villkor enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Den brittiska regeringen anser att kreditgarantin och CfD-kontraktets villkor tjänar olika syften. Syftet med CfD-kontraktet är att det ska fungera som ett långsiktigt avtalsarrangemang för att minska osäkerheten i grossistmarknadspriserna på grund av den underliggande tillgångens resultat. Kreditgarantin skulle, precis som alla andra kommersiella kreditgarantier från finansiella försäkringsgivare, underlätta ett bredare tillträde till kapitalmarknaderna för långfristiga lån. Priset på och godkännandet av kreditgarantin beror främst på risken med hela det underliggande projektet, inbegripet villkoren i CfD-kontraktet. Återbetalning skulle dock inte bli aktuellt eftersom förekomsten av en garanti leder till att riskprofilen omfördelas mellan investerarna i skulden och borgensmannen, vilket i sin tur innebär att riskprofilen förblir oförändrad. Den brittiska regeringen anser inte att projektföretaget skulle få ytterligare stöd genom kombinationen av ett CfD-kontrakt och en kreditgaranti.

| (184) | När det gäller ministeriets avtal om ersättning vid en politiskt motiverad nedstängning hävdar Förenade kungariket att alla CfD-kontrakt innehåller bestämmelser om ersättning till investerarna i händelse av ett kvalificerat driftstopp, t.ex. en lagändring som leder till att hela anläggningen stängs permanent (beroende på tekniken) eller en vägran från den brittiska regeringens sida att samtycka till en eventuell återstart av anläggningen en viss period efter stängningen. Det direkta avtalet mellan ministeriet och NNBG:s investerare är ett kompletterande och separat avtal som är avsett att fungera som en säkerhetsmekanism i förhållande till bestämmelserna om kvalificerade driftstopp. Avtalet garanterar att ministeriet skulle betala ut de avtalade ersättningarna till NNBG:s investerare om motparten inte kan göra detta efter en politiskt motiverad nedstängning. Det innehåller inga bestämmelser om ytterligare ersättningsbetalningar till NNBG eller dess investerare. |
| --- | --- |

(184)

När det gäller ministeriets avtal om ersättning vid en politiskt motiverad nedstängning hävdar Förenade kungariket att alla CfD-kontrakt innehåller bestämmelser om ersättning till investerarna i händelse av ett kvalificerat driftstopp, t.ex. en lagändring som leder till att hela anläggningen stängs permanent (beroende på tekniken) eller en vägran från den brittiska regeringens sida att samtycka till en eventuell återstart av anläggningen en viss period efter stängningen. Det direkta avtalet mellan ministeriet och NNBG:s investerare är ett kompletterande och separat avtal som är avsett att fungera som en säkerhetsmekanism i förhållande till bestämmelserna om kvalificerade driftstopp. Avtalet garanterar att ministeriet skulle betala ut de avtalade ersättningarna till NNBG:s investerare om motparten inte kan göra detta efter en politiskt motiverad nedstängning. Det innehåller inga bestämmelser om ytterligare ersättningsbetalningar till NNBG eller dess investerare.

| (185) | De brittiska myndigheterna hävdar dessutom att avtalet var nödvändigt eftersom kärnenergi medför speciella risker när det gäller politiskt motiverade nedstängningar. |
| --- | --- |

(185)

De brittiska myndigheterna hävdar dessutom att avtalet var nödvändigt eftersom kärnenergi medför speciella risker när det gäller politiskt motiverade nedstängningar.

| (186) | De brittiska myndigheterna hävdar också att det inte är deras avsikt att varje CfD-kontrakt ska åtföljas av ett ministerieavtal eftersom detta bör bedömas från fall till fall för varje projekt. De hävdar dock att direkta avtal kan vara motiverade för andra projekt och även för andra tekniker, särskilt om projekten är omfattande, kontroversiella och/eller har liknande avvecklingsarrangemang. |
| --- | --- |

(186)

De brittiska myndigheterna hävdar också att det inte är deras avsikt att varje CfD-kontrakt ska åtföljas av ett ministerieavtal eftersom detta bör bedömas från fall till fall för varje projekt. De hävdar dock att direkta avtal kan vara motiverade för andra projekt och även för andra tekniker, särskilt om projekten är omfattande, kontroversiella och/eller har liknande avvecklingsarrangemang.

| (187) | Enligt de brittiska myndigheterna är ersättningsbetalningarna mycket riktigt avsedda att återställa NNBG:s investerares initiala position och bör inte betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(187)

Enligt de brittiska myndigheterna är ersättningsbetalningarna mycket riktigt avsedda att återställa NNBG:s investerares initiala position och bör inte betraktas som statligt stöd.

| (188) | De brittiska myndigheterna hävdar dessutom att om åtgärden inte inbegriper statligt stöd skulle den vara förenlig med den inre marknaden enligt ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(188)

De brittiska myndigheterna hävdar dessutom att om åtgärden inte inbegriper statligt stöd skulle den vara förenlig med den inre marknaden enligt ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (189) | De menar att investeringar i den nya generationens kärnkraftskapacitet som ska levereras och drivas inom en fastställd tidsram och driften av anläggningen enligt investeringskontraktet för en period på 35 år då ersättningar för mellanskillnaden betalas ut utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. CfD-kontraktet innehåller dessutom nödvändiga bestämmelser rörande beslut om tilldelning samt relevanta skyldigheter rörande allmännyttiga tjänster och ersättningsnivåer. |
| --- | --- |

(189)

De menar att investeringar i den nya generationens kärnkraftskapacitet som ska levereras och drivas inom en fastställd tidsram och driften av anläggningen enligt investeringskontraktet för en period på 35 år då ersättningar för mellanskillnaden betalas ut utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. CfD-kontraktet innehåller dessutom nödvändiga bestämmelser rörande beslut om tilldelning samt relevanta skyldigheter rörande allmännyttiga tjänster och ersättningsnivåer.

| (190) | Eftersom perioden för tillhandahållandet av tjänsten på 35 år (som motsvarar utbetalningsperioden för ersättningar för mellanskillnaden) är kortare än hela avskrivningsperioden för HPC på 60 år är varaktigheten för perioden för tillhandahållandet av tjänsten motiverad med tanke på den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som kontraktet avser. |
| --- | --- |

(190)

Eftersom perioden för tillhandahållandet av tjänsten på 35 år (som motsvarar utbetalningsperioden för ersättningar för mellanskillnaden) är kortare än hela avskrivningsperioden för HPC på 60 år är varaktigheten för perioden för tillhandahållandet av tjänsten motiverad med tanke på den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som kontraktet avser.

| (191) | När det gäller kraven på offentlig upphandling hävdar den brittiska regeringen att kommissionen bör förutsätta att urvals- och förhandlingsförfarandet var lagligt om inte undersökningen visar att det var regelvidrigt. Förenade kungariket anser att reglerna för offentlig upphandling i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (24) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (25) om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster inte är tillämpliga på den föreliggande åtgärden eftersom den inte omfattar upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster till förmån för den brittiska regeringen eller något statligt organ i den mening som avses i dessa direktiv. Av samma skäl anser den brittiska regeringen att artikel 8 i eldirektivet inte är tillämplig på den anmälda åtgärden. De brittiska myndigheterna uppger dock att de förfaranden som den brittiska regeringen hittills har tillämpat för att hitta lämpliga investerare enligt EMR-programmet har grundats på klara, transparenta och icke-diskriminerande bestämmelser, motsvarande vad som gäller för upphandlingsförfaranden när det gäller insyn och icke-diskriminering. De menar dessutom att de detaljerade villkoren för kontrakt som HPC-kontraktet måste förhandlas individuellt så att de avpassas för den specifika investeringen. |
| --- | --- |

(191)

När det gäller kraven på offentlig upphandling hävdar den brittiska regeringen att kommissionen bör förutsätta att urvals- och förhandlingsförfarandet var lagligt om inte undersökningen visar att det var regelvidrigt. Förenade kungariket anser att reglerna för offentlig upphandling i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (24) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (25) om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster inte är tillämpliga på den föreliggande åtgärden eftersom den inte omfattar upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster till förmån för den brittiska regeringen eller något statligt organ i den mening som avses i dessa direktiv. Av samma skäl anser den brittiska regeringen att artikel 8 i eldirektivet inte är tillämplig på den anmälda åtgärden. De brittiska myndigheterna uppger dock att de förfaranden som den brittiska regeringen hittills har tillämpat för att hitta lämpliga investerare enligt EMR-programmet har grundats på klara, transparenta och icke-diskriminerande bestämmelser, motsvarande vad som gäller för upphandlingsförfaranden när det gäller insyn och icke-diskriminering. De menar dessutom att de detaljerade villkoren för kontrakt som HPC-kontraktet måste förhandlas individuellt så att de avpassas för den specifika investeringen.

| (192) | När det gäller diskriminering uppger den brittiska regeringen att om den skulle anförtro samma tjänst av allmänt ekonomiskt intresse för ny produktionskapacitet för el från kärnkraft till ett annat företag skulle den se till att samma metod används för att beräkna referenspriset och lösenpriset. De exakta villkoren för varje investeringskontrakt kan dock variera beroende på unika produktegenskaper. Sådana möjliga variationer måste emellertid vara objektivt motiverade och skulle inte utgöra diskriminering. |
| --- | --- |

(192)

När det gäller diskriminering uppger den brittiska regeringen att om den skulle anförtro samma tjänst av allmänt ekonomiskt intresse för ny produktionskapacitet för el från kärnkraft till ett annat företag skulle den se till att samma metod används för att beräkna referenspriset och lösenpriset. De exakta villkoren för varje investeringskontrakt kan dock variera beroende på unika produktegenskaper. Sådana möjliga variationer måste emellertid vara objektivt motiverade och skulle inte utgöra diskriminering.

| (193) | När det gäller kraven rörande ersättningar hävdar de brittiska myndigheterna att lösenpriset har beräknats på grundval av NNBG:s uppskattade anläggnings- och driftskostnader, inbegripet en ej garanterad rimlig vinst, och att NNBG:s kostnader har bestyrkts och kontrollerats på ett oberoende sätt. |
| --- | --- |

(193)

När det gäller kraven rörande ersättningar hävdar de brittiska myndigheterna att lösenpriset har beräknats på grundval av NNBG:s uppskattade anläggnings- och driftskostnader, inbegripet en ej garanterad rimlig vinst, och att NNBG:s kostnader har bestyrkts och kontrollerats på ett oberoende sätt.

| (194) | De brittiska myndigheterna anser inte att några ytterligare krav är nödvändiga med avseende på åtgärden eftersom den inte omfattas av några av de fall som anges inom ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att det därför, enligt dem, inte finns någon grund för att dra slutsatsen att åtgärden kommer att leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen på den inre marknaden eller påverka handeln mellan medlemsstaterna i en sådan utsträckning. De uppger också att liknande tjänster varken tillhandahålls i konkurrens med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse eller förväntas tillhandahållas av den privata sektorn inom den närmaste framtiden. De påstår också att kommissionen i ett tidigare beslut har tillstått att offentligt stöd till förmån för elsektorn i ett geografiskt isolerat land (Irland) som har begränsade sammanlänkningar med andra energinät har en begränsad effekt på handeln och inte strider mot unionens intresse (26). Detsamma bör därför gälla för Förenade kungarikets elsektor. |
| --- | --- |

(194)

De brittiska myndigheterna anser inte att några ytterligare krav är nödvändiga med avseende på åtgärden eftersom den inte omfattas av några av de fall som anges inom ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att det därför, enligt dem, inte finns någon grund för att dra slutsatsen att åtgärden kommer att leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen på den inre marknaden eller påverka handeln mellan medlemsstaterna i en sådan utsträckning. De uppger också att liknande tjänster varken tillhandahålls i konkurrens med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse eller förväntas tillhandahållas av den privata sektorn inom den närmaste framtiden. De påstår också att kommissionen i ett tidigare beslut har tillstått att offentligt stöd till förmån för elsektorn i ett geografiskt isolerat land (Irland) som har begränsade sammanlänkningar med andra energinät har en begränsad effekt på handeln och inte strider mot unionens intresse (26). Detsamma bör därför gälla för Förenade kungarikets elsektor.

| (195) | Kompletterande synpunkter i de brittiska myndigheternas inlaga:






  i) | De brittiska myndigheterna klargör i flera avsnitt av sin inlaga att syftet med åtgärden är att stimulera eller frigöra investeringar i produktion av koldioxidsnål energi, särskilt ny kärnkraftskapacitet. |
| --- | --- | --- |

(195)

Kompletterande synpunkter i de brittiska myndigheternas inlaga:

i)

De brittiska myndigheterna klargör i flera avsnitt av sin inlaga att syftet med åtgärden är att stimulera eller frigöra investeringar i produktion av koldioxidsnål energi, särskilt ny kärnkraftskapacitet.

| ii) | HPC-anläggningens CfD-kontrakt har utformats för att hantera hinder mot projektet på ett så effektivt sätt som möjligt, bland annat genom att skydda mot vissa risker, särskilt när det gäller osäkerheten kring framtida elpriser. |
| --- | --- |

ii)

HPC-anläggningens CfD-kontrakt har utformats för att hantera hinder mot projektet på ett så effektivt sätt som möjligt, bland annat genom att skydda mot vissa risker, särskilt när det gäller osäkerheten kring framtida elpriser.

| iii) | Det finns många anledningar till att NNBG:s kostnader kan bli högre än förväntat eller intäkterna bli lägre än förväntat (t.ex. om företaget inte uppnår de planerade produktionsnivåerna eller om dess priser för elförsäljning är lägre än marknadens referenspris). |
| --- | --- |

iii)

Det finns många anledningar till att NNBG:s kostnader kan bli högre än förväntat eller intäkterna bli lägre än förväntat (t.ex. om företaget inte uppnår de planerade produktionsnivåerna eller om dess priser för elförsäljning är lägre än marknadens referenspris).

| iv) | Det kommer att stå NNBG fritt att sälja sin el på marknaden antingen till spotmarknadspriser eller på kontraktsbasis. Det finns inget krav att NNBG endast får sälja på spotmarknaden. |
| --- | --- |

iv)

Det kommer att stå NNBG fritt att sälja sin el på marknaden antingen till spotmarknadspriser eller på kontraktsbasis. Det finns inget krav att NNBG endast får sälja på spotmarknaden.

4.2   SYNPUNKTER PÅ MÅLEN AV ALLMÄNT INTRESSE

| (196) | Förenade kungariket hävdar att det eftersträvar de gemensamma EU-målen för minskade koldioxidutsläpp, försörjningstrygghet och diversifierad försörjning till lägsta kostnad och att landet, precis som andra medlemsstater, har problem med att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(196)

Förenade kungariket hävdar att det eftersträvar de gemensamma EU-målen för minskade koldioxidutsläpp, försörjningstrygghet och diversifierad försörjning till lägsta kostnad och att landet, precis som andra medlemsstater, har problem med att uppnå dessa mål.

| (197) | Förenade kungariket påpekar att energieffektivitet, efterfrågestyrning, sammanlänkningar och bättre fungerande balanseringsmarknader visserligen är viktiga mål, men att landet inte kan uppnå dessa mål på egen hand, trots att de genomförs. Samtidigt hävdar Förenade kungariket att medlemsstaterna själva är behöriga att fastställa sin energimix, och att man har beslutat att kärnenergi ska ingå i landets energimix. |
| --- | --- |

(197)

Förenade kungariket påpekar att energieffektivitet, efterfrågestyrning, sammanlänkningar och bättre fungerande balanseringsmarknader visserligen är viktiga mål, men att landet inte kan uppnå dessa mål på egen hand, trots att de genomförs. Samtidigt hävdar Förenade kungariket att medlemsstaterna själva är behöriga att fastställa sin energimix, och att man har beslutat att kärnenergi ska ingå i landets energimix.

| (198) | Kärnkraft bidrar till att uppnå minskade koldioxidutsläpp eftersom tekniken är koldioxidsnål, och Förenade kungarikets bedömning visar att kärnkraft är ett av de mest kostnadseffektiva sätten att uppnå minskade koldioxidutsläpp tillsammans med förnybara energikällor och produktionsanläggningar som är utrustade med system för infångning och lagring av koldioxid (CCS). |
| --- | --- |

(198)

Kärnkraft bidrar till att uppnå minskade koldioxidutsläpp eftersom tekniken är koldioxidsnål, och Förenade kungarikets bedömning visar att kärnkraft är ett av de mest kostnadseffektiva sätten att uppnå minskade koldioxidutsläpp tillsammans med förnybara energikällor och produktionsanläggningar som är utrustade med system för infångning och lagring av koldioxid (CCS).

| (199) | Det skulle vara riskabelt att endast förlita sig på andra tekniker. Förenade kungariket uppskattar att man utan kärnkraft antingen skulle behöva 14 GW landbaserad vindkraft, 11 GW havsbaserad vindkraft eller 5 GW från anläggningar som använder kombicykelteknik (CCGT) (27), förutom befintlig eller planerad kapacitet för att tillgodose efterfrågan inom samma tidsram. |
| --- | --- |

(199)

Det skulle vara riskabelt att endast förlita sig på andra tekniker. Förenade kungariket uppskattar att man utan kärnkraft antingen skulle behöva 14 GW landbaserad vindkraft, 11 GW havsbaserad vindkraft eller 5 GW från anläggningar som använder kombicykelteknik (CCGT) (27), förutom befintlig eller planerad kapacitet för att tillgodose efterfrågan inom samma tidsram.

| (200) | Förenade kungariket anser också att en diversifierad produktionsmix är nödvändig för att ha ett tillförlitligt och balanserat elsystem. |
| --- | --- |

(200)

Förenade kungariket anser också att en diversifierad produktionsmix är nödvändig för att ha ett tillförlitligt och balanserat elsystem.

| (201) | Förenade kungariket uppger slutligen att dess politik för kärnenergi är förenlig med målen av allmänt intresse enligt Euratomfördraget. |
| --- | --- |

(201)

Förenade kungariket uppger slutligen att dess politik för kärnenergi är förenlig med målen av allmänt intresse enligt Euratomfördraget.

4.3   SYNPUNKTER PÅ MARKNADSMISSLYCKANDEN OCH BEHOVET AV STATLIGT INGRIPANDE

| (202) | Förenade kungariket hävdar att elproduktion, koldioxidsnål produktion i allmänhet och ny kärnkraftsproduktion i synnerhet påverkas av en kombination av marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- |

(202)

Förenade kungariket hävdar att elproduktion, koldioxidsnål produktion i allmänhet och ny kärnkraftsproduktion i synnerhet påverkas av en kombination av marknadsmisslyckanden.

| (203) | Förenade kungariket framhåller särskilt följande marknadsmisslyckanden som är karakteristiska för elmarknaderna i allmänhet:






  a) | Återstående externaliteter för kol. Den nuvarande politiken (inklusive systemet för handel med utsläppsrätter, nedan kallat ETS) ger på grund av det låga priset på utsläppsrätterna för koldioxid inte tillräcklig långsiktig säkerhet eller tillräckligt starka prissignaler för att fullständigt internalisera den negativa externaliteten av elproduktion (dvs. samtidig produktion av koldioxidutsläpp), vilket gör det svårt att underlätta nya investeringar i kärnkraft. |
| --- | --- | --- |

(203)

Förenade kungariket framhåller särskilt följande marknadsmisslyckanden som är karakteristiska för elmarknaderna i allmänhet:

a)

Återstående externaliteter för kol. Den nuvarande politiken (inklusive systemet för handel med utsläppsrätter, nedan kallat ETS) ger på grund av det låga priset på utsläppsrätterna för koldioxid inte tillräcklig långsiktig säkerhet eller tillräckligt starka prissignaler för att fullständigt internalisera den negativa externaliteten av elproduktion (dvs. samtidig produktion av koldioxidutsläpp), vilket gör det svårt att underlätta nya investeringar i kärnkraft.

| b) | Positiva externaliteter som ger låg säkerhet och dålig diversifiering av försörjningen av marknaden. Tillgången till el har inslag av kollektiva nyttigheter, vilket leder till felaktig prissättning vid brist och i slutändan till ”saknade pengar”, dvs. för låg produktion och försörjningstrygghet. Detta beror på att privata investeringsbeslut i samband med elproduktion varken beaktar sociala kostnader för eventuella driftavbrott eller effekten av tillgången på produktion på nätet och andra användare av nätet, vilket i sin tur innebär att riskerna och fördelarna med individuella tekniker inte är anpassade till en optimal social situation där gas prissäkras naturligt och alla andra tekniker beläggs med hinder, vilket i slutändan leder till en lägre mångfald i försörjningen. |
| --- | --- |

b)

Positiva externaliteter som ger låg säkerhet och dålig diversifiering av försörjningen av marknaden. Tillgången till el har inslag av kollektiva nyttigheter, vilket leder till felaktig prissättning vid brist och i slutändan till ”saknade pengar”, dvs. för låg produktion och försörjningstrygghet. Detta beror på att privata investeringsbeslut i samband med elproduktion varken beaktar sociala kostnader för eventuella driftavbrott eller effekten av tillgången på produktion på nätet och andra användare av nätet, vilket i sin tur innebär att riskerna och fördelarna med individuella tekniker inte är anpassade till en optimal social situation där gas prissäkras naturligt och alla andra tekniker beläggs med hinder, vilket i slutändan leder till en lägre mångfald i försörjningen.

| c) | Otillräckliga incitament för att uppnå lärandefördelar från utvecklingen av nya och omogna tekniker. Detta leder till bristande investeringar i FOAK och nya tekniker och |
| --- | --- |

c)

Otillräckliga incitament för att uppnå lärandefördelar från utvecklingen av nya och omogna tekniker. Detta leder till bristande investeringar i FOAK och nya tekniker och

| d) | finansmarknadsmisslyckanden som begränsar tillgängliga medel för energiinfrastrukturprojekt. Det skulle inte finnas någon projektfinansiering tillgänglig för kärnenergiproduktion eftersom risköverföringsmarknaderna skulle vara ofullständiga och det inte skulle finnas några instrument för att säkra dessa risker. Långfristiga avtal om elproduktion skulle sträcka sig över kortare tidsperioder jämfört med investeringsnivåerna, medan prisvolatiliteten skulle vara mycket stor och de långsiktiga prisprognoserna skulle vara mycket osäkra. |
| --- | --- |

d)

finansmarknadsmisslyckanden som begränsar tillgängliga medel för energiinfrastrukturprojekt. Det skulle inte finnas någon projektfinansiering tillgänglig för kärnenergiproduktion eftersom risköverföringsmarknaderna skulle vara ofullständiga och det inte skulle finnas några instrument för att säkra dessa risker. Långfristiga avtal om elproduktion skulle sträcka sig över kortare tidsperioder jämfört med investeringsnivåerna, medan prisvolatiliteten skulle vara mycket stor och de långsiktiga prisprognoserna skulle vara mycket osäkra.

| (204) | Förenade kungariket framhåller även att det finns vissa ytterligare marknadsmisslyckanden som är specifika för kärnenergi och som försvårar investeringar i denna teknik, nämligen






  e) | exponering för politiska risker och |
| --- | --- | --- |

(204)

Förenade kungariket framhåller även att det finns vissa ytterligare marknadsmisslyckanden som är specifika för kärnenergi och som försvårar investeringar i denna teknik, nämligen

e)

exponering för politiska risker och

| f) | osäkrad exponering för elprisrisker, vilket är en mer akut variant av det mer generella marknadsmisslyckande som beskrivs i led d beroende på de extremt stora investeringar som krävs för kärnenergiproduktion. |
| --- | --- |

f)

osäkrad exponering för elprisrisker, vilket är en mer akut variant av det mer generella marknadsmisslyckande som beskrivs i led d beroende på de extremt stora investeringar som krävs för kärnenergiproduktion.

| (205) | Förenade kungariket påpekar att dessa marknadsmisslyckanden inte är rent teoretiska, vilket framgår av det faktum att inga investeringar i nya kärnkraftsanläggningar har gjorts i landet sedan marknaden avreglerades. |
| --- | --- |

(205)

Förenade kungariket påpekar att dessa marknadsmisslyckanden inte är rent teoretiska, vilket framgår av det faktum att inga investeringar i nya kärnkraftsanläggningar har gjorts i landet sedan marknaden avreglerades.

| (206) | Förenade kungariket uppger dessutom att det modellarbete som avses i beslutet att inleda förfarandet, särskilt prognoserna från Redpoint och energi- och klimatministeriet (nedan kallat DECC), som visade att ny kärnkraft skulle kunna tas i drift senast 2027 eller 2030, inte är tillförlitliga. |
| --- | --- |

(206)

Förenade kungariket uppger dessutom att det modellarbete som avses i beslutet att inleda förfarandet, särskilt prognoserna från Redpoint och energi- och klimatministeriet (nedan kallat DECC), som visade att ny kärnkraft skulle kunna tas i drift senast 2027 eller 2030, inte är tillförlitliga.

| (207) | Förenade kungariket har uppdaterat sin modell med färskare uppgifter, som visar att ny kärnkraft på kommersiell basis skulle kunna tas i drift tidigast 2032, och eventuellt inte förrän 2050. Förenade kungariket betonar att modellarbetet nödvändigtvis utgör en förenkling av de faktiska förhållandena och att det inte är möjligt att ta hänsyn till alla risker och osäkerhetsfaktorer som investerarna möter i den verkliga världen. |
| --- | --- |

(207)

Förenade kungariket har uppdaterat sin modell med färskare uppgifter, som visar att ny kärnkraft på kommersiell basis skulle kunna tas i drift tidigast 2032, och eventuellt inte förrän 2050. Förenade kungariket betonar att modellarbetet nödvändigtvis utgör en förenkling av de faktiska förhållandena och att det inte är möjligt att ta hänsyn till alla risker och osäkerhetsfaktorer som investerarna möter i den verkliga världen.

| (208) | Förenade kungariket anser att om det endast förlitar sig till marknadskrafterna löper det risken att tvingas skjuta upp bidraget från ny kärnkraft till uppnåendet av Förenade kungarikets mål i flera år, och dessutom till en potentiellt högre kostnad. Även korta förseningar på tre till fyra år skulle medföra en välståndsförlust som Förenade kungariket uppskattar till så mycket som 30 miljarder pund. |
| --- | --- |

(208)

Förenade kungariket anser att om det endast förlitar sig till marknadskrafterna löper det risken att tvingas skjuta upp bidraget från ny kärnkraft till uppnåendet av Förenade kungarikets mål i flera år, och dessutom till en potentiellt högre kostnad. Även korta förseningar på tre till fyra år skulle medföra en välståndsförlust som Förenade kungariket uppskattar till så mycket som 30 miljarder pund.

| (209) | Förenade kungariket bestrider slutligen påståendet att andra projekt på liknande marknader genomförs utan samma grad av statligt ingripande eller stöd. |
| --- | --- |

(209)

Förenade kungariket bestrider slutligen påståendet att andra projekt på liknande marknader genomförs utan samma grad av statligt ingripande eller stöd.

4.4   SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS LÄMPLIGHET OCH STIMULANSEFFEKT

| (210) | I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet vidhåller Förenade kungariket sin åsikt att CfD är det lämpligaste instrumentet för att stimulera investeringar i produktion av koldioxidsnål energi, och i ny kärnkraft i synnerhet. |
| --- | --- |

(210)

I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet vidhåller Förenade kungariket sin åsikt att CfD är det lämpligaste instrumentet för att stimulera investeringar i produktion av koldioxidsnål energi, och i ny kärnkraft i synnerhet.

| (211) | Tack vare CfD-instrumentet blir det möjligt att på ett effektivt sätt dela, eller överföra, prisvolatilitetsrisken till följd av den ofullständiga risköverföringsmarknaden och komma till rätta med avsaknaden av lämpliga marknadsbaserade prissäkringsinstrument. CfD-instrumentet bidrar till att begränsa risken för volatilitet i osäkrade grossistpriser genom att minska osäkerheten kring NNBG:s försäljningspris för den el som företaget producerar. På så sätt skapar CfD-instrumentet förtroende för en godtagbar avkastning efter investeringen. |
| --- | --- |

(211)

Tack vare CfD-instrumentet blir det möjligt att på ett effektivt sätt dela, eller överföra, prisvolatilitetsrisken till följd av den ofullständiga risköverföringsmarknaden och komma till rätta med avsaknaden av lämpliga marknadsbaserade prissäkringsinstrument. CfD-instrumentet bidrar till att begränsa risken för volatilitet i osäkrade grossistpriser genom att minska osäkerheten kring NNBG:s försäljningspris för den el som företaget producerar. På så sätt skapar CfD-instrumentet förtroende för en godtagbar avkastning efter investeringen.

| (212) | Förenade kungariket påpekar att CfD-mekanismen skulle bidra till att hantera de nämnda marknadsmisslyckandena till en lägre kostnad för konsumenterna jämfört med alternativa mekanismer som standardinmatningspremier, eftersom den begränsar priserna och därmed minskar det statliga stödet när grossistpriserna är högre än lösenpriset. Ett system med en fast inmatningspremie skulle betala samma belopp för varje enhet el, oavsett grossistpriset, medan CfD-instrumentet skulle begränsa risken för överkompensation i situationer med höga grossistpriser. |
| --- | --- |

(212)

Förenade kungariket påpekar att CfD-mekanismen skulle bidra till att hantera de nämnda marknadsmisslyckandena till en lägre kostnad för konsumenterna jämfört med alternativa mekanismer som standardinmatningspremier, eftersom den begränsar priserna och därmed minskar det statliga stödet när grossistpriserna är högre än lösenpriset. Ett system med en fast inmatningspremie skulle betala samma belopp för varje enhet el, oavsett grossistpriset, medan CfD-instrumentet skulle begränsa risken för överkompensation i situationer med höga grossistpriser.

| (213) | Förenade kungariket betonar att CfD-instrumentet skulle vara marknadsbaserat, med tanke på att stödmottagaren måste sälja på marknaden till rådande grossistpriser. NNBG skulle därför fortfarande ha kommersiella incitament att sälja sin el på ett sätt som är förenligt med marknadens normala funktion. Om NNBG skulle avvika från referenspriset, t.ex. genom att sälja el under referenspriset, skulle intäkterna minska eftersom ersättningarna för mellanskillnaden kommer att beräknas baserat på referenspriset. Stödmottagarna skulle fortfarande vara utsatta för en viss konkurrenspress från andra marknadsdeltagare. |
| --- | --- |

(213)

Förenade kungariket betonar att CfD-instrumentet skulle vara marknadsbaserat, med tanke på att stödmottagaren måste sälja på marknaden till rådande grossistpriser. NNBG skulle därför fortfarande ha kommersiella incitament att sälja sin el på ett sätt som är förenligt med marknadens normala funktion. Om NNBG skulle avvika från referenspriset, t.ex. genom att sälja el under referenspriset, skulle intäkterna minska eftersom ersättningarna för mellanskillnaden kommer att beräknas baserat på referenspriset. Stödmottagarna skulle fortfarande vara utsatta för en viss konkurrenspress från andra marknadsdeltagare.

| (214) | Den brittiska regeringen vidhåller också åsikten att kombinationen av CfD-kontraktet och kreditgarantin är ett lämpligt instrument. |
| --- | --- |

(214)

Den brittiska regeringen vidhåller också åsikten att kombinationen av CfD-kontraktet och kreditgarantin är ett lämpligt instrument.

| (215) | Enligt Förenade kungarikets åsikt skulle enbart en kreditgaranti inte minska investerarnas osäkerhet när det gäller framtida grossistpriser, vilket Förenade kungariket anser kan leda till högre stödnivåer och därmed till högre kostnader för konsumenterna. Syftet med kreditgarantin är att avhjälpa svårigheterna med att skaffa lånat kapital på kapitalmarknaderna i den betydande grad som behövs för investeringar i ny kärnkraft. |
| --- | --- |

(215)

Enligt Förenade kungarikets åsikt skulle enbart en kreditgaranti inte minska investerarnas osäkerhet när det gäller framtida grossistpriser, vilket Förenade kungariket anser kan leda till högre stödnivåer och därmed till högre kostnader för konsumenterna. Syftet med kreditgarantin är att avhjälpa svårigheterna med att skaffa lånat kapital på kapitalmarknaderna i den betydande grad som behövs för investeringar i ny kärnkraft.

| (216) | Kreditgarantin skulle inte ge något ytterligare skydd för aktieägarna mot projektriskerna jämfört med vad marknaden sannolikt kan erbjuda, vilket innebär att den inte bidrar till att finna privata investerare. Investerarna skulle inte vara beredda att anslå så stora belopp i form av både eget kapital och villkorat kapital utan den intäktssäkerhet som ett CfD-instrument ger. |
| --- | --- |

(216)

Kreditgarantin skulle inte ge något ytterligare skydd för aktieägarna mot projektriskerna jämfört med vad marknaden sannolikt kan erbjuda, vilket innebär att den inte bidrar till att finna privata investerare. Investerarna skulle inte vara beredda att anslå så stora belopp i form av både eget kapital och villkorat kapital utan den intäktssäkerhet som ett CfD-instrument ger.

| (217) | Förenade kungariket påpekade avslutningsvis att HPC-projektet är det enda projektet i Förenade kungariket som befinner sig på ett lämpligt diskussionsstadium, och det skulle därför ha varit opraktiskt att anordna ett verkligt konkurrensutsatt förfarande. |
| --- | --- |

(217)

Förenade kungariket påpekade avslutningsvis att HPC-projektet är det enda projektet i Förenade kungariket som befinner sig på ett lämpligt diskussionsstadium, och det skulle därför ha varit opraktiskt att anordna ett verkligt konkurrensutsatt förfarande.

4.5   SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS PROPORTIONALITET

| (218) | I sitt svar vidhöll Förenade kungariket att lösenpriset fastställdes till lägsta möjliga nivå för att stimulera den önskade investeringsnivån. Lösenpriset fastställdes på grundval av en noggrann kostnadsbildnings- och kostnadskontrollprocess, en bedömning av den avkastning som investerarna rimligen skulle söka för HPC-projektet och en rad komplicerade förhandlingar med EDF. |
| --- | --- |

(218)

I sitt svar vidhöll Förenade kungariket att lösenpriset fastställdes till lägsta möjliga nivå för att stimulera den önskade investeringsnivån. Lösenpriset fastställdes på grundval av en noggrann kostnadsbildnings- och kostnadskontrollprocess, en bedömning av den avkastning som investerarna rimligen skulle söka för HPC-projektet och en rad komplicerade förhandlingar med EDF.

| (219) | Förenade kungariket hävdade att investerarna i HPC enligt CfD-instrumentet kommer att stå för betydande risker, särskilt konstruktionsrisker, men även vissa driftsrisker och tillgångsrelaterade volymrisker. Investerarna kommer att bära risken för överskridande av anläggningskostnader och förseningar, eftersom ersättningen enligt CfD-kontraktet börjar utgå först när elen är såld, dvs. när anläggningen har tagits i drift. Om NNBG inte bygger anläggningen inom de förutbestämda TWC-ramarna löper företaget även risken att CfD-kontraktets löptid förkortas, eftersom kontraktets löptid räknas från det datumet. Om anläggningsarbetet inte har avslutats på färdigställandedatumet har Förenade kungariket rätt att ensidigt häva CfD-kontraktet. |
| --- | --- |

(219)

Förenade kungariket hävdade att investerarna i HPC enligt CfD-instrumentet kommer att stå för betydande risker, särskilt konstruktionsrisker, men även vissa driftsrisker och tillgångsrelaterade volymrisker. Investerarna kommer att bära risken för överskridande av anläggningskostnader och förseningar, eftersom ersättningen enligt CfD-kontraktet börjar utgå först när elen är såld, dvs. när anläggningen har tagits i drift. Om NNBG inte bygger anläggningen inom de förutbestämda TWC-ramarna löper företaget även risken att CfD-kontraktets löptid förkortas, eftersom kontraktets löptid räknas från det datumet. Om anläggningsarbetet inte har avslutats på färdigställandedatumet har Förenade kungariket rätt att ensidigt häva CfD-kontraktet.

| (220) | Dessutom skulle investerarna enligt kreditgarantin fortfarande vara skyldiga att skjuta till betydande eget kapital till projektet och täcka kostnadsöverskridanden, och det egna kapitalet skulle inte skyddas av garantin när det gäller sådana risker. |
| --- | --- |

(220)

Dessutom skulle investerarna enligt kreditgarantin fortfarande vara skyldiga att skjuta till betydande eget kapital till projektet och täcka kostnadsöverskridanden, och det egna kapitalet skulle inte skyddas av garantin när det gäller sådana risker.

| (221) | Nivån på lösenpriset har beräknats med hänvisning till NNBG:s förväntade kostnader för projektet och en rimlig vinst. Förenade kungariket framhåller dock att kostnaderna kan bli högre eller intäkterna lägre än förväntat, vilket skulle exponera NNBG för vinstrisker. |
| --- | --- |

(221)

Nivån på lösenpriset har beräknats med hänvisning till NNBG:s förväntade kostnader för projektet och en rimlig vinst. Förenade kungariket framhåller dock att kostnaderna kan bli högre eller intäkterna lägre än förväntat, vilket skulle exponera NNBG för vinstrisker.

| (222) | Förenade kungariket påpekar att CfD-instrumentet skyddar mot överkompensation eftersom producenterna ersätter leverantörerna om grossistmarknadspriserna är högre än lösenpriset. Förenade kungariket påpekar också att det finns ytterligare garantier mot överkompensation i form av konstruktions- och vinstdelningsmekanismerna, som garanterar att eventuella fördelar för NNBG delas med leverantörerna och i slutändan med konsumenterna, samtidigt som NNBG ges tillräckliga incitament för att försöka realisera sådana fördelar. Eventuella nackdelar skulle emellertid endast bäras av NNBG. |
| --- | --- |

(222)

Förenade kungariket påpekar att CfD-instrumentet skyddar mot överkompensation eftersom producenterna ersätter leverantörerna om grossistmarknadspriserna är högre än lösenpriset. Förenade kungariket påpekar också att det finns ytterligare garantier mot överkompensation i form av konstruktions- och vinstdelningsmekanismerna, som garanterar att eventuella fördelar för NNBG delas med leverantörerna och i slutändan med konsumenterna, samtidigt som NNBG ges tillräckliga incitament för att försöka realisera sådana fördelar. Eventuella nackdelar skulle emellertid endast bäras av NNBG.

| (223) | Förenade kungariket hävdar att framtida justeringar av lösenpriset, t.ex. till följd av kvalificerade lagändringar och omförhandlingar av driftskostnaderna, endast skulle gälla i begränsade och i förväg fastställda omständigheter och för utvalda kostnader. Omförhandlingar av driftskostnaderna skulle också fungera som en gräns för överkompensation, eftersom lösenpriset skulle justeras nedåt om kostnaderna visar sig vara lägre än uppskattat. |
| --- | --- |

(223)

Förenade kungariket hävdar att framtida justeringar av lösenpriset, t.ex. till följd av kvalificerade lagändringar och omförhandlingar av driftskostnaderna, endast skulle gälla i begränsade och i förväg fastställda omständigheter och för utvalda kostnader. Omförhandlingar av driftskostnaderna skulle också fungera som en gräns för överkompensation, eftersom lösenpriset skulle justeras nedåt om kostnaderna visar sig vara lägre än uppskattat.

| (224) | Förenade kungariket upprepar sin åsikt att garantin kommer att tillhandahållas enligt kommersiella villkor, vilket innebär att den inte inbegriper statligt stöd. |
| --- | --- |

(224)

Förenade kungariket upprepar sin åsikt att garantin kommer att tillhandahållas enligt kommersiella villkor, vilket innebär att den inte inbegriper statligt stöd.

4.6   SYNPUNKTER PÅ RISKEN FÖR SNEDVRIDNINGAR AV KONKURRENSEN OCH HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

| (225) | Förenade kungariket vidhöll att CfD-instrumentet inte har någon betydande effekt på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna och lämnade rapporter från KPMG, Oxera och Pöyry till stöd för sitt påstående. |
| --- | --- |

(225)

Förenade kungariket vidhöll att CfD-instrumentet inte har någon betydande effekt på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna och lämnade rapporter från KPMG, Oxera och Pöyry till stöd för sitt påstående.

| (226) | CfD-instrumentet minimerar en eventuell snedvridning av konkurrensen mellan producenterna eftersom NNBG:s exponering för marknadskrafterna upprätthålls, vilket ger företaget incitament att konkurrera på grossistelmarknaden. Det är inte garanterat att NNBG uppnår referenspriset och företaget måste sälja sin produktion genom att konkurrera för bästa möjliga pris med samma incitament som andra marknadsdeltagare. |
| --- | --- |

(226)

CfD-instrumentet minimerar en eventuell snedvridning av konkurrensen mellan producenterna eftersom NNBG:s exponering för marknadskrafterna upprätthålls, vilket ger företaget incitament att konkurrera på grossistelmarknaden. Det är inte garanterat att NNBG uppnår referenspriset och företaget måste sälja sin produktion genom att konkurrera för bästa möjliga pris med samma incitament som andra marknadsdeltagare.

| (227) | Förenade kungariket hävdade att CfD-instrumentet inte orsakar någon betydande snedvridning av konkurrensen, eftersom NNBG eller EDF varken skulle ha incitament eller förmåga att använda en strategi för att påverka referenspriset, som utgör grunden för beräkningen av mellanskillnaden. Om NNBG skulle försöka att strategiskt sänka referenspriset skulle företaget göra avsteg från sin riskbegränsningsstrategi, dvs. försöka realisera referenspriset. Förenade kungariket ifrågasätter också om det skulle finnas några fördelar för NNBG på marknaden i föregående led, eller för NNBG och EDF i det senare marknadsledet för tjänster till slutkunderna att inlåta sig på en sådan strategi. Förenade kungariket nämnde att tillsynsmyndigheterna enligt Förenade kungarikets och EU:s tillsynssystem dessutom skulle hindra NNBG från att agera strategiskt och påverka referenspriset. |
| --- | --- |

(227)

Förenade kungariket hävdade att CfD-instrumentet inte orsakar någon betydande snedvridning av konkurrensen, eftersom NNBG eller EDF varken skulle ha incitament eller förmåga att använda en strategi för att påverka referenspriset, som utgör grunden för beräkningen av mellanskillnaden. Om NNBG skulle försöka att strategiskt sänka referenspriset skulle företaget göra avsteg från sin riskbegränsningsstrategi, dvs. försöka realisera referenspriset. Förenade kungariket ifrågasätter också om det skulle finnas några fördelar för NNBG på marknaden i föregående led, eller för NNBG och EDF i det senare marknadsledet för tjänster till slutkunderna att inlåta sig på en sådan strategi. Förenade kungariket nämnde att tillsynsmyndigheterna enligt Förenade kungarikets och EU:s tillsynssystem dessutom skulle hindra NNBG från att agera strategiskt och påverka referenspriset.

| (228) | CfD-instrumentet skulle dessutom inte minska konsumenternas välstånd eller leda till högre slutkundspriser, utan skulle i själva verket minska sannolikheten för att leverantörerna vältrar över kostnadsökningar eftersom det bidrar till att stabilisera grossistpriserna. |
| --- | --- |

(228)

CfD-instrumentet skulle dessutom inte minska konsumenternas välstånd eller leda till högre slutkundspriser, utan skulle i själva verket minska sannolikheten för att leverantörerna vältrar över kostnadsökningar eftersom det bidrar till att stabilisera grossistpriserna.

| (229) | Förenade kungariket vidhöll sitt åtagande för sammanlänkningar och påpekade att CfD-instrumentet inte kommer att ha någon större inverkan på sammanlänkningsflödena och incitamenten att investera i sammanlänkningar, eftersom de drivs av prisskillnader mellan Förenade kungariket och andra marknader. |
| --- | --- |

(229)

Förenade kungariket vidhöll sitt åtagande för sammanlänkningar och påpekade att CfD-instrumentet inte kommer att ha någon större inverkan på sammanlänkningsflödena och incitamenten att investera i sammanlänkningar, eftersom de drivs av prisskillnader mellan Förenade kungariket och andra marknader.

| (230) | Pöyry-analysen visar att HPC kommer att ha en begränsad inverkan på prisskillnaderna mellan Förenade kungariket och de grannmarknader som för närvarande är anslutna till Förenade kungariket via dess sammanlänkningar, vilket innebär att projektet inte skulle snedvrida handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(230)

Pöyry-analysen visar att HPC kommer att ha en begränsad inverkan på prisskillnaderna mellan Förenade kungariket och de grannmarknader som för närvarande är anslutna till Förenade kungariket via dess sammanlänkningar, vilket innebär att projektet inte skulle snedvrida handeln mellan medlemsstaterna.

| (231) | Förenade kungariket ansåg också att den obetydliga minskning i priserna till slutkunderna som genomförandet av HPC kan medföra inte leder till några större förändringar av incitamenten för energieffektivitet, och att de potentiella energibesparingar som erbjuds av alternativ till ny kärnkraft, såsom laststyrning eller energieffektivitet, inte skulle vara höga nog för att kunna betraktas som ett realistiskt alternativ. |
| --- | --- |

(231)

Förenade kungariket ansåg också att den obetydliga minskning i priserna till slutkunderna som genomförandet av HPC kan medföra inte leder till några större förändringar av incitamenten för energieffektivitet, och att de potentiella energibesparingar som erbjuds av alternativ till ny kärnkraft, såsom laststyrning eller energieffektivitet, inte skulle vara höga nog för att kunna betraktas som ett realistiskt alternativ.

5.   SYNPUNKTER FRÅN EDF

| (232) | EDF lämnade tillsammans med EDF SA och NNBG in sitt svar den 7 april 2014. I sitt svar lämnar EDF ett stort antal ytterligare belägg och analyser till stöd för sitt argument att kommissionen saknar grund för att tvivla på de frågor som den tar upp i sitt beslut att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(232)

EDF lämnade tillsammans med EDF SA och NNBG in sitt svar den 7 april 2014. I sitt svar lämnar EDF ett stort antal ytterligare belägg och analyser till stöd för sitt argument att kommissionen saknar grund för att tvivla på de frågor som den tar upp i sitt beslut att inleda förfarandet.

| (233) | EDF:s huvudargument beskrivs kortfattat nedan, återigen grupperade efter principerna för bedömningen av statligt stöd. |
| --- | --- |

(233)

EDF:s huvudargument beskrivs kortfattat nedan, återigen grupperade efter principerna för bedömningen av statligt stöd.

| (234) | EDF hävdar att CfD-instrumentet uppfyller Altmarkkriterierna och att åtgärden således inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(234)

EDF hävdar att CfD-instrumentet uppfyller Altmarkkriterierna och att åtgärden således inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (235) | När det gäller det första Altmarkkriteriet hävdar EDF att HPC:s tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte omfattar NNBG:s tillhandahållande av baslastel. Tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse består snarare av en ny kärnkraftsproduktionsanläggning som ska färdigställas inom en angiven tidsram. De tvivel som kommissionen uttryckt om huruvida tillhandahållandet av baslastel kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är därför inte relevanta. |
| --- | --- |

(235)

När det gäller det första Altmarkkriteriet hävdar EDF att HPC:s tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte omfattar NNBG:s tillhandahållande av baslastel. Tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse består snarare av en ny kärnkraftsproduktionsanläggning som ska färdigställas inom en angiven tidsram. De tvivel som kommissionen uttryckt om huruvida tillhandahållandet av baslastel kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är därför inte relevanta.

| (236) | HPC-anläggningen är enligt EDF:s åsikt nödvändig för att uppnå målet för en säker och diversifierad elförsörjning med minskade koldioxidutsläpp till en överkomlig kostnad. |
| --- | --- |

(236)

HPC-anläggningen är enligt EDF:s åsikt nödvändig för att uppnå målet för en säker och diversifierad elförsörjning med minskade koldioxidutsläpp till en överkomlig kostnad.

| (237) | När det gäller de tre sista Altmarkkriterierna kommer NNBG enligt EDF inte att dra någon fördel av åtgärden. Kriterierna för att beräkna ersättningen kommer att anges i Cfd-kontraktet. Överkompensation undviks genom flera metoder, särskilt en formell process för kostnadsbildning och kontroll, som genomfördes innan lösenpriset fastställdes. EDF uppger dessutom att den detaljerade analys av de finansiella kriterierna för HPC-anläggningens CfD-kontrakt som gjorts av den brittiska regeringen bör skingra eventuella tvivel om huruvida ersättningsnivån grundas på en analys av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med medel som är lämpliga skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

(237)

När det gäller de tre sista Altmarkkriterierna kommer NNBG enligt EDF inte att dra någon fördel av åtgärden. Kriterierna för att beräkna ersättningen kommer att anges i Cfd-kontraktet. Överkompensation undviks genom flera metoder, särskilt en formell process för kostnadsbildning och kontroll, som genomfördes innan lösenpriset fastställdes. EDF uppger dessutom att den detaljerade analys av de finansiella kriterierna för HPC-anläggningens CfD-kontrakt som gjorts av den brittiska regeringen bör skingra eventuella tvivel om huruvida ersättningsnivån grundas på en analys av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med medel som är lämpliga skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter.

| (238) | I fråga om kreditgarantin hävdar EDF att den inte inbegriper statligt stöd eftersom den är förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(238)

I fråga om kreditgarantin hävdar EDF att den inte inbegriper statligt stöd eftersom den är förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (239) | När det gäller ministeriets avtal om risken för en politisk nedstängning hävdar EDP att bestämmelserna om detta inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(239)

När det gäller ministeriets avtal om risken för en politisk nedstängning hävdar EDP att bestämmelserna om detta inte utgör statligt stöd.

| (240) | Enligt EDF ger de allmänna principer som ligger till grund för den brittiska rätten och EU-rätten upphov till rätt till ersättning vid berövande av äganderätt. Dessa allmänna principer är tillämpliga på alla marknadsoperatörer, även om vissa möjligheter att kräva ersättning endast står öppna för marknadsaktörer från EU-medlemsstaterna eller stater som är medlemmar i energistadgefördraget. De relevanta bestämmelserna i CfD-kontraktet ger avtalsmässig säkerhet gällande tillämpningen av dessa allmänna principer. På denna grundval drar EDF slutsatsen att överenskommelsen inte kan anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(240)

Enligt EDF ger de allmänna principer som ligger till grund för den brittiska rätten och EU-rätten upphov till rätt till ersättning vid berövande av äganderätt. Dessa allmänna principer är tillämpliga på alla marknadsoperatörer, även om vissa möjligheter att kräva ersättning endast står öppna för marknadsaktörer från EU-medlemsstaterna eller stater som är medlemmar i energistadgefördraget. De relevanta bestämmelserna i CfD-kontraktet ger avtalsmässig säkerhet gällande tillämpningen av dessa allmänna principer. På denna grundval drar EDF slutsatsen att överenskommelsen inte kan anses utgöra statligt stöd.

5.1   SYNPUNKTER PÅ MÅLEN AV ALLMÄNT INTRESSE

| (241) | EDF vidhöll att Förenade kungariket kommer att behöva omkring 60 GW ny produktionskapacitet i systemet mellan 2021 och 2030 för att hantera energiunderskottet till följd av stängningar av befintliga anläggningar som använder fossilt bränsle samt kärnkraftsanläggningar. Enligt EDF kan detta underskott inte hanteras enbart genom utökade sammanlänkningar och ökad energieffektivitet, utan kräver anläggande av en betydande mängd ny produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(241)

EDF vidhöll att Förenade kungariket kommer att behöva omkring 60 GW ny produktionskapacitet i systemet mellan 2021 och 2030 för att hantera energiunderskottet till följd av stängningar av befintliga anläggningar som använder fossilt bränsle samt kärnkraftsanläggningar. Enligt EDF kan detta underskott inte hanteras enbart genom utökade sammanlänkningar och ökad energieffektivitet, utan kräver anläggande av en betydande mängd ny produktionskapacitet.

| (242) | EDF konstaterade att DECC:s modell visar att produktionen kommer att bli otillräcklig tidigt på 2020-talet, och att HPC, som förväntas börja producera 2023, skulle bidra till att hantera energiunderskottet. |
| --- | --- |

(242)

EDF konstaterade att DECC:s modell visar att produktionen kommer att bli otillräcklig tidigt på 2020-talet, och att HPC, som förväntas börja producera 2023, skulle bidra till att hantera energiunderskottet.

| (243) | EDF påpekade dessutom att den nya kapaciteten främst måste bestå av koldioxidsnål energi om målen för minskade koldioxidutsläpp enligt kommissionens energifärdplan för 2050 ska kunna uppnås (28). Ny kärnkraft är en central komponent för kostnadseffektiva minskningar av koldioxidutsläppen i elsektorn. |
| --- | --- |

(243)

EDF påpekade dessutom att den nya kapaciteten främst måste bestå av koldioxidsnål energi om målen för minskade koldioxidutsläpp enligt kommissionens energifärdplan för 2050 ska kunna uppnås (28). Ny kärnkraft är en central komponent för kostnadseffektiva minskningar av koldioxidutsläppen i elsektorn.

| (244) | HPC-anläggningen skulle dessutom bidra till målet att uppnå ytterligare diversifiering av energiförsörjningen genom att minska Europas beroende av gasimport från länder utanför EU. Detta är förenligt med Förenade kungarikets rätt att utnyttja sitt undantag enligt artikel 194 i EUF-fördraget för att inbegripa kärnkraft i sin framtida energimix tillsammans med andra former av koldioxidsnål produktion. |
| --- | --- |

(244)

HPC-anläggningen skulle dessutom bidra till målet att uppnå ytterligare diversifiering av energiförsörjningen genom att minska Europas beroende av gasimport från länder utanför EU. Detta är förenligt med Förenade kungarikets rätt att utnyttja sitt undantag enligt artikel 194 i EUF-fördraget för att inbegripa kärnkraft i sin framtida energimix tillsammans med andra former av koldioxidsnål produktion.

| (245) | Detta strategiska beslut är dessutom förenligt med Euratomfördraget. |
| --- | --- |

(245)

Detta strategiska beslut är dessutom förenligt med Euratomfördraget.

5.2   SYNPUNKTER PÅ BEHOVET AV STATLIGT INGRIPANDE OCH MARKNADSMISSLYCKANDEN

| (246) | EDF framhöll att marknaden inte ensam kan uppnå dessa gemensamma mål, eftersom investeringsbehovet är dubbelt så stort som de investeringar som gjordes under de två årtiondena efter privatiseringen 1990. |
| --- | --- |

(246)

EDF framhöll att marknaden inte ensam kan uppnå dessa gemensamma mål, eftersom investeringsbehovet är dubbelt så stort som de investeringar som gjordes under de två årtiondena efter privatiseringen 1990.

| (247) | En kombination av återstående marknadsmisslyckanden kan uppstå när det gäller elproduktion i allmänhet och kärnenergi i synnerhet. En rapport från Compass Lexecon lämnades för att beskriva dessa marknadsmisslyckanden mer i detalj enligt följande (29):






  a) | Marknadsmisslyckande i fråga om utsläpp av koldioxid, eftersom koldioxidutsläpp inte skulle vara lämpligt prissatta enligt ETS och minimipriset för kol inte skulle vara tillräckligt på grund av den politiska risken för att priserna sänks i framtiden. |
| --- | --- | --- |

(247)

En kombination av återstående marknadsmisslyckanden kan uppstå när det gäller elproduktion i allmänhet och kärnenergi i synnerhet. En rapport från Compass Lexecon lämnades för att beskriva dessa marknadsmisslyckanden mer i detalj enligt följande (29):

a)

Marknadsmisslyckande i fråga om utsläpp av koldioxid, eftersom koldioxidutsläpp inte skulle vara lämpligt prissatta enligt ETS och minimipriset för kol inte skulle vara tillräckligt på grund av den politiska risken för att priserna sänks i framtiden.

| b) | Marknadsmisslyckanden i fråga om försörjningstrygghet och diversifierad försörjning, eftersom de sociala fördelarna med detta inte skulle värderas på lämpligt sätt av investerarna. Investeringar i storskaliga produktionstillgångar skulle inte göras på grundval av förväntad avkastning under de perioder då priserna är som högst eftersom de är oförutsägbara, vilket i sin tur leder till ett problem med ”saknade pengar” och bristande diversifiering i energimixen. |
| --- | --- |

b)

Marknadsmisslyckanden i fråga om försörjningstrygghet och diversifierad försörjning, eftersom de sociala fördelarna med detta inte skulle värderas på lämpligt sätt av investerarna. Investeringar i storskaliga produktionstillgångar skulle inte göras på grundval av förväntad avkastning under de perioder då priserna är som högst eftersom de är oförutsägbara, vilket i sin tur leder till ett problem med ”saknade pengar” och bristande diversifiering i energimixen.

| c) | Risken överförs inte helt till marknaden, eftersom det inte är säkert att grossistelpriserna korreleras med de fasta kostnaderna för producenter med koldioxidsnål produktion. Den resulterande risken för prisvolatilitet skulle inte vara ett marknadsmisslyckande i sig, men blir det om riskerna inte kan överföras, delas eller sammanföras på ett effektivt sätt, vilket inte är möjligt under de rådande marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

c)

Risken överförs inte helt till marknaden, eftersom det inte är säkert att grossistelpriserna korreleras med de fasta kostnaderna för producenter med koldioxidsnål produktion. Den resulterande risken för prisvolatilitet skulle inte vara ett marknadsmisslyckande i sig, men blir det om riskerna inte kan överföras, delas eller sammanföras på ett effektivt sätt, vilket inte är möjligt under de rådande marknadsförhållandena.

| d) | Politiska risker och risker för avbrott till följd av de betydande politiska riskerna och regleringsriskerna som avsevärt kan påverka investerarnas avkastning på projektet, och som exponerar investerare i ny kärnkraft för ett eventuellt problem med driftstopp, dvs. risken för att investerarna när de väl har gjort investeringen inte får avkastning på den till följd av statliga åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Politiska risker och risker för avbrott till följd av de betydande politiska riskerna och regleringsriskerna som avsevärt kan påverka investerarnas avkastning på projektet, och som exponerar investerare i ny kärnkraft för ett eventuellt problem med driftstopp, dvs. risken för att investerarna när de väl har gjort investeringen inte får avkastning på den till följd av statliga åtgärder.

| e) | Finansieringsrisker till följd av begränsningar i de rådande förhållandena på finansmarknaderna, där långivare är obenägna att ta risker rörande ny kärnkraft. |
| --- | --- |

e)

Finansieringsrisker till följd av begränsningar i de rådande förhållandena på finansmarknaderna, där långivare är obenägna att ta risker rörande ny kärnkraft.

| (248) | På grundval av de ovannämnda argumenten drar EDF slutsatsen att statligt stöd är nödvändigt för att uppnå målen av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(248)

På grundval av de ovannämnda argumenten drar EDF slutsatsen att statligt stöd är nödvändigt för att uppnå målen av allmänt intresse.

5.3   SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS LÄMPLIGHET OCH STIMULANSEFFEKT

| (249) | EDF ansåg att det anbudsförfarande som Förenade kungariket utlyste i december 2011 till utvecklare av ny koldioxidsnål energi om att inleda diskussioner med DECC om möjliga investeringskontrakt, där NNBG var den enda utvecklaren av en ny kärnkraftsanläggning som svarade, innebär att den förhandlingsprocess som parterna har följt är lämplig. Förenade kungariket tillämpade enligt EDF:s åsikt tillbörlig aktsamhet när det gäller projektet genom en kostnadsbildnings- och kontrollprocess som varade i 18 månader. |
| --- | --- |

(249)

EDF ansåg att det anbudsförfarande som Förenade kungariket utlyste i december 2011 till utvecklare av ny koldioxidsnål energi om att inleda diskussioner med DECC om möjliga investeringskontrakt, där NNBG var den enda utvecklaren av en ny kärnkraftsanläggning som svarade, innebär att den förhandlingsprocess som parterna har följt är lämplig. Förenade kungariket tillämpade enligt EDF:s åsikt tillbörlig aktsamhet när det gäller projektet genom en kostnadsbildnings- och kontrollprocess som varade i 18 månader.

| (250) | CfD-kontraktet kommer inte heller att isolera NNBG från marknadsriskerna. NNBG kommer att fortsätta att sälja el på grossistmarknaden. Ersättningarna för mellanskillnaden utgör ett rättvist belopp som har beräknats på grundval av projektkostnaderna. NNBG stimuleras att sälja sin produktion på marknaden för att uppnå referenspriset och tar risken att den inte kan göra detta eller inte kan producera så mycket el som planerat. |
| --- | --- |

(250)

CfD-kontraktet kommer inte heller att isolera NNBG från marknadsriskerna. NNBG kommer att fortsätta att sälja el på grossistmarknaden. Ersättningarna för mellanskillnaden utgör ett rättvist belopp som har beräknats på grundval av projektkostnaderna. NNBG stimuleras att sälja sin produktion på marknaden för att uppnå referenspriset och tar risken att den inte kan göra detta eller inte kan producera så mycket el som planerat.

| (251) | NNBG kommer dessutom att stå för en betydande del av riskerna, inklusive risker i samband med anläggande och drift, finansiella risker och risker i samband med avfall och avveckling. Kostnadsöverskridanden kommer inte att överföras till konsumenterna utan bärs av NNBG. |
| --- | --- |

(251)

NNBG kommer dessutom att stå för en betydande del av riskerna, inklusive risker i samband med anläggande och drift, finansiella risker och risker i samband med avfall och avveckling. Kostnadsöverskridanden kommer inte att överföras till konsumenterna utan bärs av NNBG.

| (252) | CfD-kontraktet är dessutom ett lämpligt instrument eftersom det är långfristigt och ger prisstabilitet, samtidigt som det är mer kostnadseffektivt än instrument för inmatningspremier med fast premie. Kombinationen av CfD-kontraktet och kreditgarantin är nödvändig, eftersom CfD-kontraktet bidrar till att hantera HPC-projektets risker, medan garantin underlättar NNBG:s tillgång till kredit, trots att den tillhandahålls på kommersiella villkor. |
| --- | --- |

(252)

CfD-kontraktet är dessutom ett lämpligt instrument eftersom det är långfristigt och ger prisstabilitet, samtidigt som det är mer kostnadseffektivt än instrument för inmatningspremier med fast premie. Kombinationen av CfD-kontraktet och kreditgarantin är nödvändig, eftersom CfD-kontraktet bidrar till att hantera HPC-projektets risker, medan garantin underlättar NNBG:s tillgång till kredit, trots att den tillhandahålls på kommersiella villkor.

| (253) | EDF framhöll att investeringar i ny kärnkraftsproduktion i allmänhet och HPC-projektet i synnerhet inte skulle kunna genomföras utan CfD-kontraktet och kreditgarantin, och välkomnade kommissionens preliminära slutsats att den anmälda åtgärdens stimulanseffekt är rimlig. |
| --- | --- |

(253)

EDF framhöll att investeringar i ny kärnkraftsproduktion i allmänhet och HPC-projektet i synnerhet inte skulle kunna genomföras utan CfD-kontraktet och kreditgarantin, och välkomnade kommissionens preliminära slutsats att den anmälda åtgärdens stimulanseffekt är rimlig.

5.4   SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS PROPORTIONALITET

| (254) | EDF framhöll att ersättningarna för mellanskillnaden inte skulle överskrida den nivå som krävs för att HPC-projektet ska vara tillräckligt lönsamt. Internräntan på [9,75 till 10,25] % ligger i linje med EDF-koncernens investeringskriterier och lämplig med tanke på riskerna med projektet. Den överensstämmer även med den avkastning som överenskommits med andra CfD-stödmottagare. |
| --- | --- |

(254)

EDF framhöll att ersättningarna för mellanskillnaden inte skulle överskrida den nivå som krävs för att HPC-projektet ska vara tillräckligt lönsamt. Internräntan på [9,75 till 10,25] % ligger i linje med EDF-koncernens investeringskriterier och lämplig med tanke på riskerna med projektet. Den överensstämmer även med den avkastning som överenskommits med andra CfD-stödmottagare.

| (255) | EDF ansåg likaså att CfD-kontraktets löptid på 35 år är det minimum som krävs för att projektet ska kunna finansieras. En eventuell förkortning skulle leda till ändringar i skuldfinansieringsstrukturen och utformningen av finansieringsarrangemangen för avveckling och även av intäkter och politiska risker. |
| --- | --- |

(255)

EDF ansåg likaså att CfD-kontraktets löptid på 35 år är det minimum som krävs för att projektet ska kunna finansieras. En eventuell förkortning skulle leda till ändringar i skuldfinansieringsstrukturen och utformningen av finansieringsarrangemangen för avveckling och även av intäkter och politiska risker.

| (256) | EDF framhöll avslutningsvis att CfD-kontraktet innehåller avtalsmässiga mekanismer som är utformade för att förhindra överkompensation av NNBG och dess investerare, särskilt vinstdelningsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(256)

EDF framhöll avslutningsvis att CfD-kontraktet innehåller avtalsmässiga mekanismer som är utformade för att förhindra överkompensation av NNBG och dess investerare, särskilt vinstdelningsbestämmelserna.

5.5   SYNPUNKTER PÅ RISKEN FÖR SNEDVRIDNINGAR AV KONKURRENSEN OCH HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

| (257) | EDF ansåg att CfD-instrumentet inte skulle tränga ut privata investeringar i andra former av produktionskapacitet, inklusive förnybara energikällor, eftersom projektet står för en relativt liten andel av kapaciteten. |
| --- | --- |

(257)

EDF ansåg att CfD-instrumentet inte skulle tränga ut privata investeringar i andra former av produktionskapacitet, inklusive förnybara energikällor, eftersom projektet står för en relativt liten andel av kapaciteten.

| (258) | Eventuella förskjutningar av investeringar i ny produktion med fossila bränslen skulle enligt EDF:s åsikt endast leda till att åtgärdens mål av allmänt intresse kan uppnås. Utan HPC-anläggningen kan Förenade kungariket öka stödet till andra koldioxidsnåla tekniker, men EDF ansåg att ett sådant scenario skulle vara mindre effektivt eftersom sådana tekniker är ett dyrare och osäkrare sätt för Förenade kungariket att uppnå sina mål för minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(258)

Eventuella förskjutningar av investeringar i ny produktion med fossila bränslen skulle enligt EDF:s åsikt endast leda till att åtgärdens mål av allmänt intresse kan uppnås. Utan HPC-anläggningen kan Förenade kungariket öka stödet till andra koldioxidsnåla tekniker, men EDF ansåg att ett sådant scenario skulle vara mindre effektivt eftersom sådana tekniker är ett dyrare och osäkrare sätt för Förenade kungariket att uppnå sina mål för minskade koldioxidutsläpp.

| (259) | Effekten på sammanlänkningskapaciteten skulle också bli begränsad eftersom HPC-projektet inte påverkar investeringsincitament för sammanlänkningsprojekt, investeringarna i laststyrning skulle inte heller minskas eftersom de främst styrs av taxestrukturen, och projektet skulle inte heller leda till minskade investeringar i energieffektivitet eftersom sådana investeringar i hög grad förlitar sig på specifika bidrag och finansieringsstöd. |
| --- | --- |

(259)

Effekten på sammanlänkningskapaciteten skulle också bli begränsad eftersom HPC-projektet inte påverkar investeringsincitament för sammanlänkningsprojekt, investeringarna i laststyrning skulle inte heller minskas eftersom de främst styrs av taxestrukturen, och projektet skulle inte heller leda till minskade investeringar i energieffektivitet eftersom sådana investeringar i hög grad förlitar sig på specifika bidrag och finansieringsstöd.

| (260) | EDF hävdade också att CfD-instrumentet inte ger EDF eller NNBG någon fördel som inte finns tillgänglig för andra energiproducenter. Konkurrenter kan ansöka om CfD-kontrakt och kontraktet minskar inte NNBG:s incitament för att fatta effektiva leverans- och kostnadsminskningsbeslut. |
| --- | --- |

(260)

EDF hävdade också att CfD-instrumentet inte ger EDF eller NNBG någon fördel som inte finns tillgänglig för andra energiproducenter. Konkurrenter kan ansöka om CfD-kontrakt och kontraktet minskar inte NNBG:s incitament för att fatta effektiva leverans- och kostnadsminskningsbeslut.

| (261) | CfD-projektet ger inte heller NNBG möjlighet eller incitament att manipulera referenspriset eller tränga ut EDF:s konkurrenter eftersom referensmarknaden är mycket likvid och NNBG:s säsongsproduktion endast skulle stå för en liten del av de handlade volymerna. CfD-kontrakt skyddar också mot eventuella snedvridningar av referenspriset. Åtgärder för att hindra konkurrenterna från att få tillgång till HPC:s baslastkapacitet skulle inte vara acceptabla för NNBG:s övriga aktieägare förutom EDF, och skulle inte heller vara acceptabla för Förenade kungarikets borgensman enligt kreditgarantin eller långivarna till projektet. |
| --- | --- |

(261)

CfD-projektet ger inte heller NNBG möjlighet eller incitament att manipulera referenspriset eller tränga ut EDF:s konkurrenter eftersom referensmarknaden är mycket likvid och NNBG:s säsongsproduktion endast skulle stå för en liten del av de handlade volymerna. CfD-kontrakt skyddar också mot eventuella snedvridningar av referenspriset. Åtgärder för att hindra konkurrenterna från att få tillgång till HPC:s baslastkapacitet skulle inte vara acceptabla för NNBG:s övriga aktieägare förutom EDF, och skulle inte heller vara acceptabla för Förenade kungarikets borgensman enligt kreditgarantin eller långivarna till projektet.

6.   FÖRENADE KUNGARIKETS SVAR PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PARTER

| (262) | Förenade kungariket inkom med sitt svar på synpunkterna från berörda parter den 13 juni och den 4 juli 2014. |
| --- | --- |

(262)

Förenade kungariket inkom med sitt svar på synpunkterna från berörda parter den 13 juni och den 4 juli 2014.

| (263) | Generellt sett ansåg Förenade kungariket att de flesta av synpunkterna var positiva och att det stora flertalet av de frågor som togs upp redan hade behandlats i dess tidigare inlagor. Förenade kungarikets främsta argument till svar på de viktigaste problem som togs upp av de berörda parterna anges nedan. Endast svaren på de synpunkter som är mest relevanta för bedömningen av statligt stöd tas upp. |
| --- | --- |

(263)

Generellt sett ansåg Förenade kungariket att de flesta av synpunkterna var positiva och att det stora flertalet av de frågor som togs upp redan hade behandlats i dess tidigare inlagor. Förenade kungarikets främsta argument till svar på de viktigaste problem som togs upp av de berörda parterna anges nedan. Endast svaren på de synpunkter som är mest relevanta för bedömningen av statligt stöd tas upp.

6.1   FÖREKOMST AV STÖD OCH EN TJÄNST AV ALLMÄNT EKONOMISKT INTRESSE

| (264) | Förenade kungariket upprepade sin åsikt att medlemsstaterna har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att definiera vilka verksamheter som utgör tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Artikel 8 i eldirektivet skulle inte vara tillämplig på den anmälda åtgärden. |
| --- | --- |

(264)

Förenade kungariket upprepade sin åsikt att medlemsstaterna har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att definiera vilka verksamheter som utgör tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Artikel 8 i eldirektivet skulle inte vara tillämplig på den anmälda åtgärden.

| (265) | Förenade kungariket ansåg också att även om ett formellt upphandlingsförfarande inte utlystes gick man ut med mycket information till utvecklare om möjligheten att ge sig till känna för att diskutera investeringskontrakten eller de tidiga CfD-kontrakten för koldioxidsnål produktion. |
| --- | --- |

(265)

Förenade kungariket ansåg också att även om ett formellt upphandlingsförfarande inte utlystes gick man ut med mycket information till utvecklare om möjligheten att ge sig till känna för att diskutera investeringskontrakten eller de tidiga CfD-kontrakten för koldioxidsnål produktion.

| (266) | När det gäller kreditgarantin vidhöll Förenade kungariket att stöd inte förekom eftersom den skulle tillhandahållas på marknadsvillkor och även finnas tillgänglig för andra projekt. Förenade kungariket hävdar att IUK:s garantiordning är öppen för stora investeringsprojekt i Förenade kungariket, inbegripet investeringar i projekt för förnybar energi och kärnenergiprojekt. |
| --- | --- |

(266)

När det gäller kreditgarantin vidhöll Förenade kungariket att stöd inte förekom eftersom den skulle tillhandahållas på marknadsvillkor och även finnas tillgänglig för andra projekt. Förenade kungariket hävdar att IUK:s garantiordning är öppen för stora investeringsprojekt i Förenade kungariket, inbegripet investeringar i projekt för förnybar energi och kärnenergiprojekt.

| (267) | När det gäller ersättningen hävdar de brittiska myndigheterna att lösenpriset har fastställts på grundval av i) en noggrann kostnadsbildnings- och kostnadskontrollprocess för att bedöma kostnaderna för HPC-projektet som utförts med hjälp av externa finansiella och tekniska rådgivare, ii) en grundlig bedömning av den avkastning som investerarna rimligen skulle söka för HPC-projektet genom jämförande analyser av andra liknande projekt, och iii) en rad komplicerade förhandlingar som grundades på en analys av den övre nivå av lösenpriset som den brittiska regeringen ansåg lämplig för HPC, även jämfört med kostnaderna för andra former av el. Den brittiska regeringen utförde även en kostnadseffektivitetsbedömning som gjorde det möjligt att dra slutsatsen att i) avkastningen på investeringen i HPC-projektet var rättvis och inte skulle leda till överkompensation av NNBG, ii) lösenpriset var kostnadsmässigt konkurrenskraftigt jämfört med koldioxidsnål respektive orenad gasproduktion och iii) totalt sett skulle HPC ge nettofördelar för samhället och uppfylla den brittiska regeringens kostnadsrestriktioner. |
| --- | --- |

(267)

När det gäller ersättningen hävdar de brittiska myndigheterna att lösenpriset har fastställts på grundval av i) en noggrann kostnadsbildnings- och kostnadskontrollprocess för att bedöma kostnaderna för HPC-projektet som utförts med hjälp av externa finansiella och tekniska rådgivare, ii) en grundlig bedömning av den avkastning som investerarna rimligen skulle söka för HPC-projektet genom jämförande analyser av andra liknande projekt, och iii) en rad komplicerade förhandlingar som grundades på en analys av den övre nivå av lösenpriset som den brittiska regeringen ansåg lämplig för HPC, även jämfört med kostnaderna för andra former av el. Den brittiska regeringen utförde även en kostnadseffektivitetsbedömning som gjorde det möjligt att dra slutsatsen att i) avkastningen på investeringen i HPC-projektet var rättvis och inte skulle leda till överkompensation av NNBG, ii) lösenpriset var kostnadsmässigt konkurrenskraftigt jämfört med koldioxidsnål respektive orenad gasproduktion och iii) totalt sett skulle HPC ge nettofördelar för samhället och uppfylla den brittiska regeringens kostnadsrestriktioner.

| (268) | När det gäller ministeriets avtal hävdar de brittiska myndigheterna att skälet till detta kompletterande avtal är att driften av kärnkraftsanläggningar är särskilt känslig för förändringar i det politiska stödet för kärnkraft. Under dessa omständigheter har ministeriet åtagit sig att betala ut ersättning (om inte betalningen görs av CfD-motparten) för att NNBG:s investerares position ska vara oförändrad trots att en politisk nedstängning skett. |
| --- | --- |

(268)

När det gäller ministeriets avtal hävdar de brittiska myndigheterna att skälet till detta kompletterande avtal är att driften av kärnkraftsanläggningar är särskilt känslig för förändringar i det politiska stödet för kärnkraft. Under dessa omständigheter har ministeriet åtagit sig att betala ut ersättning (om inte betalningen görs av CfD-motparten) för att NNBG:s investerares position ska vara oförändrad trots att en politisk nedstängning skett.

| (269) | Förenade kungariket uppger att ministeriets avtal inte begränsar den brittiska regeringens förmåga att stänga kärnkraftsanläggningar. CfD-kontraktet i kombination med ministeriets avtal innehåller också bestämmelser om att den brittiska regeringen får fortsätta att göra så, vilket bekräftas av att den skulle betala ut ersättning om HPC-anläggningen skulle stängas av politiska skäl. De brittiska myndigheterna hävdar att det skulle vara omöjligt för den sittande brittiska regeringen att göra utfästelser om att framtida regeringar skulle hålla kärnkraftverken öppna. |
| --- | --- |

(269)

Förenade kungariket uppger att ministeriets avtal inte begränsar den brittiska regeringens förmåga att stänga kärnkraftsanläggningar. CfD-kontraktet i kombination med ministeriets avtal innehåller också bestämmelser om att den brittiska regeringen får fortsätta att göra så, vilket bekräftas av att den skulle betala ut ersättning om HPC-anläggningen skulle stängas av politiska skäl. De brittiska myndigheterna hävdar att det skulle vara omöjligt för den sittande brittiska regeringen att göra utfästelser om att framtida regeringar skulle hålla kärnkraftverken öppna.

6.2   MÅL AV ALLMÄNT INTRESSE

| (270) | När det gäller synpunkten att mål av allmänt intresse inte kan grundas på Euratomfördraget såvida inte målet i fråga uttryckligen stöds av kommissionens politik, påpekade Förenade kungariket att Euratomfördraget fortfarande ingår i EU:s konstitutionella ram och inte har upphävts, och att det inte finns någon grund för påståendet att kommissionens kärnkraftspolitik skulle kunna påverka meningen eller tolkningen av fördraget, vilket inte ensidigt kan ändras av kommissionen. |
| --- | --- |

(270)

När det gäller synpunkten att mål av allmänt intresse inte kan grundas på Euratomfördraget såvida inte målet i fråga uttryckligen stöds av kommissionens politik, påpekade Förenade kungariket att Euratomfördraget fortfarande ingår i EU:s konstitutionella ram och inte har upphävts, och att det inte finns någon grund för påståendet att kommissionens kärnkraftspolitik skulle kunna påverka meningen eller tolkningen av fördraget, vilket inte ensidigt kan ändras av kommissionen.

| (271) | Förenade kungariket instämde inte i de synpunkter där kärnenergins bidrag till minskade koldioxidutsläpp ifrågasattes och kommentarerna om att kärnenergi har en negativ miljöpåverkan. Kärnenergi är tvärtom en erkänd form av koldioxidsnål energiproduktion som bidrar till minskade koldioxidutsläpp. HPC-anläggningens bidrag till målen för minskade koldioxidutsläpp har redan godtagits av kommissionen inom ramen för det samråd som hölls enligt artiklarna 41–43 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

(271)

Förenade kungariket instämde inte i de synpunkter där kärnenergins bidrag till minskade koldioxidutsläpp ifrågasattes och kommentarerna om att kärnenergi har en negativ miljöpåverkan. Kärnenergi är tvärtom en erkänd form av koldioxidsnål energiproduktion som bidrar till minskade koldioxidutsläpp. HPC-anläggningens bidrag till målen för minskade koldioxidutsläpp har redan godtagits av kommissionen inom ramen för det samråd som hölls enligt artiklarna 41–43 i Euratomfördraget.

| (272) | Kärnkraft utgör en stabil kapacitetskälla för baslastel, och bidrar därför till försörjningstryggheten på ett mer förutsägbart sätt än varierande produktionstekniker. |
| --- | --- |

(272)

Kärnkraft utgör en stabil kapacitetskälla för baslastel, och bidrar därför till försörjningstryggheten på ett mer förutsägbart sätt än varierande produktionstekniker.

6.3   MARKNADSMISSLYCKANDEN OCH BEHOVET AV STATLIGT INGRIPANDE

| (273) | Förenade kungariket instämde inte i synpunkterna om att marknaden skulle tillhandahålla investeringar i ny kärnkraft i avsaknad av stöd. Förenade kungariket instämmer däremot i synpunkterna om att kärnproduktion är utsatt för flera marknadsmisslyckanden som förhindrar marknaden från att uppnå en effektiv minskning av koldioxidutsläppen och en tillfredsställande försörjningstrygghet utan statligt ingripande. De tre främsta marknadsmisslyckanden som påverkar investeringsincitament i kärnkraftsproduktion är 1) marknadsmisslyckanden i fråga om minskade koldioxidutsläpp, 2) marknadsmisslyckanden i fråga om försörjningstrygghet och diversifierad försörjning, och 3) brister på finansmarknaderna (ofullständiga risköverföringsmarknader samt avbrott). |
| --- | --- |

(273)

Förenade kungariket instämde inte i synpunkterna om att marknaden skulle tillhandahålla investeringar i ny kärnkraft i avsaknad av stöd. Förenade kungariket instämmer däremot i synpunkterna om att kärnproduktion är utsatt för flera marknadsmisslyckanden som förhindrar marknaden från att uppnå en effektiv minskning av koldioxidutsläppen och en tillfredsställande försörjningstrygghet utan statligt ingripande. De tre främsta marknadsmisslyckanden som påverkar investeringsincitament i kärnkraftsproduktion är 1) marknadsmisslyckanden i fråga om minskade koldioxidutsläpp, 2) marknadsmisslyckanden i fråga om försörjningstrygghet och diversifierad försörjning, och 3) brister på finansmarknaderna (ofullständiga risköverföringsmarknader samt avbrott).

| (274) | Förenade kungariket upprepade att EPR är en ny teknik och att inga investeringar i kärnenergi gjorts i Förenade kungariket på 30 år. Nya kärnkraftsprojekt i andra länder skulle få statligt stöd. Utan statligt stöd skulle ingen EPR-anläggning ha projekterats i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(274)

Förenade kungariket upprepade att EPR är en ny teknik och att inga investeringar i kärnenergi gjorts i Förenade kungariket på 30 år. Nya kärnkraftsprojekt i andra länder skulle få statligt stöd. Utan statligt stöd skulle ingen EPR-anläggning ha projekterats i Förenade kungariket.

| (275) | Förenade kungariket upprepade också att andra mekanismer skulle vara otillräckliga för att uppnå målen av allmänt intresse. CfD-stödda operatörer kan inte delta på kapacitetsmarknaden, och effekten av minimipriset för kol på koldioxidutsläppspriserna är otillräcklig för att stödja investeringar i ny kärnkraft. |
| --- | --- |

(275)

Förenade kungariket upprepade också att andra mekanismer skulle vara otillräckliga för att uppnå målen av allmänt intresse. CfD-stödda operatörer kan inte delta på kapacitetsmarknaden, och effekten av minimipriset för kol på koldioxidutsläppspriserna är otillräcklig för att stödja investeringar i ny kärnkraft.

6.4   INSTRUMENTETS LÄMPLIGHET OCH STIMULANSEFFEKT

| (276) | Förenade kungariket anser inte att CfD-kontrakt för kärnkraft är fördelaktigare än CfD-kontrakt för förnybara energikällor, eftersom kärnkraftskontrakten innehåller kompletterande och strängare bestämmelser (t.ex. vinstdelningsmekanismer). Eftersom denna fråga överlappar frågan om åtgärdens proportionalitet påpekar Förenade kungariket också att åtgärdens varaktighet inte kan anses vara överdrivet lång eftersom varaktigheten är den kortast möjliga för att investeringen ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

(276)

Förenade kungariket anser inte att CfD-kontrakt för kärnkraft är fördelaktigare än CfD-kontrakt för förnybara energikällor, eftersom kärnkraftskontrakten innehåller kompletterande och strängare bestämmelser (t.ex. vinstdelningsmekanismer). Eftersom denna fråga överlappar frågan om åtgärdens proportionalitet påpekar Förenade kungariket också att åtgärdens varaktighet inte kan anses vara överdrivet lång eftersom varaktigheten är den kortast möjliga för att investeringen ska kunna genomföras.

| (277) | Åtgärden har en stimulanseffekt, bland annat genom att NNBG ges incitament att bygga anläggningen innan det mottar ersättning. |
| --- | --- |

(277)

Åtgärden har en stimulanseffekt, bland annat genom att NNBG ges incitament att bygga anläggningen innan det mottar ersättning.

6.5   ÅTGÄRDERNAS PROPORTIONALITET

| (278) | Förenade kungariket upprepade sina argument till stöd för åsikten att åtgärderna är proportionella. En avkastning på eget kapital på den nivå som föreslogs i några synpunkter är inte realistisk, och vinstdelningsmekanismen förhindrar överkompensation så snart 15-procentsgränsen nås. |
| --- | --- |

(278)

Förenade kungariket upprepade sina argument till stöd för åsikten att åtgärderna är proportionella. En avkastning på eget kapital på den nivå som föreslogs i några synpunkter är inte realistisk, och vinstdelningsmekanismen förhindrar överkompensation så snart 15-procentsgränsen nås.

| (279) | EDF befinner sig inte i en position där företaget när CdF-kontraktet löper ut kan utöva marknadsinflytande eller göra oförutsedda vinster till följd av nedläggning av sina befintliga kärnkraftsanläggningar innan nya kärnkraftsanläggningar tas i drift eller ett inträde av nya koldioxidsnåla anläggningar eller andra kärnkraftsoperatörer. |
| --- | --- |

(279)

EDF befinner sig inte i en position där företaget när CdF-kontraktet löper ut kan utöva marknadsinflytande eller göra oförutsedda vinster till följd av nedläggning av sina befintliga kärnkraftsanläggningar innan nya kärnkraftsanläggningar tas i drift eller ett inträde av nya koldioxidsnåla anläggningar eller andra kärnkraftsoperatörer.

| (280) | Priserna på kärnenergi på grossistnivå i Finland och Frankrike är inte ett lämpligt referensvärde på grund av de särskilda förhållanden som råder i dessa medlemsstater, särskilt det faktum att priset i Frankrike avspeglar befintliga anläggningar vars investeringar redan har amorterats till största delen. |
| --- | --- |

(280)

Priserna på kärnenergi på grossistnivå i Finland och Frankrike är inte ett lämpligt referensvärde på grund av de särskilda förhållanden som råder i dessa medlemsstater, särskilt det faktum att priset i Frankrike avspeglar befintliga anläggningar vars investeringar redan har amorterats till största delen.

| (281) | Förenade kungariket anser också att kostnaderna för en ansvarsfull avfallshantering och avveckling har räknats med i den analys som ligger till grund för affärsplanen, baserat på företagets plan för att tillhandahålla en anläggning för slutförvaring och tillhörande tjänster för hantering och bortskaffande av kärnavfall. |
| --- | --- |

(281)

Förenade kungariket anser också att kostnaderna för en ansvarsfull avfallshantering och avveckling har räknats med i den analys som ligger till grund för affärsplanen, baserat på företagets plan för att tillhandahålla en anläggning för slutförvaring och tillhörande tjänster för hantering och bortskaffande av kärnavfall.

6.6   RISK FÖR SNEDVRIDNINGAR AV KONKURRENSEN OCH HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

| (282) | Förenade kungariket framhöll att stödet inte kommer att ge upphov till de snedvridningar av marknaden som betonats av berörda parter. NNBG och EDF kan inte manipulera referenspriset, och EDF har varken inflytande eller en dominerande ställning på de brittiska elmarknaderna. |
| --- | --- |

(282)

Förenade kungariket framhöll att stödet inte kommer att ge upphov till de snedvridningar av marknaden som betonats av berörda parter. NNBG och EDF kan inte manipulera referenspriset, och EDF har varken inflytande eller en dominerande ställning på de brittiska elmarknaderna.

| (283) | Förenade kungariket upprepade att HPC-anläggningen inte kommer att ha en negativ inverkan på investeringar i ny sammanlänkningskapacitet och förklarade att man har för avsikt att utöka sådan kapacitet. El som produceras av HPC-anläggningen kan dessutom exporteras, och stöder därför investeringar i nya sammanlänkningar. |
| --- | --- |

(283)

Förenade kungariket upprepade att HPC-anläggningen inte kommer att ha en negativ inverkan på investeringar i ny sammanlänkningskapacitet och förklarade att man har för avsikt att utöka sådan kapacitet. El som produceras av HPC-anläggningen kan dessutom exporteras, och stöder därför investeringar i nya sammanlänkningar.

| (284) | Stödet kommer inte att ha en negativ inverkan på andra koldioxidsnåla källor eftersom dessa källor också får stöd av Förenade kungariket och det förekommer ingen diskriminering mot teknik för förnybara energikällor. Stödet skulle i själva verket bidra till investeringar i en lång rad energiinitiativ. |
| --- | --- |

(284)

Stödet kommer inte att ha en negativ inverkan på andra koldioxidsnåla källor eftersom dessa källor också får stöd av Förenade kungariket och det förekommer ingen diskriminering mot teknik för förnybara energikällor. Stödet skulle i själva verket bidra till investeringar i en lång rad energiinitiativ.

6.7   ÖVRIGA SYNPUNKTER

| (285) | Förenade kungariket besvarade frågan om ansvarsförsäkringskostnader, avveckling och avfallshantering och påpekade i synnerhet att dessa kostnader inte kommer att behandlas på ett sätt som medför ytterligare statligt stöd. |
| --- | --- |

(285)

Förenade kungariket besvarade frågan om ansvarsförsäkringskostnader, avveckling och avfallshantering och påpekade i synnerhet att dessa kostnader inte kommer att behandlas på ett sätt som medför ytterligare statligt stöd.

| (286) | Ansvarsförsäkringar för kärnkraftsolyckor enligt 1965 års lag om kärnkraftsanläggningar ger inte upphov till statligt stöd, eftersom Förenade kungariket inte täcker NNBG:s skyldigheter avseende kärnkraftsolyckor. Enligt avsnitten 16 och 18 i 1965 års lag om kärnkraftsanläggningar har både operatörer och staten ansvar för kärnkraftsolyckor. Operatörerna är ansvariga upp till ett visst belopp och staten är ansvarig från det beloppet och upp till ett ytterligare belopp. |
| --- | --- |

(286)

Ansvarsförsäkringar för kärnkraftsolyckor enligt 1965 års lag om kärnkraftsanläggningar ger inte upphov till statligt stöd, eftersom Förenade kungariket inte täcker NNBG:s skyldigheter avseende kärnkraftsolyckor. Enligt avsnitten 16 och 18 i 1965 års lag om kärnkraftsanläggningar har både operatörer och staten ansvar för kärnkraftsolyckor. Operatörerna är ansvariga upp till ett visst belopp och staten är ansvarig från det beloppet och upp till ett ytterligare belopp.

| (287) | Förenade kungariket upprepade dessutom att bestämmelserna om begränsat ansvar för operatören och staten är förenliga med artiklarna 6 och 7 i Pariskonventionen och artiklarna 2 och 3 i Brysselkonventionen, vilket innebär att de grundas på skyldigheter enligt internationella rättsinstrument som EU har anslutit sig till, särskilt genom kommissionens rekommendationer 65/42/Euratom och 66/22/Euratom. |
| --- | --- |

(287)

Förenade kungariket upprepade dessutom att bestämmelserna om begränsat ansvar för operatören och staten är förenliga med artiklarna 6 och 7 i Pariskonventionen och artiklarna 2 och 3 i Brysselkonventionen, vilket innebär att de grundas på skyldigheter enligt internationella rättsinstrument som EU har anslutit sig till, särskilt genom kommissionens rekommendationer 65/42/Euratom och 66/22/Euratom.

7.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

7.1   STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I FÖRDRAGET

| (288) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(288)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

7.2   BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (289) | I sin anmälan hävdade Förenade kungariket att den anmälda åtgärden inte utgör stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget eftersom ingripandet inte ger en fördel för ett företag på grundval av Altmarkkriterierna (30). |
| --- | --- |

(289)

I sin anmälan hävdade Förenade kungariket att den anmälda åtgärden inte utgör stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget eftersom ingripandet inte ger en fördel för ett företag på grundval av Altmarkkriterierna (30).

| (290) | Kommissionen konstaterade i beslutet att inleda förfarandet att kärnteknik har ansetts och generellt kan anses vara en lönsam affärsverksamhet. Beroende på tidsgränsen för anläggandet av HPC ansåg kommissionen dessutom att det är osannolikt att anläggningen, när den väl byggts, kommer att kunna lösa de problem med försörjningstryggheten som Förenade kungariket enligt prognoserna kommer att ha 2020. Kommissionen uttryckte dessutom tvivel om huruvida NNBG verkligen hade ålagts att tillhandahålla specifika allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

(290)

Kommissionen konstaterade i beslutet att inleda förfarandet att kärnteknik har ansetts och generellt kan anses vara en lönsam affärsverksamhet. Beroende på tidsgränsen för anläggandet av HPC ansåg kommissionen dessutom att det är osannolikt att anläggningen, när den väl byggts, kommer att kunna lösa de problem med försörjningstryggheten som Förenade kungariket enligt prognoserna kommer att ha 2020. Kommissionen uttryckte dessutom tvivel om huruvida NNBG verkligen hade ålagts att tillhandahålla specifika allmännyttiga tjänster.

| (291) | Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida de villkor som införts för NNBG kunde anses utgöra allmännyttiga tjänster eller att NNBG skulle tilldelas en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(291)

Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida de villkor som införts för NNBG kunde anses utgöra allmännyttiga tjänster eller att NNBG skulle tilldelas en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (292) | Eftersom en rad grundläggande faktorer rörande ersättningen inte hade fastställts ännu och skulle bli föremål för fortsatta förhandlingar ansåg kommissionen i beslutet att inleda förfarandet att den ännu inte hade möjlighet att kontrollera att de framförhandlade kriterierna skulle fastställas på ett objektivt och öppet sätt, på så sätt att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag. |
| --- | --- |

(292)

Eftersom en rad grundläggande faktorer rörande ersättningen inte hade fastställts ännu och skulle bli föremål för fortsatta förhandlingar ansåg kommissionen i beslutet att inleda förfarandet att den ännu inte hade möjlighet att kontrollera att de framförhandlade kriterierna skulle fastställas på ett objektivt och öppet sätt, på så sätt att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag.

| (293) | När det gäller möjligheten till överkompensation konstaterade kommissionen att det vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet inte var möjligt att bedöma om NNBG skulle betala marknadsränta för kreditgarantin, och framförde ett antal tvivel om huruvida CfD-mekanismen möjliggjorde överkompensation. |
| --- | --- |

(293)

När det gäller möjligheten till överkompensation konstaterade kommissionen att det vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet inte var möjligt att bedöma om NNBG skulle betala marknadsränta för kreditgarantin, och framförde ett antal tvivel om huruvida CfD-mekanismen möjliggjorde överkompensation.

| (294) | I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen dessutom tvivel om huruvida den vinstnivå som använts för att fastställa lösenpriset motsvarar avkastningsgraden för ett vanligt företag när det gällde frågan om huruvida tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse skulle tillhandahållas under hela tilldelningsperioden, med beaktande av risknivån. |
| --- | --- |

(294)

I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen dessutom tvivel om huruvida den vinstnivå som använts för att fastställa lösenpriset motsvarar avkastningsgraden för ett vanligt företag när det gällde frågan om huruvida tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse skulle tillhandahållas under hela tilldelningsperioden, med beaktande av risknivån.

| (295) | När det gäller ministeriets avtal undrade kommissionen om det också kunde anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(295)

När det gäller ministeriets avtal undrade kommissionen om det också kunde anses utgöra statligt stöd.

7.3   CFD-KONTRAKTET: FÖREKOMST AV EN FÖRDEL

| (296) | Kommissionen konstaterar att CfD-kontraktet skyddar NNBG mot eventuell prisvolatilitet på elmarknaden eftersom företaget alltid mottar det i förväg fastställda lösenpriset när det säljer till lägre priser än denna nivå. Detta säkerställer ett stadigt intäktsflöde för NNBG under de första 35 årens drift av HPC-anläggningen som operatörer som inte omfattas av ett CfD-kontrakt inte får. Kommissionen anser därför att CfD-kontraktet utgör en selektiv fördel för NNBG. |
| --- | --- |

(296)

Kommissionen konstaterar att CfD-kontraktet skyddar NNBG mot eventuell prisvolatilitet på elmarknaden eftersom företaget alltid mottar det i förväg fastställda lösenpriset när det säljer till lägre priser än denna nivå. Detta säkerställer ett stadigt intäktsflöde för NNBG under de första 35 årens drift av HPC-anläggningen som operatörer som inte omfattas av ett CfD-kontrakt inte får. Kommissionen anser därför att CfD-kontraktet utgör en selektiv fördel för NNBG.

| (297) | De brittiska myndigheterna anser att de anmälda åtgärderna inte utgör en fördel för NNBG eftersom åtgärderna enligt deras mening uppfyller Altmarkkriterierna. |
| --- | --- |

(297)

De brittiska myndigheterna anser att de anmälda åtgärderna inte utgör en fördel för NNBG eftersom åtgärderna enligt deras mening uppfyller Altmarkkriterierna.

| (298) | EU-domstolen har utformat Altmarkkriterierna för att klargöra under vilka omständigheter en ersättning som ges av en statlig myndighet för tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse ska anses utgöra statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget (31). |
| --- | --- |

(298)

EU-domstolen har utformat Altmarkkriterierna för att klargöra under vilka omständigheter en ersättning som ges av en statlig myndighet för tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse ska anses utgöra statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget (31).

| (299) | Domstolen har förklarat att samtliga fyra kriterier måste vara uppfyllda för att en ersättning för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte ska anses utgöra statligt stöd. Villkoren är kumulativa och är utformade enligt följande: |
| --- | --- |

(299)

Domstolen har förklarat att samtliga fyra kriterier måste vara uppfyllda för att en ersättning för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte ska anses utgöra statligt stöd. Villkoren är kumulativa och är utformade enligt följande:

| (300) | För det första ska det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade. |
| --- | --- |

(300)

För det första ska det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade.

| (301) | De kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas ska vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt, på så sätt att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag. |
| --- | --- |

(301)

De kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas ska vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt, på så sätt att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag.

| (302) | Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

(302)

Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.

| (303) | När det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, måste storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med medel som är lämpliga skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av skyldigheten. |
| --- | --- |

(303)

När det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, måste storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med medel som är lämpliga skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av skyldigheten.

| (304) | I sitt meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (nedan kallat meddelandet om ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) har kommissionen lämnat ytterligare klargöranden av de villkor enligt vilka en ersättning för en allmännyttig tjänst ska anses utgöra stöd (32). |
| --- | --- |

(304)

I sitt meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (nedan kallat meddelandet om ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) har kommissionen lämnat ytterligare klargöranden av de villkor enligt vilka en ersättning för en allmännyttig tjänst ska anses utgöra stöd (32).

7.4   FÖREKOMST AV EN TJÄNST AV ALLMÄNT EKONOMISKT INTRESSE

| (305) | Förenade kungariket anser att det första kriteriet är uppfyllt eftersom den tjänst som ska tillhandahållas av NNBG är klart definierad och inte kommer att tillhandahållas av marknaden. Enligt myndigheterna består tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse av att garantera investeringar i ny kärnkraftsproduktion som ska levereras inom en fastställd tidsram. |
| --- | --- |

(305)

Förenade kungariket anser att det första kriteriet är uppfyllt eftersom den tjänst som ska tillhandahållas av NNBG är klart definierad och inte kommer att tillhandahållas av marknaden. Enligt myndigheterna består tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse av att garantera investeringar i ny kärnkraftsproduktion som ska levereras inom en fastställd tidsram.

| (306) | När det gäller definitionen av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse anges i rättspraxis att ”det i [unions]rätten och med avseende på tillämpningen av [EU-]fördragets konkurrensregler varken finns någon klar och precis lagstadgad definition av begreppet uppdrag av allmänt ekonomiskt intresse eller något vedertaget juridiskt begrepp som slutgiltigt fastställer de villkor som ska vara uppfyllda för att en medlemsstat med framgång ska kunna åberopa förekomsten av ett uppdrag av allmänt ekonomiskt intresse och skyddet för detta, antingen i den mening som avses i det första Altmarkkriteriet eller i den mening som avses i artikel [106.2 i EUF-fördraget]” (33). Om det saknas specifika EU-regler har medlemsstaterna ett stort utrymme för skönsmässig bedömning för att bestämma vilka tjänster som är av allmänt ekonomiskt intresse. Det finns dock begränsningar av denna skönsmässiga bedömning. Även om kommissionen inte är behörig att föreskriva exakt vilka tjänster som ska anses utgöra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan den således – i princip – anse att en medlemsstat har gjort en uppenbart oriktig (34) bedömning när de anser att en viss tjänst utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Medlemsstaterna kan t.ex. inte förena skyldigheter i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster för tjänster som redan tillhandahålls eller kan tillhandahållas på ett tillfredsställande sätt och på villkor som är förenliga med allmänintresset, som de fastställts av staten, av företag som bedriver sin verksamhet under normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(306)

När det gäller definitionen av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse anges i rättspraxis att ”det i [unions]rätten och med avseende på tillämpningen av [EU-]fördragets konkurrensregler varken finns någon klar och precis lagstadgad definition av begreppet uppdrag av allmänt ekonomiskt intresse eller något vedertaget juridiskt begrepp som slutgiltigt fastställer de villkor som ska vara uppfyllda för att en medlemsstat med framgång ska kunna åberopa förekomsten av ett uppdrag av allmänt ekonomiskt intresse och skyddet för detta, antingen i den mening som avses i det första Altmarkkriteriet eller i den mening som avses i artikel [106.2 i EUF-fördraget]” (33). Om det saknas specifika EU-regler har medlemsstaterna ett stort utrymme för skönsmässig bedömning för att bestämma vilka tjänster som är av allmänt ekonomiskt intresse. Det finns dock begränsningar av denna skönsmässiga bedömning. Även om kommissionen inte är behörig att föreskriva exakt vilka tjänster som ska anses utgöra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan den således – i princip – anse att en medlemsstat har gjort en uppenbart oriktig (34) bedömning när de anser att en viss tjänst utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Medlemsstaterna kan t.ex. inte förena skyldigheter i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster för tjänster som redan tillhandahålls eller kan tillhandahållas på ett tillfredsställande sätt och på villkor som är förenliga med allmänintresset, som de fastställts av staten, av företag som bedriver sin verksamhet under normala marknadsförhållanden.

| (307) | CfD-kontraktet används för att tillhandahålla statligt stöd som ett led i Förenade kungarikets elmarknadsreform, vilket har bekräftats av kommissionen vid flera tillfällen (35). Kommissionen ansåg att CfD-kontrakt är ett lämpligt medel för att bevilja statligt stöd till elproduktion och godkände det som förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c. Kommissionen har därför ingen anledning att frångå sin bedömning och anse att stöd till elproduktion i form av ett CfD-kontrakt skulle vara föremål för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(307)

CfD-kontraktet används för att tillhandahålla statligt stöd som ett led i Förenade kungarikets elmarknadsreform, vilket har bekräftats av kommissionen vid flera tillfällen (35). Kommissionen ansåg att CfD-kontrakt är ett lämpligt medel för att bevilja statligt stöd till elproduktion och godkände det som förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c. Kommissionen har därför ingen anledning att frångå sin bedömning och anse att stöd till elproduktion i form av ett CfD-kontrakt skulle vara föremål för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (308) | I sin inlaga påpekar de brittiska myndigheterna vid ett flertal tillfällen att syftet med åtgärden är att stimulera eller frigöra investeringar i koldioxidsnål produktion, särskilt ny kärnkraft. Syftet med denna politik är att den ska stå i proportion till ett mål av allmänt intresse, för vilket statligt stöd kan beviljas i stället för tilldelning av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(308)

I sin inlaga påpekar de brittiska myndigheterna vid ett flertal tillfällen att syftet med åtgärden är att stimulera eller frigöra investeringar i koldioxidsnål produktion, särskilt ny kärnkraft. Syftet med denna politik är att den ska stå i proportion till ett mål av allmänt intresse, för vilket statligt stöd kan beviljas i stället för tilldelning av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (309) | HPC-anläggningens CfD-kontrakt har särskilt utformats för att hantera hinder mot projektet på ett så effektivt sätt som möjligt, bland annat genom att skydda mot vissa risker, särskilt när det gäller osäkerheten kring framtida elpriser. Detta tillvägagångssätt är förenligt med tillhandahållandet av statligt stöd i enlighet med artikel 107.3 c i EU-fördraget och skulle således inte utgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(309)

HPC-anläggningens CfD-kontrakt har särskilt utformats för att hantera hinder mot projektet på ett så effektivt sätt som möjligt, bland annat genom att skydda mot vissa risker, särskilt när det gäller osäkerheten kring framtida elpriser. Detta tillvägagångssätt är förenligt med tillhandahållandet av statligt stöd i enlighet med artikel 107.3 c i EU-fördraget och skulle således inte utgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (310) | I diskussionen om huruvida reglerna för offentlig upphandling är tillämpliga på projektet tillstod de brittiska myndigheterna att åtgärden inte omfattar upphandling av varor, entreprenader eller tjänster till förmån för den brittiska regeringen, vilket strider mot deras påstående att åtgärden utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(310)

I diskussionen om huruvida reglerna för offentlig upphandling är tillämpliga på projektet tillstod de brittiska myndigheterna att åtgärden inte omfattar upphandling av varor, entreprenader eller tjänster till förmån för den brittiska regeringen, vilket strider mot deras påstående att åtgärden utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (311) | Enligt det första Altmarkkriteriet ska företaget också ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. För att rättspraxis i Altmarkdomen ska följas krävs det att det berörda företagets och myndighetens skyldigheter fastställs i uppdraget att tillhandahålla allmännyttiga tjänster (36). |
| --- | --- |

(311)

Enligt det första Altmarkkriteriet ska företaget också ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. För att rättspraxis i Altmarkdomen ska följas krävs det att det berörda företagets och myndighetens skyldigheter fastställs i uppdraget att tillhandahålla allmännyttiga tjänster (36).

| (312) | När det gäller skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster går Förenade kungarikets argument ut på att de har försäkrat sig genom en kombination av stränga bestämmelser för att säkerställa att NNBG kommer att leverera inom den angivna tidsramen och att NNBG, när företaget väl har satt igång med byggandet, inte kommer att ha ”någon utväg” mot bakgrund av de ytterst höga icke återvinningsbara kostnader som företaget kommer att ådra sig. CfD-kontraktet förefaller mycket riktigt innehålla en rad sådana stränga bestämmelser som fungerar som incitament för att NNBG ska fullgöra sina skyldigheter enligt kontraktet och ger de brittiska myndigheterna möjlighet att häva kontraktet om vissa skyldigheter inte fullgörs. Dessutom medför projektet i sig ytterst höga icke återvinningsbara kostnader, vilket sannolikt kommer att avskräcka NNBG från att dra sig ur projektet. Trots projektets speciella karaktär utgörs kontraktsbestämmelserna dock av vanliga avtalsmässiga skyldigheter som alla avtalsparter skulle försöka ta med i en liknande affär, snarare än en skyldighet att tillhandahålla en allmännyttig tjänst som införts av de brittiska myndigheterna. NNBG är i själva verket inte skyldigt att bygga kärnkraftsanläggningen eller att färdigställa den till ett visst datum. De brittiska myndigheterna kan inte verkställa någon skyldighet i detta avseende, de kan bara häva kontraktet. |
| --- | --- |

(312)

När det gäller skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster går Förenade kungarikets argument ut på att de har försäkrat sig genom en kombination av stränga bestämmelser för att säkerställa att NNBG kommer att leverera inom den angivna tidsramen och att NNBG, när företaget väl har satt igång med byggandet, inte kommer att ha ”någon utväg” mot bakgrund av de ytterst höga icke återvinningsbara kostnader som företaget kommer att ådra sig. CfD-kontraktet förefaller mycket riktigt innehålla en rad sådana stränga bestämmelser som fungerar som incitament för att NNBG ska fullgöra sina skyldigheter enligt kontraktet och ger de brittiska myndigheterna möjlighet att häva kontraktet om vissa skyldigheter inte fullgörs. Dessutom medför projektet i sig ytterst höga icke återvinningsbara kostnader, vilket sannolikt kommer att avskräcka NNBG från att dra sig ur projektet. Trots projektets speciella karaktär utgörs kontraktsbestämmelserna dock av vanliga avtalsmässiga skyldigheter som alla avtalsparter skulle försöka ta med i en liknande affär, snarare än en skyldighet att tillhandahålla en allmännyttig tjänst som införts av de brittiska myndigheterna. NNBG är i själva verket inte skyldigt att bygga kärnkraftsanläggningen eller att färdigställa den till ett visst datum. De brittiska myndigheterna kan inte verkställa någon skyldighet i detta avseende, de kan bara häva kontraktet.

| (313) | Det finns inte heller någon skyldighet för HPC att producera el, producera en viss mängd el eller att göra elen tillgänglig på marknaden. HPC kommer att ha stora incitament enligt CfD-kontraktet att producera så mycket el som möjligt för att öka sina vinster, men är faktiskt inte skyldigt att göra detta. När det gäller försäljning av el får HPC antingen sälja på spotmarknaden eller genom bilaterala kontrakt, vilket innebär att företaget varken är skyldigt eller har incitament att tillhandahålla elen till allmänheten. |
| --- | --- |

(313)

Det finns inte heller någon skyldighet för HPC att producera el, producera en viss mängd el eller att göra elen tillgänglig på marknaden. HPC kommer att ha stora incitament enligt CfD-kontraktet att producera så mycket el som möjligt för att öka sina vinster, men är faktiskt inte skyldigt att göra detta. När det gäller försäljning av el får HPC antingen sälja på spotmarknaden eller genom bilaterala kontrakt, vilket innebär att företaget varken är skyldigt eller har incitament att tillhandahålla elen till allmänheten.

| (314) | Kommissionen anser att dessa villkor inte kan betraktas som en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster eller att de visar att NNBG ska tilldelas en allmän tjänst av ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(314)

Kommissionen anser att dessa villkor inte kan betraktas som en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster eller att de visar att NNBG ska tilldelas en allmän tjänst av ekonomiskt intresse.

| (315) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det första Altmarkkriteriet inte är uppfyllt eftersom säkerställande av en investering i den nya generationens kärnkraftskapacitet som ska levereras inom en specifik tidsram inte utgör en verklig allmän tjänst av ekonomiskt intresse och NNBG inte tilldelas en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster av Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(315)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det första Altmarkkriteriet inte är uppfyllt eftersom säkerställande av en investering i den nya generationens kärnkraftskapacitet som ska levereras inom en specifik tidsram inte utgör en verklig allmän tjänst av ekonomiskt intresse och NNBG inte tilldelas en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster av Förenade kungariket.

7.5   SLUTSATS OM BEDÖMNINGEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET PÅ GRUNDVAL AV ALTMARKKRITERIERNA

| (316) | Eftersom Altmarkkriterierna är kumulativa och det första kriteriet inte är uppfyllt anser kommissionen inte att det är nödvändigt att bedöma de övriga kriterierna. På grundval av den analys som redovisas i avsnitten 7.1–7.5 är Altmarktestet inte uppfyllt för åtgärden. Kommissionen anser därför att åtgärderna kommer att ge NNBG en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(316)

Eftersom Altmarkkriterierna är kumulativa och det första kriteriet inte är uppfyllt anser kommissionen inte att det är nödvändigt att bedöma de övriga kriterierna. På grundval av den analys som redovisas i avsnitten 7.1–7.5 är Altmarktestet inte uppfyllt för åtgärden. Kommissionen anser därför att åtgärderna kommer att ge NNBG en selektiv fördel.

7.6   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I 107.1 I EUF-FÖRDRAGET ERSÄTTNING I HÄNDELSE AV EN POLITISKT MOTIVERAD NEDSTÄNGNING (MINISTERIETS AVTAL)

| (317) | Förenade kungariket har för avsikt att bevilja NNBG ersättning om HPC-anläggningen skulle stängas av skäl som inte direkt kan hänföras till driften, och särskilt till följd av ändringar i regeringens politik. |
| --- | --- |

(317)

Förenade kungariket har för avsikt att bevilja NNBG ersättning om HPC-anläggningen skulle stängas av skäl som inte direkt kan hänföras till driften, och särskilt till följd av ändringar i regeringens politik.

| (318) | Förenade kungariket förefaller inte betrakta denna skadeersättning som stöd. |
| --- | --- |

(318)

Förenade kungariket förefaller inte betrakta denna skadeersättning som stöd.

| (319) | Förenade kungariket hävdar att alla CfD-kontrakt innehåller bestämmelser om ersättning till investerarna i händelse av ett kvalificerat driftstopp, t.ex. en lagändring som leder till att hela anläggningen stängs permanent (beroende på tekniken) eller en vägran från den brittiska regeringens sida att samtycka till en eventuell återstart av anläggningen en viss period efter stängningen. Det direkta avtalet mellan ministeriet och NNBG:s investerare är ett kompletterande och separat avtal som är avsett att fungera som en säkerhetsmekanism i förhållande till bestämmelserna om kvalificerade driftstopp beroende på den speciella situationen för kärnenergi och de högre riskerna för en politiskt motiverad nedstängning. |
| --- | --- |

(319)

Förenade kungariket hävdar att alla CfD-kontrakt innehåller bestämmelser om ersättning till investerarna i händelse av ett kvalificerat driftstopp, t.ex. en lagändring som leder till att hela anläggningen stängs permanent (beroende på tekniken) eller en vägran från den brittiska regeringens sida att samtycka till en eventuell återstart av anläggningen en viss period efter stängningen. Det direkta avtalet mellan ministeriet och NNBG:s investerare är ett kompletterande och separat avtal som är avsett att fungera som en säkerhetsmekanism i förhållande till bestämmelserna om kvalificerade driftstopp beroende på den speciella situationen för kärnenergi och de högre riskerna för en politiskt motiverad nedstängning.

| (320) | Enligt EDF ger de allmänna principer som ligger till grund för den brittiska rätten och EU-rätten upphov till rätt till ersättning vid berövande av äganderätt. Dessa allmänna principer är tillämpliga på alla marknadsoperatörer, även om vissa möjligheter att kräva ersättning endast står öppna för marknadsaktörer från EU-medlemsstaterna eller stater som är medlemmar i energistadgefördraget. |
| --- | --- |

(320)

Enligt EDF ger de allmänna principer som ligger till grund för den brittiska rätten och EU-rätten upphov till rätt till ersättning vid berövande av äganderätt. Dessa allmänna principer är tillämpliga på alla marknadsoperatörer, även om vissa möjligheter att kräva ersättning endast står öppna för marknadsaktörer från EU-medlemsstaterna eller stater som är medlemmar i energistadgefördraget.

| (321) | Alla CfD-kontrakt förefaller mycket riktigt innehålla bestämmelser om kvalificerade driftstopp, men alla kontrakt omfattar inte ett speciellt separat ministerieavtal. Kommissionen tillstår att man kan hävda att kärnenergi kan medföra högre risker för en politiskt motiverad nedstängning än andra tekniker, men andra kärnkraftsanläggningar i Förenade kungariket förefaller inte omfattas av liknande ministerieavtal. |
| --- | --- |

(321)

Alla CfD-kontrakt förefaller mycket riktigt innehålla bestämmelser om kvalificerade driftstopp, men alla kontrakt omfattar inte ett speciellt separat ministerieavtal. Kommissionen tillstår att man kan hävda att kärnenergi kan medföra högre risker för en politiskt motiverad nedstängning än andra tekniker, men andra kärnkraftsanläggningar i Förenade kungariket förefaller inte omfattas av liknande ministerieavtal.

| (322) | Såsom EDF hävdar ger de allmänna principer som ligger till grund för den brittiska rätten och EU-rätten upphov till rätt till ersättning vid berövande av äganderätt, men ett speciellt avtal som skyddar ett visst företag mot en sådan risk på ett specifikt sätt förefaller befria företaget från eventuella avgifter och förlorad tid när det gäller verkställandet av rättigheter som härrör från allmänna principer enligt brittisk rätt och EU-rätt, såväl inom som utanför domstol. En laglig rättighet som underbyggs av en specifik avtalsmässig rättighet förefaller medföra en fördel för ett företag som åtnjuter en sådan rättighet, särskilt om företaget är det enda som befinner sig i en sådan situation. |
| --- | --- |

(322)

Såsom EDF hävdar ger de allmänna principer som ligger till grund för den brittiska rätten och EU-rätten upphov till rätt till ersättning vid berövande av äganderätt, men ett speciellt avtal som skyddar ett visst företag mot en sådan risk på ett specifikt sätt förefaller befria företaget från eventuella avgifter och förlorad tid när det gäller verkställandet av rättigheter som härrör från allmänna principer enligt brittisk rätt och EU-rätt, såväl inom som utanför domstol. En laglig rättighet som underbyggs av en specifik avtalsmässig rättighet förefaller medföra en fördel för ett företag som åtnjuter en sådan rättighet, särskilt om företaget är det enda som befinner sig i en sådan situation.

| (323) | Kommissionen anser därför att ministeriets avtal medför vissa selektiva fördelar för NNBG. |
| --- | --- |

(323)

Kommissionen anser därför att ministeriets avtal medför vissa selektiva fördelar för NNBG.

7.7   CfD-KONTRAKTET OCH MINISTERIETS AVTAL: STATLIGA MEDEL OCH STATENS ANSVAR

| (324) | Ministeriets avtal ingås med en statlig myndighet och medför ansvar för myndigheten. Alla fördelar från avtalet härrör från statliga medel. |
| --- | --- |

(324)

Ministeriets avtal ingås med en statlig myndighet och medför ansvar för myndigheten. Alla fördelar från avtalet härrör från statliga medel.

| (325) | Eftersom CfD-kontraktet ska betalas till staten kan fördelen med CfD-kontraktet tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(325)

Eftersom CfD-kontraktet ska betalas till staten kan fördelen med CfD-kontraktet tillskrivas staten.

| (326) | För att fördelar ska anses vara stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget måste de ges direkt eller indirekt med statliga medel. Detta innebär att såväl de fördelar som ges direkt av en medlemsstat samt de som ges genom ett offentligt eller privat organ som har utsetts eller inrättats av denna stat, ingår i begreppet statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (37). I denna bemärkelse omfattar 107.1 i EUF-fördraget alla ekonomiska medel som myndigheterna faktiskt kan använda för att stödja företag och det är inte relevant om dessa medel permanent ingår bland statens tillgångar eller inte (38). Följaktligen är det så att även om de belopp som motsvarar den aktuella åtgärden inte permanent innehas av staten, är det förhållandet att de fortlöpande kontrolleras av staten och således kan disponeras av de behöriga nationella myndigheterna tillräckligt för att de ska kunna anses utgöra statliga medel (39). |
| --- | --- |

(326)

För att fördelar ska anses vara stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget måste de ges direkt eller indirekt med statliga medel. Detta innebär att såväl de fördelar som ges direkt av en medlemsstat samt de som ges genom ett offentligt eller privat organ som har utsetts eller inrättats av denna stat, ingår i begreppet statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (37). I denna bemärkelse omfattar 107.1 i EUF-fördraget alla ekonomiska medel som myndigheterna faktiskt kan använda för att stödja företag och det är inte relevant om dessa medel permanent ingår bland statens tillgångar eller inte (38). Följaktligen är det så att även om de belopp som motsvarar den aktuella åtgärden inte permanent innehas av staten, är det förhållandet att de fortlöpande kontrolleras av staten och således kan disponeras av de behöriga nationella myndigheterna tillräckligt för att de ska kunna anses utgöra statliga medel (39).

| (327) | De brittiska myndigheterna bestrider inte att CfD-kontraktet finansieras med medel som står under statens kontroll. |
| --- | --- |

(327)

De brittiska myndigheterna bestrider inte att CfD-kontraktet finansieras med medel som står under statens kontroll.

| (328) | Kommissionen slår därför fast att den fördel som ges enligt CfD-kontraktet kommer att finansieras av ett offentligt eller privat organ som har utsetts eller inrättats av staten. |
| --- | --- |

(328)

Kommissionen slår därför fast att den fördel som ges enligt CfD-kontraktet kommer att finansieras av ett offentligt eller privat organ som har utsetts eller inrättats av staten.

| (329) | CfD-kontraktet kommer att finansieras genom en avgift från leverantörerna, och under sådana omständigheter måste kommissionen dra slutsatsen att eventuella fördelar som betalas enligt CfD-kontraktet kan tillskrivas staten och även finansieras med medel som står under statens kontroll. |
| --- | --- |

(329)

CfD-kontraktet kommer att finansieras genom en avgift från leverantörerna, och under sådana omständigheter måste kommissionen dra slutsatsen att eventuella fördelar som betalas enligt CfD-kontraktet kan tillskrivas staten och även finansieras med medel som står under statens kontroll.

| (330) | För det första kommer lösenpriset och avgiften att fastställas av staten. |
| --- | --- |

(330)

För det första kommer lösenpriset och avgiften att fastställas av staten.

| (331) | För det andra kommer motparten i princip att vara ett statligt ägt privat företag som i alla händelser kommer att utses av staten. Artiklarna om motparten kan inte ändras utan ministeriets samtycke. |
| --- | --- |

(331)

För det andra kommer motparten i princip att vara ett statligt ägt privat företag som i alla händelser kommer att utses av staten. Artiklarna om motparten kan inte ändras utan ministeriets samtycke.

| (332) | För det tredje kommer den motpart som utsetts av staten att förvalta ersättningssystemet, vilket omfattar uttag av avgifter från leverantörerna och betalningar från producenterna när marknadspriset är högre än lösenpriset. Detta kommer i vissa fall även att omfatta betalningar till producenter och leverantörer. |
| --- | --- |

(332)

För det tredje kommer den motpart som utsetts av staten att förvalta ersättningssystemet, vilket omfattar uttag av avgifter från leverantörerna och betalningar från producenterna när marknadspriset är högre än lösenpriset. Detta kommer i vissa fall även att omfatta betalningar till producenter och leverantörer.

| (333) | För det fjärde kommer motparten att få uppbördsbefogenheter enligt energilagen så att den kan ta ut de medel från leverantörerna som behövs för att betala ut ersättningar till CfD-producenter. Ett visst antal mekanismer kommer även att införas av staten för att garantera betalningarna till CfD-producenterna om en leverantör inte betalar avgiften. Dessa mekanismer kommer att omfatta en skyldighet för leverantörerna att ställa säkerhet, en reservfond för insolvens och utnämnande av en sistahandsleverantör. Reservfonden för insolvens ger motparten medel för att täcka avgiftsbetalningarna för leverantörer som inte följer kontraktet under perioden från det att leverantörens säkerhet har uttömts till dess att en ersättningsleverantör utses enligt mekanismen för sistahandsleverantörer som styrs av Ofgem. |
| --- | --- |

(333)

För det fjärde kommer motparten att få uppbördsbefogenheter enligt energilagen så att den kan ta ut de medel från leverantörerna som behövs för att betala ut ersättningar till CfD-producenter. Ett visst antal mekanismer kommer även att införas av staten för att garantera betalningarna till CfD-producenterna om en leverantör inte betalar avgiften. Dessa mekanismer kommer att omfatta en skyldighet för leverantörerna att ställa säkerhet, en reservfond för insolvens och utnämnande av en sistahandsleverantör. Reservfonden för insolvens ger motparten medel för att täcka avgiftsbetalningarna för leverantörer som inte följer kontraktet under perioden från det att leverantörens säkerhet har uttömts till dess att en ersättningsleverantör utses enligt mekanismen för sistahandsleverantörer som styrs av Ofgem.

| (334) | För det femte kommer motparten att rapportera om genomförandet till staten. I detta sammanhang är avsikten att motparten ska styras av ett ramdokument, som bland annat innehåller bestämmelser om relationen mellan motparten och staten, motpartens arbetsprinciper, frågor som reserveras för aktieägarna, motpartens funktioner och ansvarsuppgifter, förvaltning och ekonomiskt ansvar samt rapporterings- och övervakningskrav. Ramdokumentet kommer även att innehålla kriterier för hur motparten ska fullgöra sina funktioner när det gäller CfD-kontrakten. |
| --- | --- |

(334)

För det femte kommer motparten att rapportera om genomförandet till staten. I detta sammanhang är avsikten att motparten ska styras av ett ramdokument, som bland annat innehåller bestämmelser om relationen mellan motparten och staten, motpartens arbetsprinciper, frågor som reserveras för aktieägarna, motpartens funktioner och ansvarsuppgifter, förvaltning och ekonomiskt ansvar samt rapporterings- och övervakningskrav. Ramdokumentet kommer även att innehålla kriterier för hur motparten ska fullgöra sina funktioner när det gäller CfD-kontrakten.

| (335) | Kommissionen slår därför fast att den fördel som ges enligt CfD-kontraktet kommer att finansieras genom bidrag som har införts av staten och som förvaltas och fördelas enligt bestämmelserna i lagstiftningen av en enhet som har utsetts och kontrolleras av staten. |
| --- | --- |

(335)

Kommissionen slår därför fast att den fördel som ges enligt CfD-kontraktet kommer att finansieras genom bidrag som har införts av staten och som förvaltas och fördelas enligt bestämmelserna i lagstiftningen av en enhet som har utsetts och kontrolleras av staten.

7.8   KREDITGARANTIN: FÖREKOMST AV EN FÖRDEL SOM FINANSIERAS MED STATLIGA MEDEL OCH KAN TILLSKRIVAS STATEN

| (336) | Den brittiska regeringen anser att kreditgarantin och CfD-kontraktets villkor tjänar olika syften. Priset på och godkännandet av kreditgarantin beror främst på risken med hela det underliggande projektet, inbegripet villkoren i CfD-kontraktet. Återbetalning skulle dock inte bli aktuellt eftersom förekomsten av en garanti leder till att riskprofilen omfördelas mellan investerarna i skulden och borgensmannen, vilket i sin tur innebär att riskprofilen förblir oförändrad. Den brittiska regeringen anser inte att projektföretaget skulle få ytterligare stöd genom kombinationen av ett CfD-kontrakt och en kreditgaranti. |
| --- | --- |

(336)

Den brittiska regeringen anser att kreditgarantin och CfD-kontraktets villkor tjänar olika syften. Priset på och godkännandet av kreditgarantin beror främst på risken med hela det underliggande projektet, inbegripet villkoren i CfD-kontraktet. Återbetalning skulle dock inte bli aktuellt eftersom förekomsten av en garanti leder till att riskprofilen omfördelas mellan investerarna i skulden och borgensmannen, vilket i sin tur innebär att riskprofilen förblir oförändrad. Den brittiska regeringen anser inte att projektföretaget skulle få ytterligare stöd genom kombinationen av ett CfD-kontrakt och en kreditgaranti.

| (337) | Statens ingripanden när det gäller HPC-anläggningen måste emellertid sammantaget anses utgöra en enda stödåtgärd på grund av att storleken på det lånade kapital som krävs för kontraktet inte kan erhållas utan statligt ingripande, tidpunkten för de statliga ingripandena, som infaller samtidigt, och sambandet mellan värderingen av NNBG, garantins prissättning och bestämmelserna i CfD-kontraktet. CfD-kontraktet, ministeriets avtal och kreditgarantin skiljer sig åt till metoden, men ingår i samma investeringsbeslut från de brittiska myndigheterna och har samma ändamål, dvs. att stimulera och möjliggöra investeringar i ny kärnkraft. De tre åtgärderna är inbördes sammanlänkade och är alla nödvändiga för att HPC-anläggningen ska kunna byggas. |
| --- | --- |

(337)

Statens ingripanden när det gäller HPC-anläggningen måste emellertid sammantaget anses utgöra en enda stödåtgärd på grund av att storleken på det lånade kapital som krävs för kontraktet inte kan erhållas utan statligt ingripande, tidpunkten för de statliga ingripandena, som infaller samtidigt, och sambandet mellan värderingen av NNBG, garantins prissättning och bestämmelserna i CfD-kontraktet. CfD-kontraktet, ministeriets avtal och kreditgarantin skiljer sig åt till metoden, men ingår i samma investeringsbeslut från de brittiska myndigheterna och har samma ändamål, dvs. att stimulera och möjliggöra investeringar i ny kärnkraft. De tre åtgärderna är inbördes sammanlänkade och är alla nödvändiga för att HPC-anläggningen ska kunna byggas.

| (338) | Kreditgarantin är ryggraden i finansieringen av projektet, som har ett exempellöst värde. Kreditgarantin är också nödvändig för att projektet ska kunna locka till sig extern kredit. Det finns inga exempel på liknande garantier för liknande projekt på marknaden, eftersom inga sådana garantier har lämnats. Med tanke på att projektet är nytt i sitt slag och med beaktande av finansieringen och garantin, för vilken det inte finns några exakt jämförbara referensvärden, finner kommissionen även om den skulle anse att ersättningen minskar stödet, att det pris som NNBG betalar för kreditgarantin inte kan anses utgöra ett marknadspris, eftersom marknaden inte tillhandahåller en liknande garanti och inte heller skulle göra det. |
| --- | --- |

(338)

Kreditgarantin är ryggraden i finansieringen av projektet, som har ett exempellöst värde. Kreditgarantin är också nödvändig för att projektet ska kunna locka till sig extern kredit. Det finns inga exempel på liknande garantier för liknande projekt på marknaden, eftersom inga sådana garantier har lämnats. Med tanke på att projektet är nytt i sitt slag och med beaktande av finansieringen och garantin, för vilken det inte finns några exakt jämförbara referensvärden, finner kommissionen även om den skulle anse att ersättningen minskar stödet, att det pris som NNBG betalar för kreditgarantin inte kan anses utgöra ett marknadspris, eftersom marknaden inte tillhandahåller en liknande garanti och inte heller skulle göra det.

| (339) | Kreditgarantin erbjuds av ett av Förenade kungarikets statliga organ och inbegriper medel från Förenade kungariket. Kommissionen anser därför att Förenade kungarikets kreditgaranti för NNBG:s skuld inbegriper statligt stöd. |
| --- | --- |

(339)

Kreditgarantin erbjuds av ett av Förenade kungarikets statliga organ och inbegriper medel från Förenade kungariket. Kommissionen anser därför att Förenade kungarikets kreditgaranti för NNBG:s skuld inbegriper statligt stöd.

7.9   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN

| (340) | CfD-kontraktet, ministeriets avtal och kreditgarantin kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. I detta avseende konstaterar kommissionen att produktionen och försörjningen av el är avreglerad. Eftersom så är fallet kommer de anmälda åtgärderna att möjliggöra utveckling av en hög kapacitet som annars skulle kunna ha varit föremål för privata investeringar av marknadsoperatörer, antingen från Förenade kungariket eller från andra medlemsstater, som använder alternativa tekniker. De anmälda åtgärderna kan därför påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(340)

CfD-kontraktet, ministeriets avtal och kreditgarantin kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. I detta avseende konstaterar kommissionen att produktionen och försörjningen av el är avreglerad. Eftersom så är fallet kommer de anmälda åtgärderna att möjliggöra utveckling av en hög kapacitet som annars skulle kunna ha varit föremål för privata investeringar av marknadsoperatörer, antingen från Förenade kungariket eller från andra medlemsstater, som använder alternativa tekniker. De anmälda åtgärderna kan därför påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen.

| (341) | Kommissionen anser att stödåtgärderna eventuellt kan snedvrida investeringsbeslut och förskjuta alternativa investeringar. Eftersom EDF redan är aktivt på den brittiska elproduktionsmarknaden kan stödet snedvrida det senare marknadsledets funktion. Stödet kan även leda till eventuella minskningar av grossistmarknadens likviditet. |
| --- | --- |

(341)

Kommissionen anser att stödåtgärderna eventuellt kan snedvrida investeringsbeslut och förskjuta alternativa investeringar. Eftersom EDF redan är aktivt på den brittiska elproduktionsmarknaden kan stödet snedvrida det senare marknadsledets funktion. Stödet kan även leda till eventuella minskningar av grossistmarknadens likviditet.

7.10   ALLMÄN SLUTSATS OM FÖREKOMSTEN AV STÖD

| (342) | Kommissionen drar därför slutsatsen att CfD-kontraktet, ministeriets avtal och kreditgarantin, i egenskap av olika åtgärder som tillhör samma statliga ingripande, inbegriper statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(342)

Kommissionen drar därför slutsatsen att CfD-kontraktet, ministeriets avtal och kreditgarantin, i egenskap av olika åtgärder som tillhör samma statliga ingripande, inbegriper statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

8.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 106.2 I EUF-FÖRDRAGET

| (343) | I sitt meddelande om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (nedan kallade rambestämmelserna för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) har kommissionen förklarat hur den tillämpar artikel 106.2 i EUF-fördraget när den bedömer en anmäld åtgärd som inbegriper statligt stöd och tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (40). I skäl 315 drar kommissionen slutsatsen att den anmälda åtgärden inte inbegriper tillhandahållande av verklig allmän tjänst av ekonomiskt intresse, vilket är ett grundläggande villkor för en bedömning av åtgärden i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget. Kommissionen anser därför att det inte är nödvändigt att bedöma de övriga kraven i rambestämmelserna för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för att dra slutsatsen att den anmälda åtgärden inte kan anses vara förenlig med den inre marknaden på grundval av kraven i artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(343)

I sitt meddelande om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (nedan kallade rambestämmelserna för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) har kommissionen förklarat hur den tillämpar artikel 106.2 i EUF-fördraget när den bedömer en anmäld åtgärd som inbegriper statligt stöd och tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (40). I skäl 315 drar kommissionen slutsatsen att den anmälda åtgärden inte inbegriper tillhandahållande av verklig allmän tjänst av ekonomiskt intresse, vilket är ett grundläggande villkor för en bedömning av åtgärden i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget. Kommissionen anser därför att det inte är nödvändigt att bedöma de övriga kraven i rambestämmelserna för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för att dra slutsatsen att den anmälda åtgärden inte kan anses vara förenlig med den inre marknaden på grundval av kraven i artikel 106.2 i EUF-fördraget.

9.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDENS STÖD I ENLIGHET MED ARTIKEL 107.3 c I EUF-FÖRDRAGET

| (344) | Kommissionen konstaterar inledningsvis att åtgärder som inbegriper driftstöd i princip är oförenliga i enlighet med artikel 107.3 c (41). De anmälda åtgärderna, och särskilt CfD-kontraktet, motsvarar dock investeringsstöd av de skäl som anges nedan. |
| --- | --- |

(344)

Kommissionen konstaterar inledningsvis att åtgärder som inbegriper driftstöd i princip är oförenliga i enlighet med artikel 107.3 c (41). De anmälda åtgärderna, och särskilt CfD-kontraktet, motsvarar dock investeringsstöd av de skäl som anges nedan.

| (345) | Syftet med åtgärderna, särskilt CfD-kontraktet, är att göra det möjligt för NNBG att åta sig att investera i anläggandet av HPC. CfD-kontraktet utgör mycket riktigt ett risksäkringsinstrument i form av prisstabiliserande mekanismer som ger stabila intäkter och säkerhet under en tillräckligt lång tidsperiod för att NNBG ska kunna investera de stora belopp som behövs för att bygga HPC-anläggningen. |
| --- | --- |

(345)

Syftet med åtgärderna, särskilt CfD-kontraktet, är att göra det möjligt för NNBG att åta sig att investera i anläggandet av HPC. CfD-kontraktet utgör mycket riktigt ett risksäkringsinstrument i form av prisstabiliserande mekanismer som ger stabila intäkter och säkerhet under en tillräckligt lång tidsperiod för att NNBG ska kunna investera de stora belopp som behövs för att bygga HPC-anläggningen.

| (346) | HPC-anläggningen medför större risker under anläggningsfasen och mindre risker under driftfasen. HPC-anläggningens långa drifttid kräver stöd som beaktar detta. När det gäller denna särskilda typ av projekt anser kommissionen att stödåtgärden faktiskt motsvarar tillhandahållande av investeringsstöd som beaktar projektets art och riskprofil och således bidrar till att minimera det nödvändiga stödet och de kompletterande åtgärder som behövs för att stimulera investeringen. Sett från en finansiell modell kan nettonuvärdet på lösenprisbetalningarna anses motsvara en betalning av ett engångsbelopp som gör det möjligt för NNBG att täcka anläggningskostnaderna. |
| --- | --- |

(346)

HPC-anläggningen medför större risker under anläggningsfasen och mindre risker under driftfasen. HPC-anläggningens långa drifttid kräver stöd som beaktar detta. När det gäller denna särskilda typ av projekt anser kommissionen att stödåtgärden faktiskt motsvarar tillhandahållande av investeringsstöd som beaktar projektets art och riskprofil och således bidrar till att minimera det nödvändiga stödet och de kompletterande åtgärder som behövs för att stimulera investeringen. Sett från en finansiell modell kan nettonuvärdet på lösenprisbetalningarna anses motsvara en betalning av ett engångsbelopp som gör det möjligt för NNBG att täcka anläggningskostnaderna.

| (347) | Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet i detta särskilda fall, på grund av projektets särart, har karaktären av investeringsstöd och stödets förenlighet kommer att bedömas därefter. De särskilda snedvridningar av konkurrensen som stödet orsakar bedöms i avsnitt 9.6. |
| --- | --- |

(347)

Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet i detta särskilda fall, på grund av projektets särart, har karaktären av investeringsstöd och stödets förenlighet kommer att bedömas därefter. De särskilda snedvridningar av konkurrensen som stödet orsakar bedöms i avsnitt 9.6.

9.1   FÖRENLIGHET MED BEFINTLIG MARKNADSREGLERING

| (348) | Kommissionen har bedömt frågan om huruvida åtgärderna är förenliga med de befintliga inremarknadsreglerna. |
| --- | --- |

(348)

Kommissionen har bedömt frågan om huruvida åtgärderna är förenliga med de befintliga inremarknadsreglerna.

| (349) | Vissa berörda parter har gett uttryck för farhågor om att stödet kan utgöra en överträdelse av artikel 8 i eldirektivet. Några uppgiftslämnare ifrågasatte också om åtgärderna uppfyller EU:s regler för offentlig upphandling (42). |
| --- | --- |

(349)

Vissa berörda parter har gett uttryck för farhågor om att stödet kan utgöra en överträdelse av artikel 8 i eldirektivet. Några uppgiftslämnare ifrågasatte också om åtgärderna uppfyller EU:s regler för offentlig upphandling (42).

| (350) | Kommissionen anser att dessa två frågor i viss utsträckning är sammanlänkade. Reglerna för offentlig upphandling i direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG är inte tillämpliga på den föreliggande åtgärden, eftersom den inte inbegriper tillhandahållande av varor, entreprenader eller tjänster. |
| --- | --- |

(350)

Kommissionen anser att dessa två frågor i viss utsträckning är sammanlänkade. Reglerna för offentlig upphandling i direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG är inte tillämpliga på den föreliggande åtgärden, eftersom den inte inbegriper tillhandahållande av varor, entreprenader eller tjänster.

| (351) | Direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG är tillämpliga på en eller flera upphandlande myndigheters eller ekonomiska aktörers enheters anskaffning genom avtal om offentlig upphandling av varor, entreprenader eller tjänster som valts ut av dessa upphandlande myndigheter eller enheter, vare sig varorna, byggentreprenaderna eller tjänsterna är avsedda för ett offentligt ändamål eller ej. Detta medför bland annat ingående av ett kontrakt med ömsesidigt bindande skyldigheter, där utförandet av byggentreprenaderna eller tillhandahållandet av varorna eller tjänsterna omfattas av särskilda krav som fastställs av den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten och som kan åberopas inför domstol. |
| --- | --- |

(351)

Direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG är tillämpliga på en eller flera upphandlande myndigheters eller ekonomiska aktörers enheters anskaffning genom avtal om offentlig upphandling av varor, entreprenader eller tjänster som valts ut av dessa upphandlande myndigheter eller enheter, vare sig varorna, byggentreprenaderna eller tjänsterna är avsedda för ett offentligt ändamål eller ej. Detta medför bland annat ingående av ett kontrakt med ömsesidigt bindande skyldigheter, där utförandet av byggentreprenaderna eller tillhandahållandet av varorna eller tjänsterna omfattas av särskilda krav som fastställs av den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten och som kan åberopas inför domstol.

| (352) | Statliga dokument, såsom tillstånd eller licenser där medlemsstaten eller en myndighet i denna fastställer villkoren för utförandet av en ekonomisk verksamhet, inbegripet ett villkor för att utföra en viss verksamhet som normalt beviljas på begäran av den ekonomiska aktören och inte på den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens initiativ, och där den ekonomiska aktören är fri att dra tillbaka utförandet av byggentreprenader eller tillhandahållandet av tjänster, anses däremot inte utgöra upphandling. |
| --- | --- |

(352)

Statliga dokument, såsom tillstånd eller licenser där medlemsstaten eller en myndighet i denna fastställer villkoren för utförandet av en ekonomisk verksamhet, inbegripet ett villkor för att utföra en viss verksamhet som normalt beviljas på begäran av den ekonomiska aktören och inte på den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens initiativ, och där den ekonomiska aktören är fri att dra tillbaka utförandet av byggentreprenader eller tillhandahållandet av tjänster, anses däremot inte utgöra upphandling.

| (353) | Enbart finansiering av en verksamhet, särskilt genom bidrag, som ofta är knuten till skyldigheten att återbetala de mottagna beloppen om de inte används för de avsedda ändamålen, omfattas inte heller av de ovannämnda direktiven. |
| --- | --- |

(353)

Enbart finansiering av en verksamhet, särskilt genom bidrag, som ofta är knuten till skyldigheten att återbetala de mottagna beloppen om de inte används för de avsedda ändamålen, omfattas inte heller av de ovannämnda direktiven.

| (354) | På grundval av den tillgängliga informationen är det inte möjligt att dra slutsatsen att CfD-kontraktet rör förvärv av byggentreprenader, tjänster eller varor och således utgör ett offentligt kontrakt eller en koncession. |
| --- | --- |

(354)

På grundval av den tillgängliga informationen är det inte möjligt att dra slutsatsen att CfD-kontraktet rör förvärv av byggentreprenader, tjänster eller varor och således utgör ett offentligt kontrakt eller en koncession.

| (355) | För det första innehåller CfD-kontraktet inga särskilda krav på tillhandahållande av någon typ av varor eller tjänster eller utförande av några typer av byggentreprenader på uppdrag av en upphandlande myndighet eller tredje parter. Kontrakten innehåller endast ett allmänt åtagande från NNBG:s sida att investera i, bygga och driva HPC-anläggningen. Såsom förklaras i skäl 315 anser kommissionen inte att den tillhandahållna tjänsten utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(355)

För det första innehåller CfD-kontraktet inga särskilda krav på tillhandahållande av någon typ av varor eller tjänster eller utförande av några typer av byggentreprenader på uppdrag av en upphandlande myndighet eller tredje parter. Kontrakten innehåller endast ett allmänt åtagande från NNBG:s sida att investera i, bygga och driva HPC-anläggningen. Såsom förklaras i skäl 315 anser kommissionen inte att den tillhandahållna tjänsten utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (356) | För det andra innehåller kontrakten inga ömsesidigt bindande skyldigheter som kan åberopas inför domstol. Tvärtom, i kontrakten anges endast tidsfrister för anläggningsfasen för kärnkraftsreaktorerna och vid utgången av varje tidsfrist löper NNBG risken att kontraktet hävs (se skäl 219). |
| --- | --- |

(356)

För det andra innehåller kontrakten inga ömsesidigt bindande skyldigheter som kan åberopas inför domstol. Tvärtom, i kontrakten anges endast tidsfrister för anläggningsfasen för kärnkraftsreaktorerna och vid utgången av varje tidsfrist löper NNBG risken att kontraktet hävs (se skäl 219).

| (357) | För det tredje saknas selektivitet när det gäller antalet ekonomiska aktörer som kan ingå CfD-kontrakt, förutom aktörer på det begränsade antal platser där kärnkraftsanläggningar kan byggas. Såsom de brittiska myndigheterna har betonat är systemet öppet för alla eventuellt intresserade parter. |
| --- | --- |

(357)

För det tredje saknas selektivitet när det gäller antalet ekonomiska aktörer som kan ingå CfD-kontrakt, förutom aktörer på det begränsade antal platser där kärnkraftsanläggningar kan byggas. Såsom de brittiska myndigheterna har betonat är systemet öppet för alla eventuellt intresserade parter.

| (358) | Kommissionen drar därför slutsatsen att CfD-kontraktet för HPC-anläggningen fastställer villkor för utövande av en verksamhet i form av elproduktion med användning av kärnteknik, och att det därför inte utgör ett offentligt kontrakt eller en offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(358)

Kommissionen drar därför slutsatsen att CfD-kontraktet för HPC-anläggningen fastställer villkor för utövande av en verksamhet i form av elproduktion med användning av kärnteknik, och att det därför inte utgör ett offentligt kontrakt eller en offentlig upphandling.

| (359) | Även om man skulle hävda att artikel 8 i eldirektivet är tillämplig på den anmälda åtgärden, anser kommissionen inte att artikeln överträds.
  Enligt artikel 8 i eldirektivet är det inte obligatoriskt att använda ett anbudsförfarande, utan det är möjligt att använda ett annat förfarande som är likvärdigt i fråga om transparens och icke-diskriminering, grundat på offentliggjorda kriterier. Förenade kungariket har utlyst en offentlig uppmaning till intresseanmälan för att identifiera lämpliga investerare i kärnteknik. |
| --- | --- |

(359)

Även om man skulle hävda att artikel 8 i eldirektivet är tillämplig på den anmälda åtgärden, anser kommissionen inte att artikeln överträds.

Enligt artikel 8 i eldirektivet är det inte obligatoriskt att använda ett anbudsförfarande, utan det är möjligt att använda ett annat förfarande som är likvärdigt i fråga om transparens och icke-diskriminering, grundat på offentliggjorda kriterier. Förenade kungariket har utlyst en offentlig uppmaning till intresseanmälan för att identifiera lämpliga investerare i kärnteknik.

| (360) | Såsom anges i det offentliggjorda dokumentet offentliggjorde DECC i december 2011 en uppmaning till intresseanmälan för möjliga investerare i projekt som uppfyllde de nödvändiga kraven (43). |
| --- | --- |

(360)

Såsom anges i det offentliggjorda dokumentet offentliggjorde DECC i december 2011 en uppmaning till intresseanmälan för möjliga investerare i projekt som uppfyllde de nödvändiga kraven (43).

| (361) | Den operativa ramen för CfD-kontrakt och energilagen offentliggjordes den 29 november 2012 (44). Den operativa ramen klargör hur CfD-kontrakten är avsedda att stödja investeringar i koldioxidsnål elproduktion. Ramen innehåller riktlinjer för hur utvecklare kan ansöka om CfD-kontrakt, villkor för beviljande av kontrakten samt en stödjande institutionell ram. |
| --- | --- |

(361)

Den operativa ramen för CfD-kontrakt och energilagen offentliggjordes den 29 november 2012 (44). Den operativa ramen klargör hur CfD-kontrakten är avsedda att stödja investeringar i koldioxidsnål elproduktion. Ramen innehåller riktlinjer för hur utvecklare kan ansöka om CfD-kontrakt, villkor för beviljande av kontrakten samt en stödjande institutionell ram.

| (362) | NNBG var det enda kärnkraftsproducerande företag som besvarade uppmaningen till intresseanmälan och som hade ett nytt kärnkraftsprojekt som var tillräckligt avancerat för att kunna diskuteras. NNBG lämnade in redogörelse för sina stödberättigande kriterier genom en skrivelse av den 22 mars 2012. I sitt svar av den 22 maj 2012 bekräftade DECC att projektet var stödberättigat. |
| --- | --- |

(362)

NNBG var det enda kärnkraftsproducerande företag som besvarade uppmaningen till intresseanmälan och som hade ett nytt kärnkraftsprojekt som var tillräckligt avancerat för att kunna diskuteras. NNBG lämnade in redogörelse för sina stödberättigande kriterier genom en skrivelse av den 22 mars 2012. I sitt svar av den 22 maj 2012 bekräftade DECC att projektet var stödberättigat.

| (363) | I juli 2012 bekräftade Förenade kungariket att det hade hållit diskussioner med andra nya kärnkraftsutvecklare förutom NNBG (45). Efter den brittiska regeringens interna godkännande inleddes formella förhandlingar med NNBG den 15 februari 2013 om möjliga villkor i ett investeringskontrakt. |
| --- | --- |

(363)

I juli 2012 bekräftade Förenade kungariket att det hade hållit diskussioner med andra nya kärnkraftsutvecklare förutom NNBG (45). Efter den brittiska regeringens interna godkännande inleddes formella förhandlingar med NNBG den 15 februari 2013 om möjliga villkor i ett investeringskontrakt.

| (364) | Kommissionen drar slutsatsen att det urvalsförfarande som använts av Förenade kungariket för att identifiera en lämplig CfD-part för nya kärnkraftsinvesteringar grundades på en klar, transparent och icke-diskriminerande ram som kan anses vara likvärdig ett anbudsförfarande i fråga om transparens och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

(364)

Kommissionen drar slutsatsen att det urvalsförfarande som använts av Förenade kungariket för att identifiera en lämplig CfD-part för nya kärnkraftsinvesteringar grundades på en klar, transparent och icke-diskriminerande ram som kan anses vara likvärdig ett anbudsförfarande i fråga om transparens och icke-diskriminering.

| (365) | Det är därför inte nödvändigt att fastställa om en eventuell överträdelse av inremarknadsreglerna skulle göra stödet oförenligt. |
| --- | --- |

(365)

Det är därför inte nödvändigt att fastställa om en eventuell överträdelse av inremarknadsreglerna skulle göra stödet oförenligt.

9.2   MÅL AV ALLMÄNT INTRESSE

| (366) | I beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen tre av de mål av allmänt intresse som angetts av Förenade kungariket, dvs. diversifiering, försörjningstrygghet och minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(366)

I beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen tre av de mål av allmänt intresse som angetts av Förenade kungariket, dvs. diversifiering, försörjningstrygghet och minskade koldioxidutsläpp.

| (367) | I beslutet bekräftade kommissionen att försörjningstrygghet utgör ett mål av allmänt intresse, men den var osäker på om stödåtgärden skulle bidra till att lösa problemet i detta särskilda fall, eftersom det finns en lucka mellan den uppskattade bristen på efterfrågan och den tidpunkt då HPC-anläggningen kommer att finnas tillgänglig. Kommissionen undrade också om alternativa tekniker skulle kunna tillgodose behovet av ny energikapacitet. |
| --- | --- |

(367)

I beslutet bekräftade kommissionen att försörjningstrygghet utgör ett mål av allmänt intresse, men den var osäker på om stödåtgärden skulle bidra till att lösa problemet i detta särskilda fall, eftersom det finns en lucka mellan den uppskattade bristen på efterfrågan och den tidpunkt då HPC-anläggningen kommer att finnas tillgänglig. Kommissionen undrade också om alternativa tekniker skulle kunna tillgodose behovet av ny energikapacitet.

| (368) | Diversifiering ansågs dessutom vara en viktig aspekt för försörjningstrygghet, men ansågs däremot inte kunna utgöra ett mål av allmänt intresse i sig. |
| --- | --- |

(368)

Diversifiering ansågs dessutom vara en viktig aspekt för försörjningstrygghet, men ansågs däremot inte kunna utgöra ett mål av allmänt intresse i sig.

| (369) | Kommissionen godtog emellertid att åtgärden var förenlig med Euratomfördraget. |
| --- | --- |

(369)

Kommissionen godtog emellertid att åtgärden var förenlig med Euratomfördraget.

| (370) | Såsom kommissionen bekräftat i tidigare beslut (46) syftar Euratomfördraget till att skapa ”förutsättningar för utvecklingen av en effektiv kärnindustri som väsentligt ökar energiproduktionen”. Detta mål upprepas även i artikel 1 i Euratomfördraget, där det fastställs att ”gemenskapen ska ha till uppgift att genom att skapa de förutsättningar som behövs för en snabb organisation och tillväxt av kärnenergiindustrierna bidra till en höjning av levnadsstandarden i medlemsstaterna [...]”. |
| --- | --- |

(370)

Såsom kommissionen bekräftat i tidigare beslut (46) syftar Euratomfördraget till att skapa ”förutsättningar för utvecklingen av en effektiv kärnindustri som väsentligt ökar energiproduktionen”. Detta mål upprepas även i artikel 1 i Euratomfördraget, där det fastställs att ”gemenskapen ska ha till uppgift att genom att skapa de förutsättningar som behövs för en snabb organisation och tillväxt av kärnenergiindustrierna bidra till en höjning av levnadsstandarden i medlemsstaterna [...]”.

| (371) | Det är på denna grund som Europeiska atomenergigemenskapen inrättas genom Euratomfördraget och tilldelas de instrument och ansvarsområden som krävs för att målen ska kunna uppnås. Kommissionen ska se till att Euratomfördragets bestämmelser tillämpas. |
| --- | --- |

(371)

Det är på denna grund som Europeiska atomenergigemenskapen inrättas genom Euratomfördraget och tilldelas de instrument och ansvarsområden som krävs för att målen ska kunna uppnås. Kommissionen ska se till att Euratomfördragets bestämmelser tillämpas.

| (372) | Enligt artikel 2 c i Euratomfördraget ska medlemsstaterna ”underlätta investeringar och särskilt genom att uppmuntra initiativ från företagens sida, säkerställa att viktiga anläggningar som behövs för utvecklingen av kärnenergin inom gemenskapen kommer till stånd”. Enligt artikel 40 i samma fördrag ska gemenskapen i vägledande syfte offentliggöra program som ska behandla ”de investeringar av alla slag som krävs för att uppnå dessa mål”. |
| --- | --- |

(372)

Enligt artikel 2 c i Euratomfördraget ska medlemsstaterna ”underlätta investeringar och särskilt genom att uppmuntra initiativ från företagens sida, säkerställa att viktiga anläggningar som behövs för utvecklingen av kärnenergin inom gemenskapen kommer till stånd”. Enligt artikel 40 i samma fördrag ska gemenskapen i vägledande syfte offentliggöra program som ska behandla ”de investeringar av alla slag som krävs för att uppnå dessa mål”.

| (373) | Enligt kommissionens bedömning bidrar åtgärden till långsiktig försörjningstrygghet, särskilt baserat på kapacitetsprognoser och den roll som HPC-anläggningens elproduktion kommer att spela när anläggningen väl tas i drift. |
| --- | --- |

(373)

Enligt kommissionens bedömning bidrar åtgärden till långsiktig försörjningstrygghet, särskilt baserat på kapacitetsprognoser och den roll som HPC-anläggningens elproduktion kommer att spela när anläggningen väl tas i drift.

| (374) | Kommissionen anser därför att stödåtgärderna för främjande av kärnenergi syftar till att uppnå ett mål av allmänt intresse, samtidigt som de kan bidra till målen för diversifiering och försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(374)

Kommissionen anser därför att stödåtgärderna för främjande av kärnenergi syftar till att uppnå ett mål av allmänt intresse, samtidigt som de kan bidra till målen för diversifiering och försörjningstrygghet.

9.3   MARKNADSMISSLYCKANDEN OCH BEHOVET AV STATLIGT INGRIPANDE

| (375) | I sitt beslut att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen åsikten att kärnenergi nödvändigtvis drabbas av marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- |

(375)

I sitt beslut att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen åsikten att kärnenergi nödvändigtvis drabbas av marknadsmisslyckanden.

| (376) | Kommissionen hänvisade särskilt till andra befintliga instrument för minskning av koldioxidutsläpp (såsom ETS) och påpekade att det är uppenbart att kärnenergi är en kommersiellt lönsam verksamhet. Kommissionen påpekade också att om ett marknadsmisslyckande skulle föreligga kan det bero på svårigheter att anskaffa tillräckliga medel på grund av de enorma kostnaderna, vilket förefaller lösas på lämpligt sätt genom tillhandahållandet av en kreditgaranti, utan behov av andra instrument. |
| --- | --- |

(376)

Kommissionen hänvisade särskilt till andra befintliga instrument för minskning av koldioxidutsläpp (såsom ETS) och påpekade att det är uppenbart att kärnenergi är en kommersiellt lönsam verksamhet. Kommissionen påpekade också att om ett marknadsmisslyckande skulle föreligga kan det bero på svårigheter att anskaffa tillräckliga medel på grund av de enorma kostnaderna, vilket förefaller lösas på lämpligt sätt genom tillhandahållandet av en kreditgaranti, utan behov av andra instrument.

| (377) | Kommissionen bedömde frågan om eventuella marknadsmisslyckanden genom att granska de belägg som lämnats av uppgiftslämnarna och genom att göra en omfattande ekonomisk analys (47). |
| --- | --- |

(377)

Kommissionen bedömde frågan om eventuella marknadsmisslyckanden genom att granska de belägg som lämnats av uppgiftslämnarna och genom att göra en omfattande ekonomisk analys (47).

| (378) | Det ligger något i Förenade kungarikets påstående om att återstående marknadsmisslyckanden kan uppstå när det gäller koldioxidutsläpp på lång sikt eftersom det inte finns några långsiktiga prissignaler för koldioxid och det inte heller finns ett tillräckligt exakt och stabilt regelverk för koldioxidminskningar på lång sikt. Detta argument motiverar något slag av statligt inbegripande för att främja koldioxidsnål produktion, vilket inbegriper kärnkraft. |
| --- | --- |

(378)

Det ligger något i Förenade kungarikets påstående om att återstående marknadsmisslyckanden kan uppstå när det gäller koldioxidutsläpp på lång sikt eftersom det inte finns några långsiktiga prissignaler för koldioxid och det inte heller finns ett tillräckligt exakt och stabilt regelverk för koldioxidminskningar på lång sikt. Detta argument motiverar något slag av statligt inbegripande för att främja koldioxidsnål produktion, vilket inbegriper kärnkraft.

| (379) | Argumenten om att trygg elförsörjning inte är lämpligt prissatt och att privata investeringsbeslut rörande elproduktion kanske inte når upp till en optimal social situation förefaller vara befogade. |
| --- | --- |

(379)

Argumenten om att trygg elförsörjning inte är lämpligt prissatt och att privata investeringsbeslut rörande elproduktion kanske inte når upp till en optimal social situation förefaller vara befogade.

| (380) | Dessa två potentiella marknadsmisslyckanden förefaller dock inte motivera investeringar speciellt i kärnkraftsproduktion, utan investeringar i koldioxidsnål produktion mer allmänt, respektive avhjälpande åtgärder för att internalisera de positiva externaliteterna av tillgång på el. Det senare marknadsmisslyckandet hanteras särskilt genom inrättandet av en kapacitetsmekanism. Kommissionen godkände Förenade kungarikets åtgärd för en kapacitetsmarknad i sitt beslut av den 23 juli 2014 (48). |
| --- | --- |

(380)

Dessa två potentiella marknadsmisslyckanden förefaller dock inte motivera investeringar speciellt i kärnkraftsproduktion, utan investeringar i koldioxidsnål produktion mer allmänt, respektive avhjälpande åtgärder för att internalisera de positiva externaliteterna av tillgång på el. Det senare marknadsmisslyckandet hanteras särskilt genom inrättandet av en kapacitetsmekanism. Kommissionen godkände Förenade kungarikets åtgärd för en kapacitetsmarknad i sitt beslut av den 23 juli 2014 (48).

| (381) | Det finns dock två marknadsmisslyckanden som är mer relevanta just för kärnenergi. |
| --- | --- |

(381)

Det finns dock två marknadsmisslyckanden som är mer relevanta just för kärnenergi.

| (382) | För det första är investeringar i kärnenergi utsatta för en betydande risk med tanke på kombinationen av höga initiala kapitalkostnader, långa anläggningstider och en lång drifttid för att återhämta investeringskostnaderna. Avsaknaden av marknadsbaserade finansiella instrument och andra typer av kontrakt för att skydda mot sådana betydande risker utgör ett marknadsmisslyckande som är specifikt för ett fåtal tekniker, bland annat kärnenergi. De instrument som för närvarande finns tillgängliga från marknaden ger inte tidsfrister längre än 10 eller 15 år, varken i form av långfristiga kontrakt eller som risksäkringsinstrument. |
| --- | --- |

(382)

För det första är investeringar i kärnenergi utsatta för en betydande risk med tanke på kombinationen av höga initiala kapitalkostnader, långa anläggningstider och en lång drifttid för att återhämta investeringskostnaderna. Avsaknaden av marknadsbaserade finansiella instrument och andra typer av kontrakt för att skydda mot sådana betydande risker utgör ett marknadsmisslyckande som är specifikt för ett fåtal tekniker, bland annat kärnenergi. De instrument som för närvarande finns tillgängliga från marknaden ger inte tidsfrister längre än 10 eller 15 år, varken i form av långfristiga kontrakt eller som risksäkringsinstrument.

| (383) | Kärnenergiproduktion har ytterst långa och komplexa livscykler till skillnad från de flesta andra energiinfrastrukturer och de flesta infrastrukturinvesteringar i allmänhet. Det tar vanligen åtta till tio år att bygga en kärnkraftsanläggning, kostnaderna uppstår innan några intäkter genereras och investeraren bär hela risken. Drifttiden är 60 år och under denna tid genererar kärnkraftsanläggningar intäkter, men intäkterna är samtidigt beroende av den osäkra utvecklingen av grossistpriserna. Den påföljande avvecklingsperioden kan vara i 40 år och medel måste anslås för stängningen av anläggningen. Högaktivt kärnavfall lagras och hanteras vanligen på anläggningen före transport till slutförvaringsplasten, där avfallet förväntas lagras i tusentals år. |
| --- | --- |

(383)

Kärnenergiproduktion har ytterst långa och komplexa livscykler till skillnad från de flesta andra energiinfrastrukturer och de flesta infrastrukturinvesteringar i allmänhet. Det tar vanligen åtta till tio år att bygga en kärnkraftsanläggning, kostnaderna uppstår innan några intäkter genereras och investeraren bär hela risken. Drifttiden är 60 år och under denna tid genererar kärnkraftsanläggningar intäkter, men intäkterna är samtidigt beroende av den osäkra utvecklingen av grossistpriserna. Den påföljande avvecklingsperioden kan vara i 40 år och medel måste anslås för stängningen av anläggningen. Högaktivt kärnavfall lagras och hanteras vanligen på anläggningen före transport till slutförvaringsplasten, där avfallet förväntas lagras i tusentals år.

| (384) | För det andra finns det en risk för (främst politiskt motiverade) avbrott när investeringen väl har gjorts och investeraren har en svagare förhandlingsposition. Med hänsyn till att kärnteknik är kontroversiell kan olika regeringar ha olika inställningar till om kärnkraft är önskvärt, vilket kan öka osäkerheten för privata investerare. Kommissionen är inte övertygad om att dessa faktorer kan anses utgöra ett marknadsmisslyckande, men inser att de kan försvåra investeringar i ny kärnkraft, särskilt med tanke på den långa tidsplaneringen för anläggande, drift och avveckling av kärnkraftsanläggningar. |
| --- | --- |

(384)

För det andra finns det en risk för (främst politiskt motiverade) avbrott när investeringen väl har gjorts och investeraren har en svagare förhandlingsposition. Med hänsyn till att kärnteknik är kontroversiell kan olika regeringar ha olika inställningar till om kärnkraft är önskvärt, vilket kan öka osäkerheten för privata investerare. Kommissionen är inte övertygad om att dessa faktorer kan anses utgöra ett marknadsmisslyckande, men inser att de kan försvåra investeringar i ny kärnkraft, särskilt med tanke på den långa tidsplaneringen för anläggande, drift och avveckling av kärnkraftsanläggningar.

| (385) | Dessa problem är unika för kärnteknik. I princip alla tekniker kan drabbas av ett politiskt ”avbrott”, men med tanke på de längre tidsfristerna och de omfattande investeringarna kan kärnkraftsprojekt drabbas hårdare. Dessutom är riskdelning omöjlig på grund av de omfattande investeringarna via marknadsinstrument, vilket proportionellt sett slår hårdare mot kärnkraften än mot andra tekniker. |
| --- | --- |

(385)

Dessa problem är unika för kärnteknik. I princip alla tekniker kan drabbas av ett politiskt ”avbrott”, men med tanke på de längre tidsfristerna och de omfattande investeringarna kan kärnkraftsprojekt drabbas hårdare. Dessutom är riskdelning omöjlig på grund av de omfattande investeringarna via marknadsinstrument, vilket proportionellt sett slår hårdare mot kärnkraften än mot andra tekniker.

| (386) | Kommissionen övervägde även frågan om huruvida investeringar i ny kärnkraft skulle göras även i avsaknad av stöd. I modellarbetet användes ett antal olika kontrafaktiska scenarier med olika antaganden om priserna på fossila bränslen och det politiska klimatet utan CfD-instrument för ny kärnkraft (49). Förenade kungariket hävdar att modellarbete i sig, och särskilt över så långa tidsperioder, endast kan ge användbara indikationer baserat på den nödvändiga förenklingen av de verkliga förhållandena, men kommissionen anser att modellarbete ändå kan vara användbart som underlag för viktiga aspekter i bedömningen. |
| --- | --- |

(386)

Kommissionen övervägde även frågan om huruvida investeringar i ny kärnkraft skulle göras även i avsaknad av stöd. I modellarbetet användes ett antal olika kontrafaktiska scenarier med olika antaganden om priserna på fossila bränslen och det politiska klimatet utan CfD-instrument för ny kärnkraft (49). Förenade kungariket hävdar att modellarbete i sig, och särskilt över så långa tidsperioder, endast kan ge användbara indikationer baserat på den nödvändiga förenklingen av de verkliga förhållandena, men kommissionen anser att modellarbete ändå kan vara användbart som underlag för viktiga aspekter i bedömningen.

| (387) | I ett scenario där CfD-kontrakt finns tillgängliga för förnybara energikällor och CCS-teknik, men inte för kärnkraft, blir privata investeringar i ny kärnkraft enligt modellen inte ekonomiska förrän 2046. I ett scenario där inga CfD-instrument tillämpas och kapacitetsmarknaden införs skulle privata investeringsinitiativ i ny kärnkraft inte göras förrän 2037 enligt DECC:s centrala antaganden om priserna på fossila bränslen. Med höga priser på fossila bränslen kan nya beslut om investeringar i kärnkraft komma att fattas 2032, och med låga priser på fossila bränslen och stadiga koldioxidpriser kommer inga beslut att fattas alls före slutet av tidsgränsen för modellarbetet, dvs. 2049. |
| --- | --- |

(387)

I ett scenario där CfD-kontrakt finns tillgängliga för förnybara energikällor och CCS-teknik, men inte för kärnkraft, blir privata investeringar i ny kärnkraft enligt modellen inte ekonomiska förrän 2046. I ett scenario där inga CfD-instrument tillämpas och kapacitetsmarknaden införs skulle privata investeringsinitiativ i ny kärnkraft inte göras förrän 2037 enligt DECC:s centrala antaganden om priserna på fossila bränslen. Med höga priser på fossila bränslen kan nya beslut om investeringar i kärnkraft komma att fattas 2032, och med låga priser på fossila bränslen och stadiga koldioxidpriser kommer inga beslut att fattas alls före slutet av tidsgränsen för modellarbetet, dvs. 2049.

| (388) | Åtta ytterligare scenarier togs fram, som sedan ändrades i upp till åtta varianter. En sammanfattning av de viktigaste resultaten från ett urval scenarier ges i tabell 9 i bilagan. |
| --- | --- |

(388)

Åtta ytterligare scenarier togs fram, som sedan ändrades i upp till åtta varianter. En sammanfattning av de viktigaste resultaten från ett urval scenarier ges i tabell 9 i bilagan.

| (389) | Den viktigaste slutsatsen av modellarbetet är att det är mycket osäkert om privata investeringar i ny kärnkraft skulle göras i avsaknad av statligt stöd, med datum som sträcker sig från det tidiga 2030-talet fram till tidigast 2049. CfD-kontrakt för ny kärnkraft förefaller också bidra till att öka välfärden för samhället i allmänhet och konsumenterna i synnerhet, förutom om målen för minskning av koldioxidutsläpp avskrivs och bränslepriserna är låga. |
| --- | --- |

(389)

Den viktigaste slutsatsen av modellarbetet är att det är mycket osäkert om privata investeringar i ny kärnkraft skulle göras i avsaknad av statligt stöd, med datum som sträcker sig från det tidiga 2030-talet fram till tidigast 2049. CfD-kontrakt för ny kärnkraft förefaller också bidra till att öka välfärden för samhället i allmänhet och konsumenterna i synnerhet, förutom om målen för minskning av koldioxidutsläpp avskrivs och bränslepriserna är låga.

| (390) | Kommissionens analys bekräftar att det råder stor osäkerhet om huruvida marknaden skulle vara villig att investera i ny kärnkraft inom en realistisk tidsram. De belägg som lämnats och den analys som utförts är inte slutgiltiga, men de visar att med en rimligt hög förtroendenivå och med hänsyn till de oundvikliga begränsningar som kan uppstå under den aktuella tidsperioden kan rent kommersiella investeringar i ny kärnkraft inte göras i tid för att tillgodose de energipolitiska behov som Förenade kungariket kommer att ställas inför utan statligt stöd. |
| --- | --- |

(390)

Kommissionens analys bekräftar att det råder stor osäkerhet om huruvida marknaden skulle vara villig att investera i ny kärnkraft inom en realistisk tidsram. De belägg som lämnats och den analys som utförts är inte slutgiltiga, men de visar att med en rimligt hög förtroendenivå och med hänsyn till de oundvikliga begränsningar som kan uppstå under den aktuella tidsperioden kan rent kommersiella investeringar i ny kärnkraft inte göras i tid för att tillgodose de energipolitiska behov som Förenade kungariket kommer att ställas inför utan statligt stöd.

| (391) | De alternativa mekanismer som finns att tillgå är dessutom otillräckliga för att stimulera investeringar i ny kärnkraft. Vare sig minimipriset för kol eller kapacitetsmarknaden är tillräckliga för att generera investeringar i kärnenergi. Kärnkraftsoperatörer får endast delta på kapacitetsmarknaden om de avstår från andra stödformer, bland annat CdF-kontrakt och kreditgarantier, och kapacitetsmarknaden erbjuder alltför korta tidsfrister för att garantera investeringar i kärnenergi. Minimipriset för kol ger inte heller tillräcklig säkerhet när det gäller framtida grossistpriser för att investeringar av den omfattning och varaktighet som krävs för kärnkraft ska kunna realiseras. Baserat på det utförda modellarbetet skulle andra stödformer inte vara tillräckliga för att säkra investeringar i ny kärnkraft inom en realistisk tidsfrist och enligt Förenade kungarikets behov. Ingen av stödåtgärderna inriktas på att lösa problemen med den starka osäkerheten i grossistpriserna, det faktum att riskerna inte kan säkras och att långfristiga avtal inte kan ingås. |
| --- | --- |

(391)

De alternativa mekanismer som finns att tillgå är dessutom otillräckliga för att stimulera investeringar i ny kärnkraft. Vare sig minimipriset för kol eller kapacitetsmarknaden är tillräckliga för att generera investeringar i kärnenergi. Kärnkraftsoperatörer får endast delta på kapacitetsmarknaden om de avstår från andra stödformer, bland annat CdF-kontrakt och kreditgarantier, och kapacitetsmarknaden erbjuder alltför korta tidsfrister för att garantera investeringar i kärnenergi. Minimipriset för kol ger inte heller tillräcklig säkerhet när det gäller framtida grossistpriser för att investeringar av den omfattning och varaktighet som krävs för kärnkraft ska kunna realiseras. Baserat på det utförda modellarbetet skulle andra stödformer inte vara tillräckliga för att säkra investeringar i ny kärnkraft inom en realistisk tidsfrist och enligt Förenade kungarikets behov. Ingen av stödåtgärderna inriktas på att lösa problemen med den starka osäkerheten i grossistpriserna, det faktum att riskerna inte kan säkras och att långfristiga avtal inte kan ingås.

| (392) | Av de skäl som anges ovan och i den mån investeringar i ny kärnkraft syftar till att nå det mål av allmänt intresse för EU som anges i avsnitt 9.2, drar kommissionen slutsatsen att de föreslagna stödåtgärderna är nödvändiga med hänsyn till denna specifika typ av investering i ny kärnkraft och de rådande förhållandena på finansmarknaderna i Förenade kungariket vid tidpunkten för detta beslut. |
| --- | --- |

(392)

Av de skäl som anges ovan och i den mån investeringar i ny kärnkraft syftar till att nå det mål av allmänt intresse för EU som anges i avsnitt 9.2, drar kommissionen slutsatsen att de föreslagna stödåtgärderna är nödvändiga med hänsyn till denna specifika typ av investering i ny kärnkraft och de rådande förhållandena på finansmarknaderna i Förenade kungariket vid tidpunkten för detta beslut.

9.4   LÄMPLIGA INSTRUMENT OCH STIMULANSEFFEKT

| (393) | I sitt beslut att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen om CfD-kontraktet kunde anses vara ett lämpligt instrument för att tillhandahålla statligt stöd, eftersom det tränger ut prissignalen och stör marknadens nuvarande utformning, där elproduktion är en konkurrensutsatt marknad och investeringar sker utifrån framtida intäkter från försäljning av el på grossistmarknaden. |
| --- | --- |

(393)

I sitt beslut att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen om CfD-kontraktet kunde anses vara ett lämpligt instrument för att tillhandahålla statligt stöd, eftersom det tränger ut prissignalen och stör marknadens nuvarande utformning, där elproduktion är en konkurrensutsatt marknad och investeringar sker utifrån framtida intäkter från försäljning av el på grossistmarknaden.

| (394) | Kommissionen ifrågasatte också åtgärdens varaktighet och att den ger intäktsskydd i den bemärkelsen att den bidrar till att undanröja prisrisken, vilket förstärks ytterligare när CfD-kontraktet tillämpas i kombination med en kreditgaranti. Kommissionen uttryckte dessutom tvivel över att det saknades ett öppet och transparent upphandlingsförfarande, vilket bland annat inkräktade på teknikneutraliteten eftersom det öppnade för privata förhandlingar mellan Förenade kungariket och EDF om ett projekt som baserades på en specifik teknik. |
| --- | --- |

(394)

Kommissionen ifrågasatte också åtgärdens varaktighet och att den ger intäktsskydd i den bemärkelsen att den bidrar till att undanröja prisrisken, vilket förstärks ytterligare när CfD-kontraktet tillämpas i kombination med en kreditgaranti. Kommissionen uttryckte dessutom tvivel över att det saknades ett öppet och transparent upphandlingsförfarande, vilket bland annat inkräktade på teknikneutraliteten eftersom det öppnade för privata förhandlingar mellan Förenade kungariket och EDF om ett projekt som baserades på en specifik teknik.

| (395) | Förenade kungarikets argument till stöd för CfD-kontraktet rör de marknadsmisslyckanden som beskrivs i avsnitt 9.3, främst att privata investerare inte kan dela eller överföra prisvolatilitetsriskerna på ett effektivt sätt under de rådande omständigheterna på grund av de ofullständiga risköverföringsmarknaderna. |
| --- | --- |

(395)

Förenade kungarikets argument till stöd för CfD-kontraktet rör de marknadsmisslyckanden som beskrivs i avsnitt 9.3, främst att privata investerare inte kan dela eller överföra prisvolatilitetsriskerna på ett effektivt sätt under de rådande omständigheterna på grund av de ofullständiga risköverföringsmarknaderna.

| (396) | I den utsträckning dessa långsiktiga kapitalmarknadsmisslyckanden förekommer skulle en kreditgaranti i sig inte vara tillräcklig för att stimulera investeringar i ny kärnkraft eftersom kreditgarantin endast bidrar till att tillgodose skuldbehovet för projektet, men inte till att lösa de särskilda problemen i samband med kärnenergi, t.ex. risker i samband med anläggandet och anläggningarnas långa och komplexa livscykel. Kreditgarantin ger investeraren möjlighet att anskaffa lånat kapital, medan CfD-kontraktet gör att investeraren kan anslå eget kapital till projektet. Kreditgarantin baseras dessutom på CfD-kontraktet och är direkt kopplad till detta eftersom förekomsten av ett CfD-kontrakt spelar in i projektets kreditvärdering. Endast de garanterade intäkterna enligt CfD-kontraktet kan uppväga projektets långsiktiga riskprofil. |
| --- | --- |

(396)

I den utsträckning dessa långsiktiga kapitalmarknadsmisslyckanden förekommer skulle en kreditgaranti i sig inte vara tillräcklig för att stimulera investeringar i ny kärnkraft eftersom kreditgarantin endast bidrar till att tillgodose skuldbehovet för projektet, men inte till att lösa de särskilda problemen i samband med kärnenergi, t.ex. risker i samband med anläggandet och anläggningarnas långa och komplexa livscykel. Kreditgarantin ger investeraren möjlighet att anskaffa lånat kapital, medan CfD-kontraktet gör att investeraren kan anslå eget kapital till projektet. Kreditgarantin baseras dessutom på CfD-kontraktet och är direkt kopplad till detta eftersom förekomsten av ett CfD-kontrakt spelar in i projektets kreditvärdering. Endast de garanterade intäkterna enligt CfD-kontraktet kan uppväga projektets långsiktiga riskprofil.

| (397) | Kommissionen godtog redan i sitt beslut av den 23 juli 2014 att ett CfD-kontrakt kan vara ett lämpligt instrument för att stödja koldioxidsnåla tekniker, särskilt teknik för förnybara energikällor (50). |
| --- | --- |

(397)

Kommissionen godtog redan i sitt beslut av den 23 juli 2014 att ett CfD-kontrakt kan vara ett lämpligt instrument för att stödja koldioxidsnåla tekniker, särskilt teknik för förnybara energikällor (50).

| (398) | CfD-kontraktet inriktas tydligt på behovet av att tillhandahålla prisstabilitet och förutsägbarhet för projektet och hög avkastning på kapitalet, vilket är särskilt viktigt för investeringar av denna omfattning och varaktighet och därför är en avgörande faktor för att möjliggöra investeringen. I denna bemärkelse bidrar CdF-kontraktet till att hantera de marknadsmisslyckanden som anges ovan. |
| --- | --- |

(398)

CfD-kontraktet inriktas tydligt på behovet av att tillhandahålla prisstabilitet och förutsägbarhet för projektet och hög avkastning på kapitalet, vilket är särskilt viktigt för investeringar av denna omfattning och varaktighet och därför är en avgörande faktor för att möjliggöra investeringen. I denna bemärkelse bidrar CdF-kontraktet till att hantera de marknadsmisslyckanden som anges ovan.

| (399) | De kompletterande villkor som är specifika för HPC-anläggningens CfD-kontrakt och ministeriets avtal, särskilt de ersättningar som beviljas i händelse av politiska eller rättsliga former av diskriminerande behandling av kärnteknik, bidrar i sin tur till att hantera de ytterligare risker som kan anses vara specifika för kärnkraft, dvs. risken för avbrott i investeringen till följd av ändringar av den rättsliga ramen, till exempel av politiska orsaker. |
| --- | --- |

(399)

De kompletterande villkor som är specifika för HPC-anläggningens CfD-kontrakt och ministeriets avtal, särskilt de ersättningar som beviljas i händelse av politiska eller rättsliga former av diskriminerande behandling av kärnteknik, bidrar i sin tur till att hantera de ytterligare risker som kan anses vara specifika för kärnkraft, dvs. risken för avbrott i investeringen till följd av ändringar av den rättsliga ramen, till exempel av politiska orsaker.

| (400) | Med tanke på målet för stödåtgärderna, dvs. investeringar i kärnenergi, anser kommissionen att ett öppet upphandlingsförfarande med deltagande av fler elproduktionstekniker inte skulle ha varit lämpligt med tanke på den tidsram Förenade kungariket behövde. |
| --- | --- |

(400)

Med tanke på målet för stödåtgärderna, dvs. investeringar i kärnenergi, anser kommissionen att ett öppet upphandlingsförfarande med deltagande av fler elproduktionstekniker inte skulle ha varit lämpligt med tanke på den tidsram Förenade kungariket behövde.

| (401) | I det öppna förfarande för intresseanmälan som inleddes av Förenade kungariket var det bara EDF som lämnade in ett investeringsförslag. Förenade kungariket har lämnat belägg (51) för att det inte fanns något annat projekt som kunde konkurrera med HPC vid tidpunkten för förhandlingarna med EDF. Med tanke på kärnteknikens särskilda egenskaper är förhandskostnaderna betydande och endast ett fåtal aktörer har den kunskap och ekonomiska styrka som krävs för att göra investeringar i den storleksordning som HPC-anläggningen kräver. Förenade kungariket förklarade att man skulle ha föredragit konkurrenstryck mellan anbudsgivarna, men att det inte fanns några andra fasta anbud för ny kärnkraft. |
| --- | --- |

(401)

I det öppna förfarande för intresseanmälan som inleddes av Förenade kungariket var det bara EDF som lämnade in ett investeringsförslag. Förenade kungariket har lämnat belägg (51) för att det inte fanns något annat projekt som kunde konkurrera med HPC vid tidpunkten för förhandlingarna med EDF. Med tanke på kärnteknikens särskilda egenskaper är förhandskostnaderna betydande och endast ett fåtal aktörer har den kunskap och ekonomiska styrka som krävs för att göra investeringar i den storleksordning som HPC-anläggningen kräver. Förenade kungariket förklarade att man skulle ha föredragit konkurrenstryck mellan anbudsgivarna, men att det inte fanns några andra fasta anbud för ny kärnkraft.

| (402) | Kommissionen inser att situationen för kärnenergi generellt är annorlunda jämfört med andra tekniker när det gäller de krav som investerarna måste uppfylla. Det finns helt enkelt inga projekt som har lika långa och stora investeringar som kärnkraftsanläggningar. HPC-projektet är mycket säreget. Det är ett infrastrukturprojekt av nästan exempellös omfattning, såväl inom energisektorn som inom andra sektorer. Kommissionen inser därför att ett upphandlingsförfarande i detta fall inte skulle ha gett meningsfulla resultat med tanke på projektets begränsningar. |
| --- | --- |

(402)

Kommissionen inser att situationen för kärnenergi generellt är annorlunda jämfört med andra tekniker när det gäller de krav som investerarna måste uppfylla. Det finns helt enkelt inga projekt som har lika långa och stora investeringar som kärnkraftsanläggningar. HPC-projektet är mycket säreget. Det är ett infrastrukturprojekt av nästan exempellös omfattning, såväl inom energisektorn som inom andra sektorer. Kommissionen inser därför att ett upphandlingsförfarande i detta fall inte skulle ha gett meningsfulla resultat med tanke på projektets begränsningar.

| (403) | Kommissionen anser även att tillhandahållandet av CfD-kontraktet för investering i ny kärnkraft inte är alltför diskriminerande mot andra tekniker, och att kontraktet inte är mer förmånligt för ny kärnkraft än för andra tekniker. Även andra tekniker kan stödjas av CfD-kontrakt med samma typ av instrument, naturligtvis med nödvändiga justeringar för skillnaderna mellan teknikerna (t.ex. ministeriets avtal eller omförhandling av driftskostnaderna). |
| --- | --- |

(403)

Kommissionen anser även att tillhandahållandet av CfD-kontraktet för investering i ny kärnkraft inte är alltför diskriminerande mot andra tekniker, och att kontraktet inte är mer förmånligt för ny kärnkraft än för andra tekniker. Även andra tekniker kan stödjas av CfD-kontrakt med samma typ av instrument, naturligtvis med nödvändiga justeringar för skillnaderna mellan teknikerna (t.ex. ministeriets avtal eller omförhandling av driftskostnaderna).

| (404) | Många tekniker för förnybar energi är varierande, vilket innebär att de inte är ett lämpligt alternativ till en baslastteknik som kärnenergi. Såsom förklaras i skäl 199 motsvarar den kapacitetsersättning som HPC-projektet förväntas täcka 14 GW landbaserad vindkraft eller 11 GW havsbaserad vindkraft, vilket knappast kan tillhandahållas inom samma tidsram. |
| --- | --- |

(404)

Många tekniker för förnybar energi är varierande, vilket innebär att de inte är ett lämpligt alternativ till en baslastteknik som kärnenergi. Såsom förklaras i skäl 199 motsvarar den kapacitetsersättning som HPC-projektet förväntas täcka 14 GW landbaserad vindkraft eller 11 GW havsbaserad vindkraft, vilket knappast kan tillhandahållas inom samma tidsram.

| (405) | CfD-kontraktet för ny kärnkraft är inte heller diskriminerande gentemot andra kärnkraftsanläggningar, som inte behöver incitament för att byggas och som i alla händelser byggdes under andra förhållanden än de som råder i dag, t.ex. före marknadsavregleringen. |
| --- | --- |

(405)

CfD-kontraktet för ny kärnkraft är inte heller diskriminerande gentemot andra kärnkraftsanläggningar, som inte behöver incitament för att byggas och som i alla händelser byggdes under andra förhållanden än de som råder i dag, t.ex. före marknadsavregleringen.

| (406) | Inom gränserna för detta särskilda ärende och projekt drar kommissionen därför slutsatsen att CfD-kontraktet, i kombination med kreditgarantin och ministeriets avtal såsom de strukturerats i de anmälda åtgärderna, utgör lämpliga instrument för att tillhandahålla stöd och ger stödmottagaren en lämplig stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(406)

Inom gränserna för detta särskilda ärende och projekt drar kommissionen därför slutsatsen att CfD-kontraktet, i kombination med kreditgarantin och ministeriets avtal såsom de strukturerats i de anmälda åtgärderna, utgör lämpliga instrument för att tillhandahålla stöd och ger stödmottagaren en lämplig stimulanseffekt.

9.5   PROPORTIONALITET

| (407) | I beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen huruvida avkastningsgraden är proportionell med tanke på kombinationen av CfD-kontraktet, kreditgarantin och andra riskbegränsande inslag i åtgärden, som förefaller kräva en betydligt lägre avkastningsgrad än den som beviljades NNBG på grund av lägre risk. CfD-kontraktet i sig eliminerar i stort sett marknadsprisrisken och syftet med åtgärden är att skydda investeraren från ett antal händelser genom att tillhandahålla ersättning. |
| --- | --- |

(407)

I beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen huruvida avkastningsgraden är proportionell med tanke på kombinationen av CfD-kontraktet, kreditgarantin och andra riskbegränsande inslag i åtgärden, som förefaller kräva en betydligt lägre avkastningsgrad än den som beviljades NNBG på grund av lägre risk. CfD-kontraktet i sig eliminerar i stort sett marknadsprisrisken och syftet med åtgärden är att skydda investeraren från ett antal händelser genom att tillhandahålla ersättning.

| (408) | I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen dessutom tvivel rörande den eventuellt höga avkastningsgraden och stödmottagarens möjlighet att göra oförutsedda vinster om antagandena visar sig vara felaktiga. |
| --- | --- |

(408)

I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen dessutom tvivel rörande den eventuellt höga avkastningsgraden och stödmottagarens möjlighet att göra oförutsedda vinster om antagandena visar sig vara felaktiga.

| (409) | Det finns tre huvudsakliga proportionalitetsproblem med den åtgärd som Förenade kungariket vill genomföra som är relevanta för kommissionen att bedöma. |
| --- | --- |

(409)

Det finns tre huvudsakliga proportionalitetsproblem med den åtgärd som Förenade kungariket vill genomföra som är relevanta för kommissionen att bedöma.

| (410) | För det första ansågs den planerade avkastningsgraden vara hög, vilket innebär att överkompensation inte kan uteslutas med tanke på kombinationen av Cfd-kontraktet och garantin i den anmälda åtgärden. När anläggningen väl har byggts kan den faktiskt anses utgöra en reglerad tillgång som ska drivas under CfD-kontraktets löptid, med ett relativt stabilt intäktsflöde. |
| --- | --- |

(410)

För det första ansågs den planerade avkastningsgraden vara hög, vilket innebär att överkompensation inte kan uteslutas med tanke på kombinationen av Cfd-kontraktet och garantin i den anmälda åtgärden. När anläggningen väl har byggts kan den faktiskt anses utgöra en reglerad tillgång som ska drivas under CfD-kontraktets löptid, med ett relativt stabilt intäktsflöde.

| (411) | För det andra leder CfD-kontraktet till att avkastningsgraden frikopplas från stödbeloppet. Lösenpriset kan sättas till en nivå som ger NNBG möjlighet att täcka sina kostnader och göra en rimlig vinst, men det avgör inte det stödbelopp som slutligen kommer att betalas ut, vilket även har samband med grossistpriserna. Detta innebär att prövningen av överkompensation bör tolkas som en prövning av intäktsgraden, i stället för att se på den totala stödnivån. |
| --- | --- |

(411)

För det andra leder CfD-kontraktet till att avkastningsgraden frikopplas från stödbeloppet. Lösenpriset kan sättas till en nivå som ger NNBG möjlighet att täcka sina kostnader och göra en rimlig vinst, men det avgör inte det stödbelopp som slutligen kommer att betalas ut, vilket även har samband med grossistpriserna. Detta innebär att prövningen av överkompensation bör tolkas som en prövning av intäktsgraden, i stället för att se på den totala stödnivån.

| (412) | För det tredje är det inte säkert att högre vinster än väntat efter det att anläggningen har byggts kommer att gynna konsumenterna, minska intäktsgraden till ett minimum och maximera den allmänna välfärden. |
| --- | --- |

(412)

För det tredje är det inte säkert att högre vinster än väntat efter det att anläggningen har byggts kommer att gynna konsumenterna, minska intäktsgraden till ett minimum och maximera den allmänna välfärden.

| (413) | De följande avsnitten innehåller en bedömning av dessa kriterier mot kreditgarantin, CfD-kontraktet och intäktsgraden, innan slutliga slutsatser dras om hela stödpaketet. |
| --- | --- |

(413)

De följande avsnitten innehåller en bedömning av dessa kriterier mot kreditgarantin, CfD-kontraktet och intäktsgraden, innan slutliga slutsatser dras om hela stödpaketet.

9.5.1   Kreditgarantin

| (414) | De obligationer som ska emitteras av emittenten kommer att stödjas av kreditgarantin enligt beskrivningen i avsnitt 2.2. |
| --- | --- |

(414)

De obligationer som ska emitteras av emittenten kommer att stödjas av kreditgarantin enligt beskrivningen i avsnitt 2.2.

| (415) | Kommissionen utvärderade den metod för kreditgarantin som initialt användes av IUK. Enligt denna metod utgörs räntan av genomsnittet av tre indikatorer vid tidpunkten för det kommersiella slutförandet av den totala finansieringen, dock minst på 225 räntepunkter. Förenade kungariket framhöll att räntan på kreditgarantin per den 21 augusti 2014 hade fastställts till 250 räntepunkter (genomsnittet av 263, 243 respektive 245 räntepunkter) (52). |
| --- | --- |

(415)

Kommissionen utvärderade den metod för kreditgarantin som initialt användes av IUK. Enligt denna metod utgörs räntan av genomsnittet av tre indikatorer vid tidpunkten för det kommersiella slutförandet av den totala finansieringen, dock minst på 225 räntepunkter. Förenade kungariket framhöll att räntan på kreditgarantin per den 21 augusti 2014 hade fastställts till 250 räntepunkter (genomsnittet av 263, 243 respektive 245 räntepunkter) (52).

| (416) | I avsaknad av direkt observerade marknadsräntor för (tillräckliga) kreditgarantier som säkrar liknande typer av risker måste kommissionen förlita sig till alternativa metoder för att fastställa en garantiränta på marknadsvillkor. Den första metoden är den så kallade förväntad förlust-metoden. Enligt denna metod kopplas företagets affärsplan till dess kapitalstruktur i olika scenarier, vilket ger en sannolikhet för betalningsinställelse. En alternativ metod är att göra en jämförande analys av kreditgarantin mot marknadspriserna för jämförbara instrument med en liknande kreditrisk. |
| --- | --- |

(416)

I avsaknad av direkt observerade marknadsräntor för (tillräckliga) kreditgarantier som säkrar liknande typer av risker måste kommissionen förlita sig till alternativa metoder för att fastställa en garantiränta på marknadsvillkor. Den första metoden är den så kallade förväntad förlust-metoden. Enligt denna metod kopplas företagets affärsplan till dess kapitalstruktur i olika scenarier, vilket ger en sannolikhet för betalningsinställelse. En alternativ metod är att göra en jämförande analys av kreditgarantin mot marknadspriserna för jämförbara instrument med en liknande kreditrisk.

| (417) | På grundval av Förenade kungarikets inlagor och sin egen analys konstaterade kommissionen att det fanns allvarliga skäl att anta att den initialt föreslagna minimiräntan för kreditgarantin (225 räntepunkter) och räntan per den 26 augusti 2014 (250 räntepunkter) var lägre än marknadsräntorna. Denna slutsats grundades på två undersökningar: för det första de metoder som användes för att fastställa räntan och för det andra den kreditvärdering som Förenade kungariket föreslagit för kreditgarantin. |
| --- | --- |

(417)

På grundval av Förenade kungarikets inlagor och sin egen analys konstaterade kommissionen att det fanns allvarliga skäl att anta att den initialt föreslagna minimiräntan för kreditgarantin (225 räntepunkter) och räntan per den 26 augusti 2014 (250 räntepunkter) var lägre än marknadsräntorna. Denna slutsats grundades på två undersökningar: för det första de metoder som användes för att fastställa räntan och för det andra den kreditvärdering som Förenade kungariket föreslagit för kreditgarantin.

9.5.1.1   Metoder för kreditgarantins ränta

| (418) | I avsaknad av marknadspriser för liknande instrument fick kommissionen förslag på två metoder för att bedöma kreditgarantins ränta. |
| --- | --- |

(418)

I avsaknad av marknadspriser för liknande instrument fick kommissionen förslag på två metoder för att bedöma kreditgarantins ränta.

| (419) | Den första metoden är den så kallade metoden för prissättning för referensvärdet, som beskrivs närmare i finansdepartementets svar av den 26 augusti, den 5 september, den 12 september och den 19 september 2014. Utgångspunkten för denna analys är kreditpoängen, som motsvarar kreditbetyget BB+/Ba1 under anläggningsfasen. IUK anser att HPC-projektet till följd av de skuldskyddsmekanismer som byggts in i finansieringsavtalen skulle kunna få ett kreditbetyg motsvarande BB+/Ba1 under anläggningsperioden (53). |
| --- | --- |

(419)

Den första metoden är den så kallade metoden för prissättning för referensvärdet, som beskrivs närmare i finansdepartementets svar av den 26 augusti, den 5 september, den 12 september och den 19 september 2014. Utgångspunkten för denna analys är kreditpoängen, som motsvarar kreditbetyget BB+/Ba1 under anläggningsfasen. IUK anser att HPC-projektet till följd av de skuldskyddsmekanismer som byggts in i finansieringsavtalen skulle kunna få ett kreditbetyg motsvarande BB+/Ba1 under anläggningsperioden (53).

| (420) | Enligt bilaga B (information om referensvärden), som ger en översikt av varje uppsättning referensvärden, varierar räntan mellan 243 räntepunkter (med användning av referensvärden för företagsskulder) och 263 räntepunkter (med användning av banklån för projektfinansiering). |
| --- | --- |

(420)

Enligt bilaga B (information om referensvärden), som ger en översikt av varje uppsättning referensvärden, varierar räntan mellan 243 räntepunkter (med användning av referensvärden för företagsskulder) och 263 räntepunkter (med användning av banklån för projektfinansiering).

| (421) | IUK presenterade också genomsnittliga CDS-spreadar för enheter med kreditbetyget BB+ som ingår i indexet iTraxx Europe XOver (tioårig löptid) (54), inklusive 60 komponenter som ska vara ”borderline” investeringsgrader, men som inbegriper enheter med kreditbetyg från BBB (med negativa utsikter) till CCC. Den genomsnittliga spreaden för de sju enheterna med kreditbetyget BB+ beräknades vara omkring 250 räntepunkter på det datum då kommissionen mottog uppgifterna. IUK ansåg att detta var en bekräftelse på att räntan på kreditgarantin borde vara 250 räntepunkter om den hade beräknats på respektive datum. |
| --- | --- |

(421)

IUK presenterade också genomsnittliga CDS-spreadar för enheter med kreditbetyget BB+ som ingår i indexet iTraxx Europe XOver (tioårig löptid) (54), inklusive 60 komponenter som ska vara ”borderline” investeringsgrader, men som inbegriper enheter med kreditbetyg från BBB (med negativa utsikter) till CCC. Den genomsnittliga spreaden för de sju enheterna med kreditbetyget BB+ beräknades vara omkring 250 räntepunkter på det datum då kommissionen mottog uppgifterna. IUK ansåg att detta var en bekräftelse på att räntan på kreditgarantin borde vara 250 räntepunkter om den hade beräknats på respektive datum.

| (422) | Det står emellertid inte klart om dessa index kan anses vara fullständiga referensvärden för HPC:s kreditgaranti eller ej. Indexet iTraxx Europe XOver kan visserligen användas som en utgångspunkt för att få fram räntan för Hinkley Point C, men de företag som har valts ut för indexet är endast företag med ”bättre” spekulativ värdering. Indexets löptid är tio år, vilket inte överensstämmer med HPC-anläggningens löptid och det finns ett stort antal CDS-spreadar som visar skillnader i kreditkvaliteten. |
| --- | --- |

(422)

Det står emellertid inte klart om dessa index kan anses vara fullständiga referensvärden för HPC:s kreditgaranti eller ej. Indexet iTraxx Europe XOver kan visserligen användas som en utgångspunkt för att få fram räntan för Hinkley Point C, men de företag som har valts ut för indexet är endast företag med ”bättre” spekulativ värdering. Indexets löptid är tio år, vilket inte överensstämmer med HPC-anläggningens löptid och det finns ett stort antal CDS-spreadar som visar skillnader i kreditkvaliteten.

| (423) | Kommissionen blev därför inte fullständigt övertygad av IUK:s bedömning, på grund av både det begränsade antalet referensvärden för projektfinansiering och urvalskriterierna, som väcker tvivel om referensvärdesanalysen. Tabell 16 i bilaga B ger en översikt av referensvärdena för projektfinansiering. |
| --- | --- |

(423)

Kommissionen blev därför inte fullständigt övertygad av IUK:s bedömning, på grund av både det begränsade antalet referensvärden för projektfinansiering och urvalskriterierna, som väcker tvivel om referensvärdesanalysen. Tabell 16 i bilaga B ger en översikt av referensvärdena för projektfinansiering.

| (424) | Den andra metoden är förväntad förlust-metoden. I en fullt utvecklad förväntad förlust-metod kopplas affärsmodellen till kapitalstrukturen i olika scenarier för att få fram sannolikhet för betalningsinställelse och motsvarande återvinningsbelopp för varje år av projektet. Sannolikheten för betalningsinställelse avspeglar sannolikheten för att företaget inte kan återbetala antingen räntan eller kapitalet. Detta gjordes dock inte för projektet. I stället visar modellen kreditgarantins nettonuvärde i vad som anses vara ett ”straffscenario” (55). |
| --- | --- |

(424)

Den andra metoden är förväntad förlust-metoden. I en fullt utvecklad förväntad förlust-metod kopplas affärsmodellen till kapitalstrukturen i olika scenarier för att få fram sannolikhet för betalningsinställelse och motsvarande återvinningsbelopp för varje år av projektet. Sannolikheten för betalningsinställelse avspeglar sannolikheten för att företaget inte kan återbetala antingen räntan eller kapitalet. Detta gjordes dock inte för projektet. I stället visar modellen kreditgarantins nettonuvärde i vad som anses vara ett ”straffscenario” (55).

| (425) | Med antagandet att räntan på kreditgarantin är 250 räntepunkter och ovannämnda ingångsantaganden visar proxymodellen för förväntad förlust-metoden ett positivt nettonuvärde för garantin. |
| --- | --- |

(425)

Med antagandet att räntan på kreditgarantin är 250 räntepunkter och ovannämnda ingångsantaganden visar proxymodellen för förväntad förlust-metoden ett positivt nettonuvärde för garantin.

| (426) | Kommissionen ansåg inte heller att resultaten av denna andra metod var fullständigt övertygande. Affärsplanen kopplas inte ihop med sannolikheten för betalningsinställelse i modellen. Sannolikheten för betalningsinställelse används i stället som indata för beräkningarna av nettonuvärde. |
| --- | --- |

(426)

Kommissionen ansåg inte heller att resultaten av denna andra metod var fullständigt övertygande. Affärsplanen kopplas inte ihop med sannolikheten för betalningsinställelse i modellen. Sannolikheten för betalningsinställelse används i stället som indata för beräkningarna av nettonuvärde.

| (427) | Kommissionen ansåg därför att dessa metoder kunde användas som underlag för dess bedömning, men att de inte fullständigt kunde motivera den föreslagna räntan på 250 räntepunkter. |
| --- | --- |

(427)

Kommissionen ansåg därför att dessa metoder kunde användas som underlag för dess bedömning, men att de inte fullständigt kunde motivera den föreslagna räntan på 250 räntepunkter.

9.5.1.2   Osäkerhet kring det interna kreditbetyget BB+/Ba1

| (428) | De två metoder som beskrivs ovan är nödvändiga för att fastställa såväl räntan som kreditpoängen för kreditgarantin. Kreditvärderingar kan användas för att jämföra olika kriterier för finansiella instrument, bland annat risken och främst prissättningen. |
| --- | --- |

(428)

De två metoder som beskrivs ovan är nödvändiga för att fastställa såväl räntan som kreditpoängen för kreditgarantin. Kreditvärderingar kan användas för att jämföra olika kriterier för finansiella instrument, bland annat risken och främst prissättningen.

| (429) | IUK anser att ett kreditbetyg motsvarande BB+/Ba1 kan uppnås för detta projekt. Det angivna betyget är varken en extern kreditvärdering eller en poängsättning som stöds av en kreditrapport. |
| --- | --- |

(429)

IUK anser att ett kreditbetyg motsvarande BB+/Ba1 kan uppnås för detta projekt. Det angivna betyget är varken en extern kreditvärdering eller en poängsättning som stöds av en kreditrapport.

| (430) | Kommissionen ansåg emellertid att kreditbetyget BB+ endast kunde användas som en referenspunkt på grund av osäkerheten kring kreditvärderingen av en så komplex kreditgaranti. |
| --- | --- |

(430)

Kommissionen ansåg emellertid att kreditbetyget BB+ endast kunde användas som en referenspunkt på grund av osäkerheten kring kreditvärderingen av en så komplex kreditgaranti.

| (431) | En av de största osäkerhetsfaktorerna är att projektet är föremål för en betydande ränterisk. Eftersom obligationer kommer att emitteras under anläggningsfasens första sju år råder det avsevärd osäkerhet kring räntan på statsobligationer vid emittering (56). Förenade kungarikets obligationer (statsobligationer) har löptider på 10, 20 och 30 år, vilket visar att nivåerna är historiskt låga (se diagram 1 i bilaga B). Bank of Englands prognoser för räntan på statsobligationer (kurvor för terminssäkrad ränta) visar på en ökning av de förväntade räntorna. |
| --- | --- |

(431)

En av de största osäkerhetsfaktorerna är att projektet är föremål för en betydande ränterisk. Eftersom obligationer kommer att emitteras under anläggningsfasens första sju år råder det avsevärd osäkerhet kring räntan på statsobligationer vid emittering (56). Förenade kungarikets obligationer (statsobligationer) har löptider på 10, 20 och 30 år, vilket visar att nivåerna är historiskt låga (se diagram 1 i bilaga B). Bank of Englands prognoser för räntan på statsobligationer (kurvor för terminssäkrad ränta) visar på en ökning av de förväntade räntorna.

| (432) | En andra osäkerhetsfaktor är de olika möjliga löptiderna för de HPC-relaterade obligationerna i motsats till de angivna referensvärdena. Löptiden för den garanterade skulden förväntas ha en vägd genomsnittlig livslängd på 27,4 år och obligationernas löptider sträcker sig från 8 till 41 år. Förenade kungarikets garanti förväntas gälla fram till sista löptidsdatum, vilket är upp till 41 år efter den finansiella transaktionens slutförande. Referensvärdesanalysen inriktas dock på instrument med löptider på upp till 10–15 år, främst beroende på att det finns referensvärden för prissättningen fram till dess. UIK har varskotts av obligationstecknare om att spreadkurvan är plan och ofta spegelvänd mellan löptider på 10 och 30 år. |
| --- | --- |

(432)

En andra osäkerhetsfaktor är de olika möjliga löptiderna för de HPC-relaterade obligationerna i motsats till de angivna referensvärdena. Löptiden för den garanterade skulden förväntas ha en vägd genomsnittlig livslängd på 27,4 år och obligationernas löptider sträcker sig från 8 till 41 år. Förenade kungarikets garanti förväntas gälla fram till sista löptidsdatum, vilket är upp till 41 år efter den finansiella transaktionens slutförande. Referensvärdesanalysen inriktas dock på instrument med löptider på upp till 10–15 år, främst beroende på att det finns referensvärden för prissättningen fram till dess. UIK har varskotts av obligationstecknare om att spreadkurvan är plan och ofta spegelvänd mellan löptider på 10 och 30 år.

| (433) | Kommissionen ansåg därför inte att beläggen för IUK:s föreslagna kreditbetyg var tillräckliga. Kommissionen beslutade att endast använda det föreslagna kreditbetyget som en referenspunkt, vilket återigen ledde till slutsatsen att den föreslagna räntan på 250 räntepunkter som ursprungligen anmäldes inte kunde anses vara fullständigt motiverad. |
| --- | --- |

(433)

Kommissionen ansåg därför inte att beläggen för IUK:s föreslagna kreditbetyg var tillräckliga. Kommissionen beslutade att endast använda det föreslagna kreditbetyget som en referenspunkt, vilket återigen ledde till slutsatsen att den föreslagna räntan på 250 räntepunkter som ursprungligen anmäldes inte kunde anses vara fullständigt motiverad.

9.5.2   Lösenprisets nivå och den resulterande avkastningsgraden

| (434) | Såsom diskuteras i beslutet att inleda förfarandet visade den anmälda versionen av den finansiella modellen (version 5.1) en avkastningsgrad på [9,75 till 10,25] % för projektet efter skatt, nominella termer, grundat på ett lösenpris på 92,50 pund per MWh. Avkastningsgraden skulle minskas till 3 pund per MWh (eller en engångsbetalning till ett motsvarande nettonuvärde) om man skulle enas om ett beslut om att bygga ytterligare ett nytt kärnkraftverk vid Sizewell C, och under förutsättning att EDF skulle kunna dela upp FOAK-kostnaderna (särskilt design och teknik) för EPR-reaktorerna mellan de två anläggningarna. |
| --- | --- |

(434)

Såsom diskuteras i beslutet att inleda förfarandet visade den anmälda versionen av den finansiella modellen (version 5.1) en avkastningsgrad på [9,75 till 10,25] % för projektet efter skatt, nominella termer, grundat på ett lösenpris på 92,50 pund per MWh. Avkastningsgraden skulle minskas till 3 pund per MWh (eller en engångsbetalning till ett motsvarande nettonuvärde) om man skulle enas om ett beslut om att bygga ytterligare ett nytt kärnkraftverk vid Sizewell C, och under förutsättning att EDF skulle kunna dela upp FOAK-kostnaderna (särskilt design och teknik) för EPR-reaktorerna mellan de två anläggningarna.

| (435) | Förenade kungariket argumenterade konsekvent att målavkastningsgraden för NNBG på omkring 10 % (efter skatt, nominellt värde) var rimlig, även jämfört med avkastningsgraderna för havsbaserad vindkraft och andra jämförbara projekt. |
| --- | --- |

(435)

Förenade kungariket argumenterade konsekvent att målavkastningsgraden för NNBG på omkring 10 % (efter skatt, nominellt värde) var rimlig, även jämfört med avkastningsgraderna för havsbaserad vindkraft och andra jämförbara projekt.

| (436) | Under kommissionens undersökning har flera uppdateringar av den finansiella modellen lämnats in, där uppdateringar i modellantagandena och projektets planerade finansieringsstruktur har beaktats. |
| --- | --- |

(436)

Under kommissionens undersökning har flera uppdateringar av den finansiella modellen lämnats in, där uppdateringar i modellantagandena och projektets planerade finansieringsstruktur har beaktats.

9.5.2.1   Den finansiella modellen samt scenarioanalysen

| (437) | Förenade kungariket såg över EDF:s finansiella modell och använde den som underlag för att beräkna projektets avkastningsgrad. Kommissionen granskade den finansiella modellen och utförde omfattande sensitivitetskontroller för att ta fram finansiella nyckelmått för HPC-projektet. |
| --- | --- |

(437)

Förenade kungariket såg över EDF:s finansiella modell och använde den som underlag för att beräkna projektets avkastningsgrad. Kommissionen granskade den finansiella modellen och utförde omfattande sensitivitetskontroller för att ta fram finansiella nyckelmått för HPC-projektet.

| (438) | För att visa att avkastningsgraden på [9,75 till 10,25] % (efter skatt, nominellt värde) inte var överdriven lämnade Förenade kungariket in en konsultrapport som utarbetats av KPMG med fem metoder för att bedöma den lämpliga avkastningsgraden för NNBG när det gäller HPC-projektet. Metoderna och de motsvarande avkastningsgraderna sammanfattas i tabell 4 i bilaga A. |
| --- | --- |

(438)

För att visa att avkastningsgraden på [9,75 till 10,25] % (efter skatt, nominellt värde) inte var överdriven lämnade Förenade kungariket in en konsultrapport som utarbetats av KPMG med fem metoder för att bedöma den lämpliga avkastningsgraden för NNBG när det gäller HPC-projektet. Metoderna och de motsvarande avkastningsgraderna sammanfattas i tabell 4 i bilaga A.

| (439) | Rapporten visade avkastningsgrader efter skatt och i nominellt värde på 6–14,5 %. Förenade kungariket hävdade att den ursprungliga uppskattade avkastningsgraden för projektet på [9,75 till 10,25] % var en rimlig nivå inom denna skala. |
| --- | --- |

(439)

Rapporten visade avkastningsgrader efter skatt och i nominellt värde på 6–14,5 %. Förenade kungariket hävdade att den ursprungliga uppskattade avkastningsgraden för projektet på [9,75 till 10,25] % var en rimlig nivå inom denna skala.

| (440) | Kommissionen uttryckte tre huvudsakliga reservationer angående den tillåtliga avkastningsgraden i den analys som lämnats av Förenade kungariket och dess rådgivare (57). |
| --- | --- |

(440)

Kommissionen uttryckte tre huvudsakliga reservationer angående den tillåtliga avkastningsgraden i den analys som lämnats av Förenade kungariket och dess rådgivare (57).

| (441) | För det första fann kommissionen att den betydande skillnaden mellan risken under projektets anläggnings- och driftfas i stort sett ignorerades i KPMG:s metod. För det andra undrade kommissionen i vilken utsträckning de föreslagna referensvärdena var jämförbara för HPC-projektet när det gällde risknivå och struktur, skuldsättning på eget kapital samt kompletterande stödåtgärder, såsom garantier och andra skyddsmekanismer. För det tredje uttryckte kommissionen tvivel om huruvida kreditgarantins ränta hade fastställts till marknadsvillkor. En garantiränta under marknadsnivåer skulle påverka projektets skuldkostnad och giltigheten av jämförelserna med olika referensvärden för avkastningsgraden, eftersom dessa referensvärden grundas på icke-subventionerade skuldkostnader. |
| --- | --- |

(441)

För det första fann kommissionen att den betydande skillnaden mellan risken under projektets anläggnings- och driftfas i stort sett ignorerades i KPMG:s metod. För det andra undrade kommissionen i vilken utsträckning de föreslagna referensvärdena var jämförbara för HPC-projektet när det gällde risknivå och struktur, skuldsättning på eget kapital samt kompletterande stödåtgärder, såsom garantier och andra skyddsmekanismer. För det tredje uttryckte kommissionen tvivel om huruvida kreditgarantins ränta hade fastställts till marknadsvillkor. En garantiränta under marknadsnivåer skulle påverka projektets skuldkostnad och giltigheten av jämförelserna med olika referensvärden för avkastningsgraden, eftersom dessa referensvärden grundas på icke-subventionerade skuldkostnader.

| (442) | Kommissionen utförde därför flera sensitivitetskontroller med en senare uppdatering av den finansiella modellen (version 9.8) som underlag (58). |
| --- | --- |

(442)

Kommissionen utförde därför flera sensitivitetskontroller med en senare uppdatering av den finansiella modellen (version 9.8) som underlag (58).

| (443) | Med tanke på att riskerna förefaller vara som störst under anläggningsfasen testade kommissionen scenarier där dessa risker beaktas genom att projektets nominella kassaflöden ändras (kassaflöden efter skatt) jämfört med grundscenariot med en viss procentsats under anläggningsfasen (59). Avdrag gjordes genom att använda nivåer som motsvarar riskerna under driftfasen, med tanke på att kraftverksanläggningen var byggd då. Resultaten presenteras i tabell 5 i bilaga A. |
| --- | --- |

(443)

Med tanke på att riskerna förefaller vara som störst under anläggningsfasen testade kommissionen scenarier där dessa risker beaktas genom att projektets nominella kassaflöden ändras (kassaflöden efter skatt) jämfört med grundscenariot med en viss procentsats under anläggningsfasen (59). Avdrag gjordes genom att använda nivåer som motsvarar riskerna under driftfasen, med tanke på att kraftverksanläggningen var byggd då. Resultaten presenteras i tabell 5 i bilaga A.

| (444) | Kommissionen undersökte dessutom i vilken utsträckning riskerna beaktades i kassaflödena i de olika inlämnade versionerna av den finansiella modellen. Kommissionen granskade särskilt utvärderingsrapporten ”Kostnadsbildning och kostnadskontroll” (oktober 2013) som lämnats in av DECC för att bedöma i vilken utsträckning risker, osäkerhetsfaktorer och oförutsedda händelser hade beaktats i kassaflödena i den inlämnade finansiella modellen. |
| --- | --- |

(444)

Kommissionen undersökte dessutom i vilken utsträckning riskerna beaktades i kassaflödena i de olika inlämnade versionerna av den finansiella modellen. Kommissionen granskade särskilt utvärderingsrapporten ”Kostnadsbildning och kostnadskontroll” (oktober 2013) som lämnats in av DECC för att bedöma i vilken utsträckning risker, osäkerhetsfaktorer och oförutsedda händelser hade beaktats i kassaflödena i den inlämnade finansiella modellen.

| (445) | DECC har utfört utvärderingen av kostnadsbildning och kostnadskontroll på grundval av NNBG:s kostnadsuppskattning för HPC-projektet baserat på EDF:s/Arevas design av en ny EPR-kärnreaktor. Rapporten om utvärderingen innehöll flera kontroller av referensvärden. Den innehöll en skattning av uppgifter om beräknade kostnader för HPC mot offentligt tillgängliga kostnadsuppgifter och man drog slutsatsen att ”skattningsskalan för kapitalkostnadsberäkningarna förefaller vara i storleksordningen 10 till 18 miljarder pund, med en kostnad i mitten av skalan på mindre än 13 miljarder pund”. |
| --- | --- |

(445)

DECC har utfört utvärderingen av kostnadsbildning och kostnadskontroll på grundval av NNBG:s kostnadsuppskattning för HPC-projektet baserat på EDF:s/Arevas design av en ny EPR-kärnreaktor. Rapporten om utvärderingen innehöll flera kontroller av referensvärden. Den innehöll en skattning av uppgifter om beräknade kostnader för HPC mot offentligt tillgängliga kostnadsuppgifter och man drog slutsatsen att ”skattningsskalan för kapitalkostnadsberäkningarna förefaller vara i storleksordningen 10 till 18 miljarder pund, med en kostnad i mitten av skalan på mindre än 13 miljarder pund”.

| (446) | Kommissionen granskade också NNBG:s rapport ”TESLA4, uppskattning – volym 2 – bedömning av finansiella risker (anläggningskostnader)” (60) (nedan kallad TESLA4). Baserat på den riskanalys om utförts internt av NNBG visade rapporten på en uppskattad sannolik fördelning av den totala anläggningskostnaden för HPC-projektet för basdatumet november 2014, vilket visas i tabell 3 i bilaga A. |
| --- | --- |

(446)

Kommissionen granskade också NNBG:s rapport ”TESLA4, uppskattning – volym 2 – bedömning av finansiella risker (anläggningskostnader)” (60) (nedan kallad TESLA4). Baserat på den riskanalys om utförts internt av NNBG visade rapporten på en uppskattad sannolik fördelning av den totala anläggningskostnaden för HPC-projektet för basdatumet november 2014, vilket visas i tabell 3 i bilaga A.

| (447) | På grundval av sin granskning av både rapporten om kostnadsbildning och kostnadskontroll och TESLA4 uppskattade kommissionen att de totala anläggningskostnaderna på omkring [...] miljarder pund (2010 års siffror) sannolikt ligger i den övre delen av skalan för sannolika kostnader. Denna slutsats låg till grund för kommissionens bedömning av projektets avkastningsgrad, både när det gäller projektets internränta och internräntan på kapital. |
| --- | --- |

(447)

På grundval av sin granskning av både rapporten om kostnadsbildning och kostnadskontroll och TESLA4 uppskattade kommissionen att de totala anläggningskostnaderna på omkring [...] miljarder pund (2010 års siffror) sannolikt ligger i den övre delen av skalan för sannolika kostnader. Denna slutsats låg till grund för kommissionens bedömning av projektets avkastningsgrad, både när det gäller projektets internränta och internräntan på kapital.

| (448) | I den finansiella modellen görs åtskillnad mellan ett mått för internränta på kapital som beräknats för ”utnyttjade medel” och ett mått som beräknats för ”anslagna medel”. I modellen beräknas internräntan på kapital baserat på utnyttjade egna medel, och kostnader för tillhandahållande av villkorat kapital undantas. |
| --- | --- |

(448)

I den finansiella modellen görs åtskillnad mellan ett mått för internränta på kapital som beräknats för ”utnyttjade medel” och ett mått som beräknats för ”anslagna medel”. I modellen beräknas internräntan på kapital baserat på utnyttjade egna medel, och kostnader för tillhandahållande av villkorat kapital undantas.

| (449) | Tabell 6 (bilaga A) visar att i grundscenariot för NNBG, där kreditgarantin fastställts till 250 räntepunkter, förväntas projektet ge [11,5–12,0] % i internränta på kapital (efter skatt, nominellt värde, anslagna medel). |
| --- | --- |

(449)

Tabell 6 (bilaga A) visar att i grundscenariot för NNBG, där kreditgarantin fastställts till 250 räntepunkter, förväntas projektet ge [11,5–12,0] % i internränta på kapital (efter skatt, nominellt värde, anslagna medel).

9.5.2.2   Skattning av avkastningsgraderna

| (450) | Den senaste finansiella modellen för HPC-projektet som bedömts av kommissionen (61) visade en internränta för projektet på [9,25–9,75] % och en internränta på kapital på [11,5–12,0] %. Dessa två avkastningsgrader motsvarar samma finansiella resultat och är internt konsekventa. |
| --- | --- |

(450)

Den senaste finansiella modellen för HPC-projektet som bedömts av kommissionen (61) visade en internränta för projektet på [9,25–9,75] % och en internränta på kapital på [11,5–12,0] %. Dessa två avkastningsgrader motsvarar samma finansiella resultat och är internt konsekventa.

| (451) | För att lämna en motiverad förklaring av huruvida projektets internränta och internräntan på kapital i EDF:s finansiella modell för HPC är lämpliga eller ej, är det nödvändigt att bedöma de involverade riskerna, dvs. projektriskerna (för projektets internränta) och riskerna för aktieägarna (för internräntan på kapitalet). Av detta skäl tog kommissionen hänsyn till flera referensvärden, som måste övervägas mot bakgrund av i) befintliga risker, ii) styrning, iii) skuldkostnad, iv) investeringsperiod, v) investeringens storlek, vi) förekomst eller avsaknad av intäktsskydd, vii) förekomst eller avsaknad av vinstdelningsmekanismer, och viii) förekomst eller avsaknad av villkorat eget kapital. |
| --- | --- |

(451)

För att lämna en motiverad förklaring av huruvida projektets internränta och internräntan på kapital i EDF:s finansiella modell för HPC är lämpliga eller ej, är det nödvändigt att bedöma de involverade riskerna, dvs. projektriskerna (för projektets internränta) och riskerna för aktieägarna (för internräntan på kapitalet). Av detta skäl tog kommissionen hänsyn till flera referensvärden, som måste övervägas mot bakgrund av i) befintliga risker, ii) styrning, iii) skuldkostnad, iv) investeringsperiod, v) investeringens storlek, vi) förekomst eller avsaknad av intäktsskydd, vii) förekomst eller avsaknad av vinstdelningsmekanismer, och viii) förekomst eller avsaknad av villkorat eget kapital.

| (452) | Förutom de referensvärden för kapitalavkastningsgraden som sammanställts av KPMG för anmälan av åtgärden (se skäl 435 och tabell 4 i bilaga A), lämnade Förenade kungariket och NNBG in flera ytterligare referensvärden som belägg för att den planerade avkastningsgraden var lämplig. Dessa referensvärden avsåg främst infrastrukturtransaktioner som genomförts den senaste tiden, andra kärnkraftsproduktionsprojekt, andra produktionsprojekt, reglerade företag och reglerade överenskommelser som ingåtts den senaste tiden (62). De visas i tabell 3 och tabell 10–14 i bilaga A. |
| --- | --- |

(452)

Förutom de referensvärden för kapitalavkastningsgraden som sammanställts av KPMG för anmälan av åtgärden (se skäl 435 och tabell 4 i bilaga A), lämnade Förenade kungariket och NNBG in flera ytterligare referensvärden som belägg för att den planerade avkastningsgraden var lämplig. Dessa referensvärden avsåg främst infrastrukturtransaktioner som genomförts den senaste tiden, andra kärnkraftsproduktionsprojekt, andra produktionsprojekt, reglerade företag och reglerade överenskommelser som ingåtts den senaste tiden (62). De visas i tabell 3 och tabell 10–14 i bilaga A.

| (453) | Kommissionen bedömde också offentligt tillgänglig information om uppskattningar av kapitalkostnader för liknande företag, som visas i tabell 15 i bilaga A. Den bedömde slutligen de kostnadsscenarier och relaterade sannolikhetsfaktorer som sammanfattas i tabell 6 i bilaga A (63) för att fastställa huruvida anläggningskostnaderna var lämpligt strukturerade och bedöma projektets riskgrad. |
| --- | --- |

(453)

Kommissionen bedömde också offentligt tillgänglig information om uppskattningar av kapitalkostnader för liknande företag, som visas i tabell 15 i bilaga A. Den bedömde slutligen de kostnadsscenarier och relaterade sannolikhetsfaktorer som sammanfattas i tabell 6 i bilaga A (63) för att fastställa huruvida anläggningskostnaderna var lämpligt strukturerade och bedöma projektets riskgrad.

| (454) | På grundval av tillgängliga belägg och den bedömning som den utfört ansåg kommissionen att HPC-projektets internränta på [9,25–9,75] % efter skatt, nominellt värde, faller inom skalan för jämförbara avkastningsgrader med beaktande av riskbedömningen samt relaterade kriterier (64). |
| --- | --- |

(454)

På grundval av tillgängliga belägg och den bedömning som den utfört ansåg kommissionen att HPC-projektets internränta på [9,25–9,75] % efter skatt, nominellt värde, faller inom skalan för jämförbara avkastningsgrader med beaktande av riskbedömningen samt relaterade kriterier (64).

| (455) | Kommissionen ansåg dock även att den interna kapitalavkastningsgraden kan vara ett bättre sätt att bedöma eventuell överkompensation i detta fall, eftersom det är ett mått för aktieägarnas direkta ekonomiska vinst i stället för en mätning av projektets sammanlagda avkastning. |
| --- | --- |

(455)

Kommissionen ansåg dock även att den interna kapitalavkastningsgraden kan vara ett bättre sätt att bedöma eventuell överkompensation i detta fall, eftersom det är ett mått för aktieägarnas direkta ekonomiska vinst i stället för en mätning av projektets sammanlagda avkastning.

| (456) | Ett projekts internränta visar den avkastningsgrad som projektet uppskattas ge, med beaktande av hela den kapitalstruktur som används för att finansiera projektet. Internräntan för ett projekt beaktar vanligen både kapital som tillhandahålls av aktieägarna och lånat kapital som tillhandahålls av långivarna. Kapitalkostnaden är vanligen högre än kostnaden för lånat kapital, eftersom aktieägarna förväntar sig högre avkastning på det kapital de skjuter till än långivarna kräver, vilket avspeglar de olika risknivåerna. Aktieägarna ställs inför större risker när de åtar sig att skjuta till medel, med tanke på att de kan förlora hela eller en del av detta belopp om projektet inte ger de förväntade resultaten. Långivare ställs normalt inför risken för uteblivna betalningar från gäldenären, och är vanligen skyddade även mot sådana eventualiteter. |
| --- | --- |

(456)

Ett projekts internränta visar den avkastningsgrad som projektet uppskattas ge, med beaktande av hela den kapitalstruktur som används för att finansiera projektet. Internräntan för ett projekt beaktar vanligen både kapital som tillhandahålls av aktieägarna och lånat kapital som tillhandahålls av långivarna. Kapitalkostnaden är vanligen högre än kostnaden för lånat kapital, eftersom aktieägarna förväntar sig högre avkastning på det kapital de skjuter till än långivarna kräver, vilket avspeglar de olika risknivåerna. Aktieägarna ställs inför större risker när de åtar sig att skjuta till medel, med tanke på att de kan förlora hela eller en del av detta belopp om projektet inte ger de förväntade resultaten. Långivare ställs normalt inför risken för uteblivna betalningar från gäldenären, och är vanligen skyddade även mot sådana eventualiteter.

| (457) | Projektets internränta utgör således ett genomsnitt av kostnaderna för det underliggande kapitalet inom den övergripande finansieringsstrukturen. Projektets internränta och internräntan på kapital varierar beroende på skuldsättningen på eget kapital (s.k. gearing ratio) och villkoren för skulden. Båda dessa mått kan normalt förväntas utvecklas parallellt, beroende på skuldsättningen och om skulden överensstämmer med gällande marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(457)

Projektets internränta utgör således ett genomsnitt av kostnaderna för det underliggande kapitalet inom den övergripande finansieringsstrukturen. Projektets internränta och internräntan på kapital varierar beroende på skuldsättningen på eget kapital (s.k. gearing ratio) och villkoren för skulden. Båda dessa mått kan normalt förväntas utvecklas parallellt, beroende på skuldsättningen och om skulden överensstämmer med gällande marknadsvillkor.

| (458) | Projektets unika karaktär och de risker det medför motiverar projektets internränta på [9,25–9,75] %. Kommissionen var dock oroad över att internräntan på kapital, som uppskattades till [11,5–12,0] % i den senaste finansiella modellen och på grundval av den föreslagna garantiräntan på 250 räntepunkter, kan ha utvecklats avsevärt, särskilt efter det att anläggningen byggts, när skuldkostnaderna kan förväntas öka betydligt. För ett så stort projekt som HPC kan även små förändringar i procentandelarna för avkastningen medföra enorma skillnader i de faktiska nivåerna för kapitalersättning, vilket ger upphov till oro för att NNBG:s aktieägare eventuellt kan gynnas av överkompensation. |
| --- | --- |

(458)

Projektets unika karaktär och de risker det medför motiverar projektets internränta på [9,25–9,75] %. Kommissionen var dock oroad över att internräntan på kapital, som uppskattades till [11,5–12,0] % i den senaste finansiella modellen och på grundval av den föreslagna garantiräntan på 250 räntepunkter, kan ha utvecklats avsevärt, särskilt efter det att anläggningen byggts, när skuldkostnaderna kan förväntas öka betydligt. För ett så stort projekt som HPC kan även små förändringar i procentandelarna för avkastningen medföra enorma skillnader i de faktiska nivåerna för kapitalersättning, vilket ger upphov till oro för att NNBG:s aktieägare eventuellt kan gynnas av överkompensation.

9.5.3   Bedömning av och slutsatser om åtgärdernas proportionalitet

| (459) | Kommissionen gjorde en grundlig bedömning av proportionaliteten när det gäller den kombinerade effekten av både garantiräntan och projektets avkastningsgrad, baserat på den metod som anges i avsnitten 9.5.1 och 9.5.2. |
| --- | --- |

(459)

Kommissionen gjorde en grundlig bedömning av proportionaliteten när det gäller den kombinerade effekten av både garantiräntan och projektets avkastningsgrad, baserat på den metod som anges i avsnitten 9.5.1 och 9.5.2.

| (460) | Inledningsvis påpekar kommissionen att allt annat stöd som kan ges till befintliga eller nya kärnkraftsanläggningar och som inte ingår i det anmälda åtgärdspaketet måste anmälas av Förenade kungariket och bedömas individuellt. Detta gäller särskilt stöd som ges i samband med kostnader för ansvarsförsäkringar, avveckling eller avfall. |
| --- | --- |

(460)

Inledningsvis påpekar kommissionen att allt annat stöd som kan ges till befintliga eller nya kärnkraftsanläggningar och som inte ingår i det anmälda åtgärdspaketet måste anmälas av Förenade kungariket och bedömas individuellt. Detta gäller särskilt stöd som ges i samband med kostnader för ansvarsförsäkringar, avveckling eller avfall.

| (461) | Kommissionen konstaterar att den finansiella modellen för HPC redan innehåller kostnadsposter för utgifter för hantering och bortskaffande av avfall, ansvarsförsäkringsavgifter samt avveckling. I detta avseende täcker det anmälda projektet redan de berörda kostnaderna för dessa verksamheter enligt uppskattningarna vid tidpunkten för detta beslut. Kommissionen förväntar sig att alla inslag av ytterligare stöd som inte ingår i de anmälda åtgärderna kommer att anmälas separat, och påpekar att Förenade kungariket har inlett diskussioner med kommissionen om eventuellt stöd i sina planer för att bygga en anläggning för geologisk slutförvaring och införa en bestämmelse om att alla nya kärnkraftsoperatörer ska ingå ett avfallskontrakt (65). |
| --- | --- |

(461)

Kommissionen konstaterar att den finansiella modellen för HPC redan innehåller kostnadsposter för utgifter för hantering och bortskaffande av avfall, ansvarsförsäkringsavgifter samt avveckling. I detta avseende täcker det anmälda projektet redan de berörda kostnaderna för dessa verksamheter enligt uppskattningarna vid tidpunkten för detta beslut. Kommissionen förväntar sig att alla inslag av ytterligare stöd som inte ingår i de anmälda åtgärderna kommer att anmälas separat, och påpekar att Förenade kungariket har inlett diskussioner med kommissionen om eventuellt stöd i sina planer för att bygga en anläggning för geologisk slutförvaring och införa en bestämmelse om att alla nya kärnkraftsoperatörer ska ingå ett avfallskontrakt (65).

| (462) | I avsnittet nedan redogör kommissionen för sina slutsatser om proportionaliteten hos projektets garantiränta och avkastningsgrad. |
| --- | --- |

(462)

I avsnittet nedan redogör kommissionen för sina slutsatser om proportionaliteten hos projektets garantiränta och avkastningsgrad.

9.5.3.1   Bedömning av och slutsatser om kreditgarantiräntan

| (463) | På grundval av de villkor som bifogades de åtgärder som anmäldes av Förenade kungariket godtog kommissionen att det var svårt att prissätta en mekanism som kreditgarantin för HPC-anläggningen med tanke på tidsperioden och projektets komplexitet. Med hänsyn till tillgängliga belägg och de argument som anges i avsnitt 9.5.1 ansåg dock kommissionen att det första förslaget om en lägsta ränta på garantin (225 räntepunkter) och den ränta som den brittiska metoden gav (250 räntepunkter) sannolikt låg under marknadsräntan. |
| --- | --- |

(463)

På grundval av de villkor som bifogades de åtgärder som anmäldes av Förenade kungariket godtog kommissionen att det var svårt att prissätta en mekanism som kreditgarantin för HPC-anläggningen med tanke på tidsperioden och projektets komplexitet. Med hänsyn till tillgängliga belägg och de argument som anges i avsnitt 9.5.1 ansåg dock kommissionen att det första förslaget om en lägsta ränta på garantin (225 räntepunkter) och den ränta som den brittiska metoden gav (250 räntepunkter) sannolikt låg under marknadsräntan.

| (464) | Kommissionen anser att IUK i sitt val av en lämplig nivå på garantiräntan som på lämpligt sätt avspeglar de risker som tillhandahållandet av en sådan garanti medför även bör överväga att använda de båda metoder för beräkningen av räntan som beskrivs i avsnitt 9.5.1.1. |
| --- | --- |

(464)

Kommissionen anser att IUK i sitt val av en lämplig nivå på garantiräntan som på lämpligt sätt avspeglar de risker som tillhandahållandet av en sådan garanti medför även bör överväga att använda de båda metoder för beräkningen av räntan som beskrivs i avsnitt 9.5.1.1.

| (465) | Kommissionen drar slutsatsen att den inte kan godta det kreditbetyg som inledningsvis föreslogs av Förenade kungariket, dvs. BB+/Ba1, för att värdera kreditgarantin. På grundval av de referensvärden som lämnats av IUK och de två metoder som använts (dvs. metoden för prissättning av referensvärden och förväntad-förlust-metoden enligt beskrivningen i avsnitt 9.5.1.1), anser kommissionen dock att kreditpoängen i den (högre) BB/Ba-betygskategorin kan anses lämplig för denna garanti. |
| --- | --- |

(465)

Kommissionen drar slutsatsen att den inte kan godta det kreditbetyg som inledningsvis föreslogs av Förenade kungariket, dvs. BB+/Ba1, för att värdera kreditgarantin. På grundval av de referensvärden som lämnats av IUK och de två metoder som använts (dvs. metoden för prissättning av referensvärden och förväntad-förlust-metoden enligt beskrivningen i avsnitt 9.5.1.1), anser kommissionen dock att kreditpoängen i den (högre) BB/Ba-betygskategorin kan anses lämplig för denna garanti.

| (466) | Kreditvärderingen överensstämmer i synnerhet med täckningsgraden i förhållande till skuldåterbetalningen som kännetecknar garantin. Genom denna åtgärd kan stödmottagaren återbetala utestående obligationer (både kapital och ränta). En nivå under 1 innebär att gäldenären kommer att inställa betalningarna, vilket innebär att garantin utlöses. |
| --- | --- |

(466)

Kreditvärderingen överensstämmer i synnerhet med täckningsgraden i förhållande till skuldåterbetalningen som kännetecknar garantin. Genom denna åtgärd kan stödmottagaren återbetala utestående obligationer (både kapital och ränta). En nivå under 1 innebär att gäldenären kommer att inställa betalningarna, vilket innebär att garantin utlöses.

| (467) | När det gäller NNBG fick kommissionen belägg för att den lägsta täckningsgraden i förhållande till skuldåterbetalningen i scenarier med ekonomisk stress går ned till en nivå som överensstämmer med ett BB-kreditbetyg (dvs. 1,2 till 1,4), medan den i mer optimistiska scenarier ligger konstant över den nivån. Grundscenariot kännetecknas av en lägsta täckningsgrad i förhållande till skuldåterbetalningen på [...]. |
| --- | --- |

(467)

När det gäller NNBG fick kommissionen belägg för att den lägsta täckningsgraden i förhållande till skuldåterbetalningen i scenarier med ekonomisk stress går ned till en nivå som överensstämmer med ett BB-kreditbetyg (dvs. 1,2 till 1,4), medan den i mer optimistiska scenarier ligger konstant över den nivån. Grundscenariot kännetecknas av en lägsta täckningsgrad i förhållande till skuldåterbetalningen på [...].

| (468) | Den breda värderingen av BB-betyget överensstämmer också med de relativt stränga krav som NNBG:s aktieägare omfattas av när det gäller grundkapital och villkorat kapital (se skäl 54 och nedan). Kapitalkraven utgör en buffert som skyddar borgensmannen mot betalningsinställelse, vilket i sin tur förstärker värderingen. |
| --- | --- |

(468)

Den breda värderingen av BB-betyget överensstämmer också med de relativt stränga krav som NNBG:s aktieägare omfattas av när det gäller grundkapital och villkorat kapital (se skäl 54 och nedan). Kapitalkraven utgör en buffert som skyddar borgensmannen mot betalningsinställelse, vilket i sin tur förstärker värderingen.

| (469) | Såsom diskuteras i avsnitt 9.5.1.2 kan en ränta på 250 räntepunkter anses vara för låg för en garanti som omfattas av den breda BB/Ba-värderingskategorin. Kommissionen ansåg därför att garantins ränta måste justeras till en högre nivå som överensstämmer med denna värderingsskala. |
| --- | --- |

(469)

Såsom diskuteras i avsnitt 9.5.1.2 kan en ränta på 250 räntepunkter anses vara för låg för en garanti som omfattas av den breda BB/Ba-värderingskategorin. Kommissionen ansåg därför att garantins ränta måste justeras till en högre nivå som överensstämmer med denna värderingsskala.

| (470) | För att skingra kommissionens farhågor angående underprissättning av risken justerades garantins ränta till 295 räntepunkter, dvs. 45 räntepunkter högre än den ränta som ursprungligen fastställdes av IUK. Denna ränta kommer hädanefter att kallas den justerade garantiräntan i detta beslut. |
| --- | --- |

(470)

För att skingra kommissionens farhågor angående underprissättning av risken justerades garantins ränta till 295 räntepunkter, dvs. 45 räntepunkter högre än den ränta som ursprungligen fastställdes av IUK. Denna ränta kommer hädanefter att kallas den justerade garantiräntan i detta beslut.

| (471) | Räntan på 295 räntepunkter kan jämföras med räntan på 291 räntepunkter, vilket motsvarar genomsnittet för 102 europeiska företags kreditswappar i BB-kategorin (per den 9 september 2014). Kommissionen anser att medianvärdet på 286 räntepunkter för samma kategori, som justeras uppåt för att avspegla den mognadseffekt som diskuteras i avsnitt 9.5.1.2, också utgör ett relevant referensvärde för bedömningen och att det motiverar den justerade räntan för garantin. |
| --- | --- |

(471)

Räntan på 295 räntepunkter kan jämföras med räntan på 291 räntepunkter, vilket motsvarar genomsnittet för 102 europeiska företags kreditswappar i BB-kategorin (per den 9 september 2014). Kommissionen anser att medianvärdet på 286 räntepunkter för samma kategori, som justeras uppåt för att avspegla den mognadseffekt som diskuteras i avsnitt 9.5.1.2, också utgör ett relevant referensvärde för bedömningen och att det motiverar den justerade räntan för garantin.

| (472) | Den justerade garantiräntan beaktar kommissionens farhågor om projektets kreditvärdighet, de emitterade obligationernas exceptionellt långa löptid samt osäkerheten kring räntan på statsobligationer vid emittering. Den motsvarar en kommersiell ränta som avspeglar risknivån för detta projekt, och beaktar även den riskgrad som borgensmannen måste bära. |
| --- | --- |

(472)

Den justerade garantiräntan beaktar kommissionens farhågor om projektets kreditvärdighet, de emitterade obligationernas exceptionellt långa löptid samt osäkerheten kring räntan på statsobligationer vid emittering. Den motsvarar en kommersiell ränta som avspeglar risknivån för detta projekt, och beaktar även den riskgrad som borgensmannen måste bära.

| (473) | Kommissionen har kunnat granska delar av de villkor för projektfinansieringen av HPC som hittills överenskommits. Vid sin granskning kunde kommissionen bedöma i vilken utsträckning det egna kapitalet absorberar förluster innan borgensmannen drabbas av förlust. |
| --- | --- |

(473)

Kommissionen har kunnat granska delar av de villkor för projektfinansieringen av HPC som hittills överenskommits. Vid sin granskning kunde kommissionen bedöma i vilken utsträckning det egna kapitalet absorberar förluster innan borgensmannen drabbas av förlust.

| (474) | På grundval av denna granskning drar kommissionen slutsatsen att borgensmannen, åtminstone fram till dess att grundvillkoret är uppfyllt, kommer att utsättas för begränsade risker. För den eventualiteten har ett antal garantier inrättats för att begränsa borgensmannens risker. Kommissionen bekräftar också att borgensmannen har en flexibilitet i händelse av verkställande som förefaller lämplig med tanke på projektets speciella egenskaper och de specifika säkerhetskraven. |
| --- | --- |

(474)

På grundval av denna granskning drar kommissionen slutsatsen att borgensmannen, åtminstone fram till dess att grundvillkoret är uppfyllt, kommer att utsättas för begränsade risker. För den eventualiteten har ett antal garantier inrättats för att begränsa borgensmannens risker. Kommissionen bekräftar också att borgensmannen har en flexibilitet i händelse av verkställande som förefaller lämplig med tanke på projektets speciella egenskaper och de specifika säkerhetskraven.

| (475) | Den justerade garantiräntan och den metod som ligger till grund för denna ger ett närmevärde för en hypotetisk marknadsränta för en garanti som inte erbjuds till marknaden. Den nya räntenivån bidrar i synnerhet till att undvika en otillbörlig överföring av risken från aktieägarna till borgensmannen, och är utformad på ett sätt som liknar finansiella garantier som är jämförbara med marknadsinitiativ i BB/Ba-betygskategorin |
| --- | --- |

(475)

Den justerade garantiräntan och den metod som ligger till grund för denna ger ett närmevärde för en hypotetisk marknadsränta för en garanti som inte erbjuds till marknaden. Den nya räntenivån bidrar i synnerhet till att undvika en otillbörlig överföring av risken från aktieägarna till borgensmannen, och är utformad på ett sätt som liknar finansiella garantier som är jämförbara med marknadsinitiativ i BB/Ba-betygskategorin

| (476) | Kommissionen anser att den justerade garantiräntan begränsar stödet till minsta möjliga och att den således är proportionell. |
| --- | --- |

(476)

Kommissionen anser att den justerade garantiräntan begränsar stödet till minsta möjliga och att den således är proportionell.

| (477) | När garantiräntan hade fastställts så att den avspeglar marknadspriserna för projektet bedömde kommissionen huruvida det anmälda lösenpriset och den underliggande avkastningsgraden kunde anses motsvara projektets risknivå. |
| --- | --- |

(477)

När garantiräntan hade fastställts så att den avspeglar marknadspriserna för projektet bedömde kommissionen huruvida det anmälda lösenpriset och den underliggande avkastningsgraden kunde anses motsvara projektets risknivå.

9.5.3.2   Bedömning av och slutsatser om lösenpriset och avkastningsgraden

| (478) | Såsom diskuteras i avsnitt 9.5.2 kan projektets internränta anses överensstämma med den avkastningsgrad som ett projekt i denna storleksordning och med denna osäkerhetsgrad kan förväntas ha. Kommissionen konstaterar att projektets internränta är lägre än den internränta som vanligen beviljas storskaliga produktionsprojekt inom energisektorn eller till producenter av förnybar energi som finansieras genom statligt stöd (66), även om sådana projekt har helt andra egenskaper. |
| --- | --- |

(478)

Såsom diskuteras i avsnitt 9.5.2 kan projektets internränta anses överensstämma med den avkastningsgrad som ett projekt i denna storleksordning och med denna osäkerhetsgrad kan förväntas ha. Kommissionen konstaterar att projektets internränta är lägre än den internränta som vanligen beviljas storskaliga produktionsprojekt inom energisektorn eller till producenter av förnybar energi som finansieras genom statligt stöd (66), även om sådana projekt har helt andra egenskaper.

| (479) | Kommissionen anser i synnerhet att den föreslagna avkastningsgraden för projektet även överensstämmer med den övergripande åtgärdsramen kring projektet. Vissa av dessa åtgärder, t.ex. ersättningsmekanismen för kvalificerade lagändringar, möjligheten att omförhandla driftskostnaderna och ministeriets avtal, ger NNBG en fördel förutom CfD-kontraktet. Med hänsyn till detta överensstämmer internräntan med den övergripande balansen när det gäller projektets risker samt de skyddsmekanismer som beviljats stödmottagaren. |
| --- | --- |

(479)

Kommissionen anser i synnerhet att den föreslagna avkastningsgraden för projektet även överensstämmer med den övergripande åtgärdsramen kring projektet. Vissa av dessa åtgärder, t.ex. ersättningsmekanismen för kvalificerade lagändringar, möjligheten att omförhandla driftskostnaderna och ministeriets avtal, ger NNBG en fördel förutom CfD-kontraktet. Med hänsyn till detta överensstämmer internräntan med den övergripande balansen när det gäller projektets risker samt de skyddsmekanismer som beviljats stödmottagaren.

| (480) | Kommissionen var emellertid fortfarande oroad över att projektet även måste ha en lämplig stimulansstruktur, både när det gäller projektets internränta och internräntan på kapital. |
| --- | --- |

(480)

Kommissionen var emellertid fortfarande oroad över att projektet även måste ha en lämplig stimulansstruktur, både när det gäller projektets internränta och internräntan på kapital.

| (481) | Aktieägarna i HPC-projektet måste ha lämpliga incitament för att sänka kostnaderna och effektivisera verksamheten, men de får inte befinna sig i en sådan position att de kan dra otillbörliga fördelar av eventuella vinster på investeringen som endast rör finansieringsstrukturen. När det gäller internräntan innebär detta att det är nödvändigt att se till att NNBG har tillräckliga incitament för att sänka kostnaderna och effektivisera verksamheten, samtidigt som företaget också försäkrar sig om att eventuella finansieringsvinster delas på ett lämpligt sätt mellan stödmottagaren och CfD-motparten. |
| --- | --- |

(481)

Aktieägarna i HPC-projektet måste ha lämpliga incitament för att sänka kostnaderna och effektivisera verksamheten, men de får inte befinna sig i en sådan position att de kan dra otillbörliga fördelar av eventuella vinster på investeringen som endast rör finansieringsstrukturen. När det gäller internräntan innebär detta att det är nödvändigt att se till att NNBG har tillräckliga incitament för att sänka kostnaderna och effektivisera verksamheten, samtidigt som företaget också försäkrar sig om att eventuella finansieringsvinster delas på ett lämpligt sätt mellan stödmottagaren och CfD-motparten.

| (482) | Projektets internränta kan ändras beroende på projektets övergripande effektivitetsnivå, medan internräntan på kapital kan öka till följd av återfinansiering av projektet, dvs. till följd av förändringar som påverkar projektets kapitalstruktur. Såsom nämns i skäl 457 är det förståeligt att ett projekt som HPC-projektet, som är förenat med risker i den initiala anläggningsfasen, men vars risker kan förväntas minska under driftfasen, då NNBG kommer att ha relativt stabila och säkra intäkter, kommer att locka till sig potentiellt omfattande återfinansieringserbjudanden. Det är till exempel tänkbart att en del av det lånade kapital som anskaffats under anläggningsfasen kan återfinansieras efter det att anläggningen har byggts och till lägre ränta än den ränta som ursprungligen togs ut, vilket just är ett tecken på att NNBG:s skuld eventuellt kan vara förknippad med en lägre risk när anläggningen väl är byggd. Med andra ord kan projektets internränta ligga på samma nivå medan internräntan på kapital kan utvecklas till följd av ändringar av skuldsättningsgraden och skuldkostnaden. |
| --- | --- |

(482)

Projektets internränta kan ändras beroende på projektets övergripande effektivitetsnivå, medan internräntan på kapital kan öka till följd av återfinansiering av projektet, dvs. till följd av förändringar som påverkar projektets kapitalstruktur. Såsom nämns i skäl 457 är det förståeligt att ett projekt som HPC-projektet, som är förenat med risker i den initiala anläggningsfasen, men vars risker kan förväntas minska under driftfasen, då NNBG kommer att ha relativt stabila och säkra intäkter, kommer att locka till sig potentiellt omfattande återfinansieringserbjudanden. Det är till exempel tänkbart att en del av det lånade kapital som anskaffats under anläggningsfasen kan återfinansieras efter det att anläggningen har byggts och till lägre ränta än den ränta som ursprungligen togs ut, vilket just är ett tecken på att NNBG:s skuld eventuellt kan vara förknippad med en lägre risk när anläggningen väl är byggd. Med andra ord kan projektets internränta ligga på samma nivå medan internräntan på kapital kan utvecklas till följd av ändringar av skuldsättningsgraden och skuldkostnaden.

| (483) | Projektets internränta på [9,25–9,75] % kan alltså anses vara proportionell, samtidigt som internräntan på kapital på [11,0–11,5] % (baserat på den justerade garantiräntan) kan utvecklas på ett sätt som avsevärt gynnar NNBG:s aktieägare. Detta ger upphov till ett problem med eventuell överkompensation, eftersom även små förändringar i internräntan på kapital kan medföra enormt stora intäkter totalt sett för ett projekt av HPC:s storlek, och att dessa intäkter skulle finansieras genom stöd. |
| --- | --- |

(483)

Projektets internränta på [9,25–9,75] % kan alltså anses vara proportionell, samtidigt som internräntan på kapital på [11,0–11,5] % (baserat på den justerade garantiräntan) kan utvecklas på ett sätt som avsevärt gynnar NNBG:s aktieägare. Detta ger upphov till ett problem med eventuell överkompensation, eftersom även små förändringar i internräntan på kapital kan medföra enormt stora intäkter totalt sett för ett projekt av HPC:s storlek, och att dessa intäkter skulle finansieras genom stöd.

| (484) | Kommissionen var också oroad över att vinstdelningsmekanismen för anläggningsfasen fastställdes till fasta nivåer, oberoende av eventuella realiserade besparingar. |
| --- | --- |

(484)

Kommissionen var också oroad över att vinstdelningsmekanismen för anläggningsfasen fastställdes till fasta nivåer, oberoende av eventuella realiserade besparingar.

| (485) | Kommissionen krävde därför strängare mekanismer för vinstdelningsmekanismerna, särskilt när det gällde kapitalvinstdelning, jämfört med de mekanismer som ursprungligen anmäldes av Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(485)

Kommissionen krävde därför strängare mekanismer för vinstdelningsmekanismerna, särskilt när det gällde kapitalvinstdelning, jämfört med de mekanismer som ursprungligen anmäldes av Förenade kungariket.

9.5.3.3   Åtaganden med avseende på vinstdelning

| (486) | Förenade kungariket åtog sig att väsentligt ändra de vinstdelningsmekanismer som ursprungligen föreslogs för att beakta kommissionens farhågor på denna punkt. |
| --- | --- |

(486)

Förenade kungariket åtog sig att väsentligt ändra de vinstdelningsmekanismer som ursprungligen föreslogs för att beakta kommissionens farhågor på denna punkt.

| (487) | Den nya vinstdelningsmekanismen för anläggningsfasen (67) kommer att vara utformad på följande sätt:






  a) | Det första beloppet på [...] miljarder pund av byggkostnadsvinsten (nominellt värde) kommer att delas på hälften, där 50 % av vinsten går till CfD-motparten och 50 % till NNBG. |
| --- | --- | --- |

(487)

Den nya vinstdelningsmekanismen för anläggningsfasen (67) kommer att vara utformad på följande sätt:

a)

Det första beloppet på [...] miljarder pund av byggkostnadsvinsten (nominellt värde) kommer att delas på hälften, där 50 % av vinsten går till CfD-motparten och 50 % till NNBG.

| b) | Alla byggvinster över [...] miljarder pund (nominellt värde) kommer att delas i en del på 75 % och en del på 25 %, där 75 % av vinsten går till CfD-motparten och 25 % till NNBG. |
| --- | --- |

b)

Alla byggvinster över [...] miljarder pund (nominellt värde) kommer att delas i en del på 75 % och en del på 25 %, där 75 % av vinsten går till CfD-motparten och 25 % till NNBG.

| (488) | De största ändringarna gjordes av kapitalvinstdelningen. Gränsen för kapitalvinstdelningen sattes ursprungligen till 15 % i anmälan, men Förenade kungariket åtog sig att justera gränsen. Detta innebär att NNBG omedelbart måste dela eventuella vinster som företaget räknar med att kunna göra över gränsen för internräntan på kapital vid tidpunkten för beslutet. Den justerade nivån för vinstdelningsmekanismen är utformad på följande sätt (67):






  a) | En första gräns vid beräknad internränta på kapital (Equity IRR) vid tidpunkten för beslutet enligt den senaste ekonomiska modellen (68), eller 11,4 % på en fastställd kapitalnivå och i nominella termer. All vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 30 % och NNBG får 70 %. |
| --- | --- | --- |

(488)

De största ändringarna gjordes av kapitalvinstdelningen. Gränsen för kapitalvinstdelningen sattes ursprungligen till 15 % i anmälan, men Förenade kungariket åtog sig att justera gränsen. Detta innebär att NNBG omedelbart måste dela eventuella vinster som företaget räknar med att kunna göra över gränsen för internräntan på kapital vid tidpunkten för beslutet. Den justerade nivån för vinstdelningsmekanismen är utformad på följande sätt (67):

a)

En första gräns vid beräknad internränta på kapital (Equity IRR) vid tidpunkten för beslutet enligt den senaste ekonomiska modellen (68), eller 11,4 % på en fastställd kapitalnivå och i nominella termer. All vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 30 % och NNBG får 70 %.

| b) | En andra gräns vid det högsta värdet mellan 13,5 % i nominella termer eller 11,5 % i reala (KPI-deflaterade) termer, baserat på samma modell som i föregående punkt. Eventuell vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 60 % och NNBG 40 %. |
| --- | --- |

b)

En andra gräns vid det högsta värdet mellan 13,5 % i nominella termer eller 11,5 % i reala (KPI-deflaterade) termer, baserat på samma modell som i föregående punkt. Eventuell vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 60 % och NNBG 40 %.

| c) | Kapitalvinstdelningsmekanismen kommer att tillämpas under hela HPC-anläggningens livstid, inte bara så länge åtgärden varar. |
| --- | --- |

c)

Kapitalvinstdelningsmekanismen kommer att tillämpas under hela HPC-anläggningens livstid, inte bara så länge åtgärden varar.

| (489) | Genom att varaktigheten för kapitalvinstdelningsmekanismen förlängs till hela projektets livstid blir det möjligt att lösa eventuella problem med överkompensation när CfD-kontraktet löper ut efter 35 år, vilket är förenligt med åsikten att åtgärden utgör investeringsstöd. |
| --- | --- |

(489)

Genom att varaktigheten för kapitalvinstdelningsmekanismen förlängs till hela projektets livstid blir det möjligt att lösa eventuella problem med överkompensation när CfD-kontraktet löper ut efter 35 år, vilket är förenligt med åsikten att åtgärden utgör investeringsstöd.

| (490) | Gränsen för kapitalvinstdelningen är också resultatet av höjningen av garantiräntan till 295 räntepunkter – i synnerhet är internräntan på kapital på [11,0–11,5] %, som beräknats på grundval av den justerade räntan på 295 räntepunkter, lägre än den ursprungligen föreslagna internräntan på kapital på [11,5–12,0] %, som beräknades på den föreslagna räntan på 250 räntepunkter (69). Kapitalvinstdelningsmekanismen utlöses således närhelst internräntan på kapital är högre än den nivå som uppskattades på datumet för detta beslut. |
| --- | --- |

(490)

Gränsen för kapitalvinstdelningen är också resultatet av höjningen av garantiräntan till 295 räntepunkter – i synnerhet är internräntan på kapital på [11,0–11,5] %, som beräknats på grundval av den justerade räntan på 295 räntepunkter, lägre än den ursprungligen föreslagna internräntan på kapital på [11,5–12,0] %, som beräknades på den föreslagna räntan på 250 räntepunkter (69). Kapitalvinstdelningsmekanismen utlöses således närhelst internräntan på kapital är högre än den nivå som uppskattades på datumet för detta beslut.

| (491) | CfD-motpartens vinster kommer att avspeglas genom en justering av lösenpriset. Särskilt när det gäller kapitalvinstdelningen kommer den justerade mekanismen sannolikt att leda till betydande minskningar av lösenpriset, och därmed till lägre stödnivåer från leverantörerna och i sista hand elkonsumenterna under hela anläggningens drifttid (70). |
| --- | --- |

(491)

CfD-motpartens vinster kommer att avspeglas genom en justering av lösenpriset. Särskilt när det gäller kapitalvinstdelningen kommer den justerade mekanismen sannolikt att leda till betydande minskningar av lösenpriset, och därmed till lägre stödnivåer från leverantörerna och i sista hand elkonsumenterna under hela anläggningens drifttid (70).

| (492) | Dessutom garanterar både kapitalvinstdelningsmekanismen och vinstdelningsmekanismen för anläggningsfasen att NNBG kommer att ha incitament att förbättra effektiviteten under hela projektets löptid, eftersom NNBG:s investerare behåller en del av vinsten. |
| --- | --- |

(492)

Dessutom garanterar både kapitalvinstdelningsmekanismen och vinstdelningsmekanismen för anläggningsfasen att NNBG kommer att ha incitament att förbättra effektiviteten under hela projektets löptid, eftersom NNBG:s investerare behåller en del av vinsten.

| (493) | På grundval av de överenskomna gränserna för kapitalvinstdelningsmekanismen och vinstdelningsmekanismen för anläggningsfasen, och med beaktande av den justerade garantiräntan och åtgärdens övergripande utformning, drar kommissionen slutsatsen att åtgärderna är proportionella. |
| --- | --- |

(493)

På grundval av de överenskomna gränserna för kapitalvinstdelningsmekanismen och vinstdelningsmekanismen för anläggningsfasen, och med beaktande av den justerade garantiräntan och åtgärdens övergripande utformning, drar kommissionen slutsatsen att åtgärderna är proportionella.

| (494) | De ekonomiska måtten för projekten med de ändringar som har överenskommits med kommissionen och utan dessa åtaganden visas i tabell 2.

  Tabell 2


  Ekonomiska mått för HPC-projektet före och efter de ändringar som överenskommits med kommissionen








  (%) |
| --- | --- |
| Finansiell modell, version 21.10 | 29 augusti 2014
  Lägre garantiränta och högre kapitalvinstdelningsgräns | 19 september 2014 |
| Projektets internränta | [9,25–9,75] | [9,25–9,75] |
| Internränta på kapital (utnyttjade medel) | [12,75–13,25] | [12,25–12,75] |
| Internränta på kapital (anslagna medel) | [11,50–12,00] | [11,00–11,50] |

(494)

De ekonomiska måtten för projekten med de ändringar som har överenskommits med kommissionen och utan dessa åtaganden visas i tabell 2.

Tabell 2

Ekonomiska mått för HPC-projektet före och efter de ändringar som överenskommits med kommissionen

(%)

Finansiell modell, version 21.10

29 augusti 2014

Lägre garantiränta och högre kapitalvinstdelningsgräns

19 september 2014

Projektets internränta

[9,25–9,75]

[9,25–9,75]

Internränta på kapital (utnyttjade medel)

[12,75–13,25]

[12,25–12,75]

Internränta på kapital (anslagna medel)

[11,50–12,00]

[11,00–11,50]

9.6   POTENTIELLA SNEDVRIDNINGAR AV KONKURRENSEN OCH HANDELN

| (495) | För att stödet ska vara förenligt måste de negativa effekterna av stödåtgärden när det gäller snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstater vara begränsade och uppvägas av de positiva effekterna i form av bidrag till målet av det gemensamma intresset. När målet för stödet väl har fastställts är det i synnerhet viktigt att minimera stödets eventuella negativa effekter på handeln och konkurrensen. |
| --- | --- |

(495)

För att stödet ska vara förenligt måste de negativa effekterna av stödåtgärden när det gäller snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstater vara begränsade och uppvägas av de positiva effekterna i form av bidrag till målet av det gemensamma intresset. När målet för stödet väl har fastställts är det i synnerhet viktigt att minimera stödets eventuella negativa effekter på handeln och konkurrensen.

| (496) | I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att stödet kunde snedvrida konkurrensen på tre sätt. För det första kan stödet snedvrida investeringsbeslut och förskjuta alternativa investeringar. För det andra kan det snedvrida marknadens funktion i det senare marknadsledet särskilt till följd av lösenprisets oklara effekt på grossist- och försäljningspriserna, genom strategiskt agerande från stödmottagarens sida för att påverka lösenpriset och genom andra typer av strategiskt agerande som möjliggörs av de stora produktionsvolymer som NNBG och EDF Energy, i egenskap av den leverantör som NNBG har gett i uppdrag att sälja sin produktion, kan erbjuda, t.ex. prismanipulering på terminsmarknaden, eller genom att begränsa alternativa leverantörers förmåga att producera el på ett oberoende sätt. Den tredje typen av snedvridning var välståndsfördelningen mellan slutanvändarna och NNBG (denna fråga diskuteras ovan i samband med åtgärdernas proportionalitet). Förutom de ovannämnda punkterna gjorde kommissionen dessutom en noggrann bedömning av fyra huvudsakliga snedvridningar av konkurrensen på marknaden i det senare ledet som kan orsakas av stödet. |
| --- | --- |

(496)

I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att stödet kunde snedvrida konkurrensen på tre sätt. För det första kan stödet snedvrida investeringsbeslut och förskjuta alternativa investeringar. För det andra kan det snedvrida marknadens funktion i det senare marknadsledet särskilt till följd av lösenprisets oklara effekt på grossist- och försäljningspriserna, genom strategiskt agerande från stödmottagarens sida för att påverka lösenpriset och genom andra typer av strategiskt agerande som möjliggörs av de stora produktionsvolymer som NNBG och EDF Energy, i egenskap av den leverantör som NNBG har gett i uppdrag att sälja sin produktion, kan erbjuda, t.ex. prismanipulering på terminsmarknaden, eller genom att begränsa alternativa leverantörers förmåga att producera el på ett oberoende sätt. Den tredje typen av snedvridning var välståndsfördelningen mellan slutanvändarna och NNBG (denna fråga diskuteras ovan i samband med åtgärdernas proportionalitet). Förutom de ovannämnda punkterna gjorde kommissionen dessutom en noggrann bedömning av fyra huvudsakliga snedvridningar av konkurrensen på marknaden i det senare ledet som kan orsakas av stödet.

| (497) | För det första gäller det EDF:s eller NNBG:s möjlighet att ändra referenspriset genom strategisk försäljning på de marknader som används för att beräkna referenspriset. Det är till exempel oklart vilken effekt EDF:s incitament att lägga bud på kapacitet till mycket låga (eller till och med negativa) priser på marknaderna får, särskilt på referensmarknaden eller referensmarknaderna, i en situation där företaget mottar premier som avspeglar skillnaden mellan det rådande (eller till och med negativa) referenspriset och lösenpriset under föregående referensperiod. En ändring av referenspriset skulle påverka ersättningarna för mellanskillnaden för alla andra CfD-tekniker, inbegripet EDF-anläggningar som omfattas av andra CfD-kontrakt. |
| --- | --- |

(497)

För det första gäller det EDF:s eller NNBG:s möjlighet att ändra referenspriset genom strategisk försäljning på de marknader som används för att beräkna referenspriset. Det är till exempel oklart vilken effekt EDF:s incitament att lägga bud på kapacitet till mycket låga (eller till och med negativa) priser på marknaderna får, särskilt på referensmarknaden eller referensmarknaderna, i en situation där företaget mottar premier som avspeglar skillnaden mellan det rådande (eller till och med negativa) referenspriset och lösenpriset under föregående referensperiod. En ändring av referenspriset skulle påverka ersättningarna för mellanskillnaden för alla andra CfD-tekniker, inbegripet EDF-anläggningar som omfattas av andra CfD-kontrakt.

| (498) | För det andra kan EDF som koncern manipulera terminsmarknaderna genom att sälja, eller innehålla, stora mängder el som producerats av HPC-anläggningen till fördel för koncernens handels- eller risksäkringspositioner. EDF är en vertikalt integrerad aktör som är aktiv inom både produktion (föregående led), försörjning (efterföljande led) och på handelsmarknaderna. Enligt ett CfD-kontrakt kan företaget ha incitament att gynna sina egna filialer i det senare marknadsledet. Om koncernen till exempel skulle gynnas av att priserna under tio år framåt skulle vara högre eller lägre, kan HPC vara avgörande för att uppnå detta resultat. |
| --- | --- |

(498)

För det andra kan EDF som koncern manipulera terminsmarknaderna genom att sälja, eller innehålla, stora mängder el som producerats av HPC-anläggningen till fördel för koncernens handels- eller risksäkringspositioner. EDF är en vertikalt integrerad aktör som är aktiv inom både produktion (föregående led), försörjning (efterföljande led) och på handelsmarknaderna. Enligt ett CfD-kontrakt kan företaget ha incitament att gynna sina egna filialer i det senare marknadsledet. Om koncernen till exempel skulle gynnas av att priserna under tio år framåt skulle vara högre eller lägre, kan HPC vara avgörande för att uppnå detta resultat.

| (499) | För det tredje, vilket också har samband med ovanstående, kan HPC öka EDF:s lönsamhet genom att EDF kan sänka sina risksäkringskostnader, särskilt om leverantören skulle kunna räkna av interna handelspositioner genom att utnyttja den enorma och dessutom stabila produktionen från HPC. |
| --- | --- |

(499)

För det tredje, vilket också har samband med ovanstående, kan HPC öka EDF:s lönsamhet genom att EDF kan sänka sina risksäkringskostnader, särskilt om leverantören skulle kunna räkna av interna handelspositioner genom att utnyttja den enorma och dessutom stabila produktionen från HPC.

| (500) | För det fjärde kan projektet ha en negativ effekt på grossistmarknadens likviditet, eftersom det skulle komplettera ett vertikalt integrerat företags produktionstillgångar, eventuellt tränga ut oberoende leverantörer eller hindra tillträdet för potentiella nya marknadsaktörer på försörjningsnivå. |
| --- | --- |

(500)

För det fjärde kan projektet ha en negativ effekt på grossistmarknadens likviditet, eftersom det skulle komplettera ett vertikalt integrerat företags produktionstillgångar, eventuellt tränga ut oberoende leverantörer eller hindra tillträdet för potentiella nya marknadsaktörer på försörjningsnivå.

| (501) | Dessa frågor kommer att bedömas i nedanstående avsnitt. |
| --- | --- |

(501)

Dessa frågor kommer att bedömas i nedanstående avsnitt.

9.6.1   Snedvridningar av investerings- och handelsflödena

| (502) | Kommissionen övervägde frågan om huruvida stödet skulle snedvrida energiflödena eller elpriserna. |
| --- | --- |

(502)

Kommissionen övervägde frågan om huruvida stödet skulle snedvrida energiflödena eller elpriserna.

| (503) | Inledningsvis konstaterar kommissionen att en utbredd användning av CfD-kontrakt avsevärt kan störa, eller helt undanröja, prisernas funktion som investeringssignaler, och därmed faktiskt ge upphov till prisreglering av elproduktionen på nivåer som bestäms av staten. |
| --- | --- |

(503)

Inledningsvis konstaterar kommissionen att en utbredd användning av CfD-kontrakt avsevärt kan störa, eller helt undanröja, prisernas funktion som investeringssignaler, och därmed faktiskt ge upphov till prisreglering av elproduktionen på nivåer som bestäms av staten.

| (504) | Kommissionen är medveten om att producenterna är skyldiga att sälja på marknaden enligt CfD-kontrakten, vilket bevarar några av de incitament som gäller för marknadsaktörer som inte gynnas av stöd. Sådana incitament finns dock främst kvar på driftsnivå, och inte på den nivå där investeringsbesluten fattas, vilka sannolikt kommer att avgöras av den intäktsstabilitet och säkerhet som CfD-kontrakt ger. |
| --- | --- |

(504)

Kommissionen är medveten om att producenterna är skyldiga att sälja på marknaden enligt CfD-kontrakten, vilket bevarar några av de incitament som gäller för marknadsaktörer som inte gynnas av stöd. Sådana incitament finns dock främst kvar på driftsnivå, och inte på den nivå där investeringsbesluten fattas, vilka sannolikt kommer att avgöras av den intäktsstabilitet och säkerhet som CfD-kontrakt ger.

| (505) | I alla händelser är marknadssnedvridningar till följd av CfD-kontrakt på driftsnivå mycket begränsade för kärnkraftsoperatörer, som kännetecknas av driftskostnader med låga marginaler och därför sannolikt kommer att sälja på marknaden, oavsett prisnivåerna, och – vilket kommer att förklaras närmare – hamna i början av meritkurvan. |
| --- | --- |

(505)

I alla händelser är marknadssnedvridningar till följd av CfD-kontrakt på driftsnivå mycket begränsade för kärnkraftsoperatörer, som kännetecknas av driftskostnader med låga marginaler och därför sannolikt kommer att sälja på marknaden, oavsett prisnivåerna, och – vilket kommer att förklaras närmare – hamna i början av meritkurvan.

| (506) | När det gäller anläggande av sammanlänkningar och handelsflödenas riktning och intensitet bekräftar kommissionens analys att tillhandahållandet av stödet och därmed byggandet av HPC-anläggningen uppskattas ha en minimal inverkan på Förenade kungarikets grossistpriser. |
| --- | --- |

(506)

När det gäller anläggande av sammanlänkningar och handelsflödenas riktning och intensitet bekräftar kommissionens analys att tillhandahållandet av stödet och därmed byggandet av HPC-anläggningen uppskattas ha en minimal inverkan på Förenade kungarikets grossistpriser.

| (507) | Det modellarbete som gjorts visar (71) också att de brittiska priserna kommer att minska med mindre än 0,5 % till följd av driften av HPC-anläggningen. Detta kommer i sin tur att omvandlas till en kumulativ och allmän minskning av intäkterna från sammanlänkningar på mindre än 1,7 % fram till 2030. Detta resultat beror på att marginalkostnaden för HPC-producerad el kommer att vara lägre än de befintliga anläggningarnas priser, men anläggningens totala kapacitet kommer endast att utgöra en liten del av Storbritanniens totala kapacitet. |
| --- | --- |

(507)

Det modellarbete som gjorts visar (71) också att de brittiska priserna kommer att minska med mindre än 0,5 % till följd av driften av HPC-anläggningen. Detta kommer i sin tur att omvandlas till en kumulativ och allmän minskning av intäkterna från sammanlänkningar på mindre än 1,7 % fram till 2030. Detta resultat beror på att marginalkostnaden för HPC-producerad el kommer att vara lägre än de befintliga anläggningarnas priser, men anläggningens totala kapacitet kommer endast att utgöra en liten del av Storbritanniens totala kapacitet.

| (508) | Detta resultat bygger på ett värsta tänkbara scenario, eftersom Förenade kungariket utan HPC-anläggningen kan förväntas stödja andra typer av koldioxidsnål produktion i den mån det är lönsamt (och inte upp till den totala kapacitet som tillhandahålls av HPC, som är för stor för att enbart kunna ersättas med koldioxidsnåla källor, vilket diskuteras i skäl 199). En minskning av grossistpriserna och av intäkterna från sammanlänkningar kan således förväntas inträffa även utan HPC. |
| --- | --- |

(508)

Detta resultat bygger på ett värsta tänkbara scenario, eftersom Förenade kungariket utan HPC-anläggningen kan förväntas stödja andra typer av koldioxidsnål produktion i den mån det är lönsamt (och inte upp till den totala kapacitet som tillhandahålls av HPC, som är för stor för att enbart kunna ersättas med koldioxidsnåla källor, vilket diskuteras i skäl 199). En minskning av grossistpriserna och av intäkterna från sammanlänkningar kan således förväntas inträffa även utan HPC.

| (509) | När det gäller snedvridningar av handeln fann kommissionen att HPC har en försumbar inverkan på priserna utanför Storbritannien, vilken kvantifierades till högst 0,1 %. Detta skulle leda till en minskning av de gränsöverskridande flödena på mindre än 1 %. |
| --- | --- |

(509)

När det gäller snedvridningar av handeln fann kommissionen att HPC har en försumbar inverkan på priserna utanför Storbritannien, vilken kvantifierades till högst 0,1 %. Detta skulle leda till en minskning av de gränsöverskridande flödena på mindre än 1 %.

| (510) | Avslutningsvis utarbetade kommissionen alternativa scenarier där HPC-projektet inte genomförs. Resultaten av denna analys visar att förskjutningen av alternativa investeringar är begränsad. Prognoserna för krympande försörjning ger i synnerhet stort utrymme för andra producenter och produktionstekniker att gå in på marknaden och/eller utöka sin kapacitet oavsett investeringen i HPC-anläggningen, med tanke på tidpunkterna för planerade stängningar av befintliga kärn- och kolkraftverk. Förenade kungariket kommer att behöva omkring 60 GW ny produktionskapacitet i systemet mellan 2021 och 2030, varav HPC-anläggningen kommer att stå för 3,2 GW. Det skulle vara omöjligt att fylla denna lucka med enbart koldioxidsnåla energikällor. |
| --- | --- |

(510)

Avslutningsvis utarbetade kommissionen alternativa scenarier där HPC-projektet inte genomförs. Resultaten av denna analys visar att förskjutningen av alternativa investeringar är begränsad. Prognoserna för krympande försörjning ger i synnerhet stort utrymme för andra producenter och produktionstekniker att gå in på marknaden och/eller utöka sin kapacitet oavsett investeringen i HPC-anläggningen, med tanke på tidpunkterna för planerade stängningar av befintliga kärn- och kolkraftverk. Förenade kungariket kommer att behöva omkring 60 GW ny produktionskapacitet i systemet mellan 2021 och 2030, varav HPC-anläggningen kommer att stå för 3,2 GW. Det skulle vara omöjligt att fylla denna lucka med enbart koldioxidsnåla energikällor.

| (511) | Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet har en försumbar inverkan på handelsflöden, priser och investeringar. |
| --- | --- |

(511)

Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet har en försumbar inverkan på handelsflöden, priser och investeringar.

9.6.2   Försök att manipulera referenspriset

| (512) | Kommissionen uttryckte inledningsvis farhågor för att NNBG eller EDF skulle kunna ha incitament att agera strategiskt för att hålla referenspriset nere för att maximera ersättningarna för mellanskillnaden. |
| --- | --- |

(512)

Kommissionen uttryckte inledningsvis farhågor för att NNBG eller EDF skulle kunna ha incitament att agera strategiskt för att hålla referenspriset nere för att maximera ersättningarna för mellanskillnaden.

| (513) | I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet lämnade Förenade kungariket en KPMG-rapport (72) med en närmare analys av huruvida NNBG eller EDF skulle ha både incitament och förmåga att strategiskt sänka referenspriset på det sätt som kommissionen tänkte sig. |
| --- | --- |

(513)

I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet lämnade Förenade kungariket en KPMG-rapport (72) med en närmare analys av huruvida NNBG eller EDF skulle ha både incitament och förmåga att strategiskt sänka referenspriset på det sätt som kommissionen tänkte sig.

| (514) | NNBG kommer endast att ha incitament att sänka referenspriset om företaget kan sälja betydande volymer till ett högre pris än referenspriset. Om NNBG säljer el under referenspriset kan det hända att företaget inte kompenseras upp till lösenpriset genom ersättningar för mellanskillnaden. |
| --- | --- |

(514)

NNBG kommer endast att ha incitament att sänka referenspriset om företaget kan sälja betydande volymer till ett högre pris än referenspriset. Om NNBG säljer el under referenspriset kan det hända att företaget inte kompenseras upp till lösenpriset genom ersättningar för mellanskillnaden.

| (515) | Kommissionen anser att NNBG:s riskminskningsstrategi kommer att vara att sälja HPC-producerad kapacitet på säsongshandelsmarknaderna, så att priset ligger så nära referenspriset som möjligt. Att strategiskt försöka sänka referenspriset kommer att öka risken för att HPC:s kapacitet säljs till ett pris under referenspriset, vilket innebär att NNBG skulle avvika från sin riskminskningsstrategi. |
| --- | --- |

(515)

Kommissionen anser att NNBG:s riskminskningsstrategi kommer att vara att sälja HPC-producerad kapacitet på säsongshandelsmarknaderna, så att priset ligger så nära referenspriset som möjligt. Att strategiskt försöka sänka referenspriset kommer att öka risken för att HPC:s kapacitet säljs till ett pris under referenspriset, vilket innebär att NNBG skulle avvika från sin riskminskningsstrategi.

| (516) | Även om EDF och NNBG skulle ha incitament att använda en strategi för att sänka referenspriset har de en begränsad förmåga att göra detta. Detta beror på att marknadskrafterna och arbitrage från andra elsäljare kommer att motverka eventuella strategiska sänkningar av referenspriset. Om referenspriset blir lägre kommer andra producenter att uppmuntras att sälja sin kapacitet på annat håll. |
| --- | --- |

(516)

Även om EDF och NNBG skulle ha incitament att använda en strategi för att sänka referenspriset har de en begränsad förmåga att göra detta. Detta beror på att marknadskrafterna och arbitrage från andra elsäljare kommer att motverka eventuella strategiska sänkningar av referenspriset. Om referenspriset blir lägre kommer andra producenter att uppmuntras att sälja sin kapacitet på annat håll.

| (517) | Kommissionen kontrollerade i hur stor utsträckning EDF skulle ha möjlighet att systematiskt realisera högre priser på marknaden. Såsom förklaras i skäl 11 bygger referenspriskurvan på priser en säsong före leverans (dvs. sex månader), även kallat säsongshandelspris. Eftersom kärnkraft är en baslastteknik med en stadig och jämförelsevis tillförlitlig produktionsprofil kan HPC teoretiskt sett sälja stora mängder el längre fram än en säsong. Om priser som sträcker sig mer än en säsong framåt är systematiskt och betydligt högre än säsongshandelspriserna – som ligger till grund för referenspriskurvan – skulle HPC i genomsnitt kunna realisera ett högre faktiskt pris per MWh än lösenpriset. |
| --- | --- |

(517)

Kommissionen kontrollerade i hur stor utsträckning EDF skulle ha möjlighet att systematiskt realisera högre priser på marknaden. Såsom förklaras i skäl 11 bygger referenspriskurvan på priser en säsong före leverans (dvs. sex månader), även kallat säsongshandelspris. Eftersom kärnkraft är en baslastteknik med en stadig och jämförelsevis tillförlitlig produktionsprofil kan HPC teoretiskt sett sälja stora mängder el längre fram än en säsong. Om priser som sträcker sig mer än en säsong framåt är systematiskt och betydligt högre än säsongshandelspriserna – som ligger till grund för referenspriskurvan – skulle HPC i genomsnitt kunna realisera ett högre faktiskt pris per MWh än lösenpriset.

| (518) | För att bedöma denna möjlighet uppmanade kommissionen Förenade kungariket att tillämpa den formel som anges i skäl 11 på historiska marknadsvillkor (priser och mängder) för perioden vintern 2012 till vintern 2014 för att skapa en simulerad historisk referenspriskurva. Kommissionen kopplade den referenspriskurva som den fått till uppgifter om priser för en och två säsonger framåt för leveransdatum inom samma tidsintervall (73). Resultatet visas i figur 2 i bilaga A. |
| --- | --- |

(518)

För att bedöma denna möjlighet uppmanade kommissionen Förenade kungariket att tillämpa den formel som anges i skäl 11 på historiska marknadsvillkor (priser och mängder) för perioden vintern 2012 till vintern 2014 för att skapa en simulerad historisk referenspriskurva. Kommissionen kopplade den referenspriskurva som den fått till uppgifter om priser för en och två säsonger framåt för leveransdatum inom samma tidsintervall (73). Resultatet visas i figur 2 i bilaga A.

| (519) | Figur 2 visar att även om det ibland fanns handelsdagar där baslastpriset för två säsonger framåt kan ha varit högre än priset för en säsong framåt och referenspriset, är skillnaden inte särskilt stor och relationen verkar inte vara systematisk. För att systematiskt realisera högre vinster än referenspriset skulle EDF mycket sannolikt tvingas att sälja det mesta av sin kapacitet utanför referensmarknaden. Att göra detta skulle sannolikt medföra högre risker för EDF än att sälja på referensmarknaden och det skulle vara mindre lönsamt att följa en sådan strategi. |
| --- | --- |

(519)

Figur 2 visar att även om det ibland fanns handelsdagar där baslastpriset för två säsonger framåt kan ha varit högre än priset för en säsong framåt och referenspriset, är skillnaden inte särskilt stor och relationen verkar inte vara systematisk. För att systematiskt realisera högre vinster än referenspriset skulle EDF mycket sannolikt tvingas att sälja det mesta av sin kapacitet utanför referensmarknaden. Att göra detta skulle sannolikt medföra högre risker för EDF än att sälja på referensmarknaden och det skulle vara mindre lönsamt att följa en sådan strategi.

9.6.3   Potentiella incitament för EDF att hålla inne kapacitet

| (520) | Teoretiskt sett kan strategiskt innehållande leda till ökade vinster för producenterna trots att de har mycket små marknadsandelar. Den viktigaste faktorn för att de ska kunna utöva marknadsinflytande på detta sätt är deras position i meritkurvan. Med tanke på att EDF äger både flexibla anläggningar och baslastanläggningar kan anläggandet av HPC ge EDF möjlighet att hålla inne kapacitet från sina flexibla anläggningar för att driva upp grossistpriset och få högre priser för försäljningen av el från sina baslastanläggningar (inklusive HPC). |
| --- | --- |

(520)

Teoretiskt sett kan strategiskt innehållande leda till ökade vinster för producenterna trots att de har mycket små marknadsandelar. Den viktigaste faktorn för att de ska kunna utöva marknadsinflytande på detta sätt är deras position i meritkurvan. Med tanke på att EDF äger både flexibla anläggningar och baslastanläggningar kan anläggandet av HPC ge EDF möjlighet att hålla inne kapacitet från sina flexibla anläggningar för att driva upp grossistpriset och få högre priser för försäljningen av el från sina baslastanläggningar (inklusive HPC).

| (521) | Förenade kungariket har framhållit (74) att HPC varken skulle ge EDF förmåga eller incitament för att hålla inne flexibel kapacitet. |
| --- | --- |

(521)

Förenade kungariket har framhållit (74) att HPC varken skulle ge EDF förmåga eller incitament för att hålla inne flexibel kapacitet.

| (522) | Förenade kungariket påpekar särskilt att år 2025 kommer EDF:s andel av marknaden för produktion av flexibel kapacitet endast att uppgå till 6,5 % (med beaktande av stängningen av ett kolkraftverk som närmar sig slutet på sin livslängd samt ett eventuellt öppnande av en ny anläggning). När det hade konstaterats att marknadsandelar kan vara en svag indikator på en producents förmåga att påverka priserna genom att hålla inne kapacitet beräknades flera index för ”väsentlighet” (dvs. i vilken utsträckning en viss produktionsanläggning eller en viss producent behövs för att efterfrågan ska tillgodoses, vilket gör att de eventuellt kan påverka marknadspriset genom att inskränka kapaciteten) för att visa att EDF:s flexibla kapacitet inte förväntas vara väsentlig år 2025. En kontrafaktisk analys visar dessutom att anläggandet av HPC i alla händelser inte kommer att öka EDF:s väsentlighet. |
| --- | --- |

(522)

Förenade kungariket påpekar särskilt att år 2025 kommer EDF:s andel av marknaden för produktion av flexibel kapacitet endast att uppgå till 6,5 % (med beaktande av stängningen av ett kolkraftverk som närmar sig slutet på sin livslängd samt ett eventuellt öppnande av en ny anläggning). När det hade konstaterats att marknadsandelar kan vara en svag indikator på en producents förmåga att påverka priserna genom att hålla inne kapacitet beräknades flera index för ”väsentlighet” (dvs. i vilken utsträckning en viss produktionsanläggning eller en viss producent behövs för att efterfrågan ska tillgodoses, vilket gör att de eventuellt kan påverka marknadspriset genom att inskränka kapaciteten) för att visa att EDF:s flexibla kapacitet inte förväntas vara väsentlig år 2025. En kontrafaktisk analys visar dessutom att anläggandet av HPC i alla händelser inte kommer att öka EDF:s väsentlighet.

| (523) | Kommissionen anser att CfD-instrumentet till sin natur begränsar incitamenten för att hålla inne kapacitet. För det första skulle det mesta av HPC-anläggningens energi som en omedelbar effekt av CfD-kontraktet säljas på referensmarknaden för att minimera basrisken enligt den risksäkringsstrategi som NNBG tagit fram tillsammans med IUK. Till följd av detta skulle EDF Energy få lösenpriset för HPC:s försörjning och företagets intäkter skulle inte öka om grossistspotpriserna skulle öka till följd av ett tillfälligt innehållande av kapacitet. En strategi som går ut på att sälja en stor mängd kapacitet på spotmarknaden skulle sannolikt inte vara lönsam i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(523)

Kommissionen anser att CfD-instrumentet till sin natur begränsar incitamenten för att hålla inne kapacitet. För det första skulle det mesta av HPC-anläggningens energi som en omedelbar effekt av CfD-kontraktet säljas på referensmarknaden för att minimera basrisken enligt den risksäkringsstrategi som NNBG tagit fram tillsammans med IUK. Till följd av detta skulle EDF Energy få lösenpriset för HPC:s försörjning och företagets intäkter skulle inte öka om grossistspotpriserna skulle öka till följd av ett tillfälligt innehållande av kapacitet. En strategi som går ut på att sälja en stor mängd kapacitet på spotmarknaden skulle sannolikt inte vara lönsam i detta sammanhang.

| (524) | Med tanke på de speciella egenskaperna hos meritkurvan anser kommissionen dock att även om en viss flexibel kapacitet inte är väsentlig kan den ändå påverka priset. Beroende på företagets relativa position i försörjningskurvan kan försörjningskurvan skifta åt vänster även om bara en liten mängd kapacitet hålls inne från marknaden, vilket leder till ett jämviktsläge med högre priser. Med tanke på att anläggandet av HPC kan öka EDF:s potentiella vinster från innehållande av kapacitet kan företaget ha fler incitament att hålla inne kapacitet efter att ha fått stöd. |
| --- | --- |

(524)

Med tanke på de speciella egenskaperna hos meritkurvan anser kommissionen dock att även om en viss flexibel kapacitet inte är väsentlig kan den ändå påverka priset. Beroende på företagets relativa position i försörjningskurvan kan försörjningskurvan skifta åt vänster även om bara en liten mängd kapacitet hålls inne från marknaden, vilket leder till ett jämviktsläge med högre priser. Med tanke på att anläggandet av HPC kan öka EDF:s potentiella vinster från innehållande av kapacitet kan företaget ha fler incitament att hålla inne kapacitet efter att ha fått stöd.

| (525) | Kommissionen bedömde därför EDF:s incitament att hålla inne kapacitet genom en simulering som tagits fram av Förenade kungariket baserat på 2025 års meritkurva. |
| --- | --- |

(525)

Kommissionen bedömde därför EDF:s incitament att hålla inne kapacitet genom en simulering som tagits fram av Förenade kungariket baserat på 2025 års meritkurva.

| (526) | Simuleringen visar att även i ett hypotetiskt och orealistiskt scenario och bortsett från effekten av CfD-kontraktet, skulle anläggandet av HPC inte öka något teoretiskt incitament för EDF att börja hålla inne flexibel kapacitet som företaget eventuellt skulle ha utan CfD-kontraktet. I sin simulering använder Förenade kungariket en förväntad produktionsmix för 2025, som ligger mycket nära DECC:s EMR-scenarier. Simuleringen visar att de rimliga efterfrågenivåer vid vilka en strategi för innehållande av kapacitet skulle vara lönsam uppstår i samband med en låg lönsamhet. |
| --- | --- |

(526)

Simuleringen visar att även i ett hypotetiskt och orealistiskt scenario och bortsett från effekten av CfD-kontraktet, skulle anläggandet av HPC inte öka något teoretiskt incitament för EDF att börja hålla inne flexibel kapacitet som företaget eventuellt skulle ha utan CfD-kontraktet. I sin simulering använder Förenade kungariket en förväntad produktionsmix för 2025, som ligger mycket nära DECC:s EMR-scenarier. Simuleringen visar att de rimliga efterfrågenivåer vid vilka en strategi för innehållande av kapacitet skulle vara lönsam uppstår i samband med en låg lönsamhet.

| (527) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att snedvridningarna av konkurrensen med avseende på innehållande av kapacitet begränsas till ett minimum. |
| --- | --- |

(527)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att snedvridningarna av konkurrensen med avseende på innehållande av kapacitet begränsas till ett minimum.

9.6.4   Fördel för EDF genom minskade risksäkringskostnader

| (528) | Grossistelmarknaderna är osäkra både för producenter och leverantörer på grund av de särskilda egenskaperna hos tillgång och efterfrågan. För att öka säkerheten i intäkterna från försäljningen av el och i elkostnaderna köper eller säljer leverantörerna och producenterna vanligen el på terminsbasis och använder spot- och korttidsmarknaderna för att finjustera sina positioner. |
| --- | --- |

(528)

Grossistelmarknaderna är osäkra både för producenter och leverantörer på grund av de särskilda egenskaperna hos tillgång och efterfrågan. För att öka säkerheten i intäkterna från försäljningen av el och i elkostnaderna köper eller säljer leverantörerna och producenterna vanligen el på terminsbasis och använder spot- och korttidsmarknaderna för att finjustera sina positioner.

| (529) | Terminshandel (eller risksäkring) används därför för att skapa ett visst mått av skydd mot prisvolatilitet. Risksäkringskostnader avgörs främst av marginalen mellan köp- och säljkursen för terminskursen, vilket är skillnaden mellan anbudspriset (det pris som köparna är beredda att köpa till) och säljbudet (det pris som säljarna är villiga att sälja till). Ju fler deltagare och ju större volym som handlas desto lägre blir marginalen mellan köp- och säljkursen och därmed transaktionskostnaderna för både säljare och köpare. |
| --- | --- |

(529)

Terminshandel (eller risksäkring) används därför för att skapa ett visst mått av skydd mot prisvolatilitet. Risksäkringskostnader avgörs främst av marginalen mellan köp- och säljkursen för terminskursen, vilket är skillnaden mellan anbudspriset (det pris som köparna är beredda att köpa till) och säljbudet (det pris som säljarna är villiga att sälja till). Ju fler deltagare och ju större volym som handlas desto lägre blir marginalen mellan köp- och säljkursen och därmed transaktionskostnaderna för både säljare och köpare.

| (530) | Kommissionen hyste inledningsvis farhågor om att den ytterligare baslastkapacitet som tillhandahålls av HPC och säljs av EDF Energy kan ge EDF möjlighet att sänka sina risksäkringskostnader och på så sätt vinna en konkurrensfördel framför sina medtävlare, särskilt på grund av företagets eventuellt bättre möjligheter att optimera sin riskportfölj. Kommissionen var dessutom oroad för att EDF Energy skulle förbättra sin position och på så vis kunna öka sin andel av specifika segment, t.ex. energiintensiva användare. |
| --- | --- |

(530)

Kommissionen hyste inledningsvis farhågor om att den ytterligare baslastkapacitet som tillhandahålls av HPC och säljs av EDF Energy kan ge EDF möjlighet att sänka sina risksäkringskostnader och på så sätt vinna en konkurrensfördel framför sina medtävlare, särskilt på grund av företagets eventuellt bättre möjligheter att optimera sin riskportfölj. Kommissionen var dessutom oroad för att EDF Energy skulle förbättra sin position och på så vis kunna öka sin andel av specifika segment, t.ex. energiintensiva användare.

| (531) | Kommissionen bedömde de belägg som lämnats av EDF när det gällde levererad kapacitet efter det att företaget fått stöd. EDF hade redan en nettoproduktion på 22,9 TWh 2013, dvs. skillnaden mellan den mängd som företaget producerat genom egna tillgångar och den mängd som det sålde via sin detaljhandelsverksamhet. EDF uppskattar att det kommer att ha en [...] TWh i nettoproduktion 2020 och en [...] TWh i nettoproduktion 2025 i förhållande till HPC. |
| --- | --- |

(531)

Kommissionen bedömde de belägg som lämnats av EDF när det gällde levererad kapacitet efter det att företaget fått stöd. EDF hade redan en nettoproduktion på 22,9 TWh 2013, dvs. skillnaden mellan den mängd som företaget producerat genom egna tillgångar och den mängd som det sålde via sin detaljhandelsverksamhet. EDF uppskattar att det kommer att ha en [...] TWh i nettoproduktion 2020 och en [...] TWh i nettoproduktion 2025 i förhållande till HPC.

| (532) | Kommissionen drar därför slutsatsen att risksäkringskostnaderna sannolikt inte kommer att ändras till följd av stödet. |
| --- | --- |

(532)

Kommissionen drar därför slutsatsen att risksäkringskostnaderna sannolikt inte kommer att ändras till följd av stödet.

| (533) | Försörjningen av el till kunder utanför landet, inklusive energiintensiva användare, kan dessutom anses vara konkurrensutsatt. EDF:s andel är mindre än 25 % av marknaden, trots den höga baslastproduktionskapacitet som företaget har för närvarande. I en begäran om yttrande till konkurrens- och marknadsmyndigheten nyligen om en fullständig undersökning av elmarknaderna undantog Ofgem (75) den icke inhemska sektorn på grund av att den kunde anses vara allmänt konkurrensutsatt (76). |
| --- | --- |

(533)

Försörjningen av el till kunder utanför landet, inklusive energiintensiva användare, kan dessutom anses vara konkurrensutsatt. EDF:s andel är mindre än 25 % av marknaden, trots den höga baslastproduktionskapacitet som företaget har för närvarande. I en begäran om yttrande till konkurrens- och marknadsmyndigheten nyligen om en fullständig undersökning av elmarknaderna undantog Ofgem (75) den icke inhemska sektorn på grund av att den kunde anses vara allmänt konkurrensutsatt (76).

| (534) | Trots den inneboende osäkerhetsfaktorn i strategier och marknadsresultat över en relativt lång tidsperiod, nämligen till dess HPC-anläggningen tas i drift, anser kommissionen att dessa argument är tillräckligt välgrundade för att skilja dess farhågor kring denna typ av eventuell snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(534)

Trots den inneboende osäkerhetsfaktorn i strategier och marknadsresultat över en relativt lång tidsperiod, nämligen till dess HPC-anläggningen tas i drift, anser kommissionen att dessa argument är tillräckligt välgrundade för att skilja dess farhågor kring denna typ av eventuell snedvridning av konkurrensen.

9.6.5   Eventuella minskningar av grossistmarknadens likviditet

| (535) | Bara det faktum att det finns tillgång till ytterligare egen el kan ha en negativ inverkan på grossistmarknadens likviditetsnivåer, vilket i sin tur sannolikt inverkar negativt på oberoende leverantörer. Detta innebär inte automatiskt att vertikal integration leder till mindre likvida marknader eller utträngning, men om den största delen av produktionskapaciteten ägs av leverantörerna finns det dock risk för att marknaderna bli allt mindre likvida. |
| --- | --- |

(535)

Bara det faktum att det finns tillgång till ytterligare egen el kan ha en negativ inverkan på grossistmarknadens likviditetsnivåer, vilket i sin tur sannolikt inverkar negativt på oberoende leverantörer. Detta innebär inte automatiskt att vertikal integration leder till mindre likvida marknader eller utträngning, men om den största delen av produktionskapaciteten ägs av leverantörerna finns det dock risk för att marknaderna bli allt mindre likvida.

| (536) | Kommissionen hyste vissa inledande farhågor om huruvida den ökade tillgången till egen produktion kan leda till ett minskat behov för EDF att vända sig till terminsmarknaderna för att anskaffa kapacitet. EDF:s behov av att handla efter att ha fått stöd skulle kunna uppvägas av dess tillgång till HPC:s produktion. |
| --- | --- |

(536)

Kommissionen hyste vissa inledande farhågor om huruvida den ökade tillgången till egen produktion kan leda till ett minskat behov för EDF att vända sig till terminsmarknaderna för att anskaffa kapacitet. EDF:s behov av att handla efter att ha fått stöd skulle kunna uppvägas av dess tillgång till HPC:s produktion.

| (537) | Som svar på kommissionens frågor om den eventuella effekt som HPC kan ha på marknadslikviditeten uppgav EDF att företaget varken skulle ha incitament eller förmåga att minska likviditeten. |
| --- | --- |

(537)

Som svar på kommissionens frågor om den eventuella effekt som HPC kan ha på marknadslikviditeten uppgav EDF att företaget varken skulle ha incitament eller förmåga att minska likviditeten.

| (538) | EDF Energy hävdar att dess försörjningsverksamhet inte har något som helst att göra med om HPC byggs eller ej (77). Såsom förklaras i föregående avsnitt är EDF:s policy för produktions- och försörjningsverksamheten att minska marknadsprisrisken. Företaget har ingen policy för systematisk intern försörjning, eftersom det inte är det bästa sättet att minska marknadsprisrisken. Tvärtom, det effektivaste sättet att minska marknadsprisrisken är att köpa och sälja på marknaden (eller till marknadspris). |
| --- | --- |

(538)

EDF Energy hävdar att dess försörjningsverksamhet inte har något som helst att göra med om HPC byggs eller ej (77). Såsom förklaras i föregående avsnitt är EDF:s policy för produktions- och försörjningsverksamheten att minska marknadsprisrisken. Företaget har ingen policy för systematisk intern försörjning, eftersom det inte är det bästa sättet att minska marknadsprisrisken. Tvärtom, det effektivaste sättet att minska marknadsprisrisken är att köpa och sälja på marknaden (eller till marknadspris).

| (539) | EDF Energy förklarade dessutom att företaget inte har som verksamhetsmål att kvitta volymer mellan försörjning och produktion. EDF identifierar inte ens handlad el som överförs mellan företagets produktions- och försörjningsverksamheter utan att ha gått via marknaden. |
| --- | --- |

(539)

EDF Energy förklarade dessutom att företaget inte har som verksamhetsmål att kvitta volymer mellan försörjning och produktion. EDF identifierar inte ens handlad el som överförs mellan företagets produktions- och försörjningsverksamheter utan att ha gått via marknaden.

| (540) | EDF lämnade siffror för handlade volymer och uppsägningsandel till stöd för sitt påstående att omfattningen av intern nettning är begränsad (78). EDF förklarade avslutningsvis att det med hänsyn till den senaste utvecklingen i lagstiftningen inte har förmåga att minska likviditeten på grossistmarknaden. För att öka likviditeten inom en rad marknadssegment har Ofgem, den brittiska tillsynsmyndigheten för gas- och elmarknaderna, infört en obligatorisk skyldighet att agera som marknadsgarant i licenserna för de sex största energileverantörerna i Förenade kungariket, inklusive EDF Energy. Kravet är att lägga köp- och säljbud på marknaden i syfte att stödja prisbildning och garantera regelbundna handelsmöjligheter. |
| --- | --- |

(540)

EDF lämnade siffror för handlade volymer och uppsägningsandel till stöd för sitt påstående att omfattningen av intern nettning är begränsad (78). EDF förklarade avslutningsvis att det med hänsyn till den senaste utvecklingen i lagstiftningen inte har förmåga att minska likviditeten på grossistmarknaden. För att öka likviditeten inom en rad marknadssegment har Ofgem, den brittiska tillsynsmyndigheten för gas- och elmarknaderna, infört en obligatorisk skyldighet att agera som marknadsgarant i licenserna för de sex största energileverantörerna i Förenade kungariket, inklusive EDF Energy. Kravet är att lägga köp- och säljbud på marknaden i syfte att stödja prisbildning och garantera regelbundna handelsmöjligheter.

| (541) | Kommissionen bedömde sannolikheten för att åtgärden skulle kunna leda till lägre likviditet på grossistmarknaderna. |
| --- | --- |

(541)

Kommissionen bedömde sannolikheten för att åtgärden skulle kunna leda till lägre likviditet på grossistmarknaderna.

| (542) | Den konstaterade att EDF Energys andel av handlad volym jämfört med dess producerade volym hade minskat stadigt från en uppsägningsandel (handlad volym/produktion) på 3 år 2010 till 2 år 2014. Denna andel är dessutom lägst bland de sex största vertikalt integrerade energiproducenterna i Förenade kungariket (79). |
| --- | --- |

(542)

Den konstaterade att EDF Energys andel av handlad volym jämfört med dess producerade volym hade minskat stadigt från en uppsägningsandel (handlad volym/produktion) på 3 år 2010 till 2 år 2014. Denna andel är dessutom lägst bland de sex största vertikalt integrerade energiproducenterna i Förenade kungariket (79).

| (543) | Kommissionen konstaterar att Ofgems lagstadgade skyldighet att agera som marknadsgarant kan begränsa de vertikalt integrerade leverantörernas avsiktliga eller oavsiktliga användning av strategier som leder till lägre likviditetsnivåer. Det står dock inte klart för kommissionen i vilken utsträckning sådana skyldigheter kommer att finnas kvar och om de verkligen kan förhindra kvittning av interna positioner (t.ex. genom att använda egna produktionstillgångar för att betjäna egna kunder). |
| --- | --- |

(543)

Kommissionen konstaterar att Ofgems lagstadgade skyldighet att agera som marknadsgarant kan begränsa de vertikalt integrerade leverantörernas avsiktliga eller oavsiktliga användning av strategier som leder till lägre likviditetsnivåer. Det står dock inte klart för kommissionen i vilken utsträckning sådana skyldigheter kommer att finnas kvar och om de verkligen kan förhindra kvittning av interna positioner (t.ex. genom att använda egna produktionstillgångar för att betjäna egna kunder).

| (544) | Kommissionen begärde därför ytterligare garantier för att fullständigt kunna skingra sina farhågor i fråga om en eventuell försämring av marknadslikviditeten efter stödet. |
| --- | --- |

(544)

Kommissionen begärde därför ytterligare garantier för att fullständigt kunna skingra sina farhågor i fråga om en eventuell försämring av marknadslikviditeten efter stödet.

| (545) | EDF samtyckte särskilt till att öka insynen när det gäller hur företaget kommer att handla med och sälja el på marknaden, för att på så sätt minska möjligheterna till att det på ett otillbörligt sätt kan förbättra sin lönsamhet och inverka negativt på likviditeten. |
| --- | --- |

(545)

EDF samtyckte särskilt till att öka insynen när det gäller hur företaget kommer att handla med och sälja el på marknaden, för att på så sätt minska möjligheterna till att det på ett otillbörligt sätt kan förbättra sin lönsamhet och inverka negativt på likviditeten.

| (546) | Som enda leverantör av marknadstjänster till NNBG för HPC-anläggningens beräknade produktion har EDF gjort följande åtaganden (80):






  a) | Registrera handel för HPC:s beräknade produktion i en separat redovisning för NNBG. |
| --- | --- | --- |

(546)

Som enda leverantör av marknadstjänster till NNBG för HPC-anläggningens beräknade produktion har EDF gjort följande åtaganden (80):

a)

Registrera handel för HPC:s beräknade produktion i en separat redovisning för NNBG.

| b) | Prissätta handel för HPC:s beräknade produktion som utförs av EDF till marknadspris för den berörda produkten vid tidpunkten för handeln. |
| --- | --- |

b)

Prissätta handel för HPC:s beräknade produktion som utförs av EDF till marknadspris för den berörda produkten vid tidpunkten för handeln.

| c) | Utföra all bilateral handel med HPC:s beräknade produktion till marknadspris med andra tillgångsportföljer som ägs eller handlas av EDF. |
| --- | --- |

c)

Utföra all bilateral handel med HPC:s beräknade produktion till marknadspris med andra tillgångsportföljer som ägs eller handlas av EDF.

| d) | Lämna en årsrapport till CfD-motparten och Europeiska kommissionen för att visa att företaget uppfyller ovannämnda åtaganden. |
| --- | --- |

d)

Lämna en årsrapport till CfD-motparten och Europeiska kommissionen för att visa att företaget uppfyller ovannämnda åtaganden.

9.6.6   Slutsats om snedvridning av konkurrensen

| (547) | Kommissionen drar på grundval av övervägandena i avsnitten 9.6.1, 9.6.2, 9.6.3, 9.6.4 och 9.6.5 samt med beaktande av EDF:s åtaganden slutsatsen att risken för snedvridning av konkurrensen på det stora hela är begränsad. |
| --- | --- |

(547)

Kommissionen drar på grundval av övervägandena i avsnitten 9.6.1, 9.6.2, 9.6.3, 9.6.4 och 9.6.5 samt med beaktande av EDF:s åtaganden slutsatsen att risken för snedvridning av konkurrensen på det stora hela är begränsad.

| (548) | Efter en grundlig avvägning och med hänsyn till EDF:s åtaganden, drog kommissionen slutsatsen att snedvridningarna av konkurrensen till följd av anläggandet av HPC begränsas till ett nödvändigt minimum och uppvägs av åtgärdernas positiva effekter. |
| --- | --- |

(548)

Efter en grundlig avvägning och med hänsyn till EDF:s åtaganden, drog kommissionen slutsatsen att snedvridningarna av konkurrensen till följd av anläggandet av HPC begränsas till ett nödvändigt minimum och uppvägs av åtgärdernas positiva effekter.

| (549) | När det gäller efterlevnaden av artiklarna 30 och 110 i EUF-fördraget har Förenade kungariket åtagit sig att, så länge CfD-instrumentet inte är öppet för elproducenter utanför Storbritannien, justera beräkningen av elleverantörernas skyldigheter gällande CfD-betalningar så att stödberättigad kärnenergi som produceras i EU-medlemsstater utanför Storbritannien och levereras till kunder i Storbritannien inte räknas av mot leverantörernas marknadsandelar. Förenade kungariket kommer att upphäva detta undantag när producenter utanför landet har rätt att ansöka om CfD-kontrakt. |
| --- | --- |

(549)

När det gäller efterlevnaden av artiklarna 30 och 110 i EUF-fördraget har Förenade kungariket åtagit sig att, så länge CfD-instrumentet inte är öppet för elproducenter utanför Storbritannien, justera beräkningen av elleverantörernas skyldigheter gällande CfD-betalningar så att stödberättigad kärnenergi som produceras i EU-medlemsstater utanför Storbritannien och levereras till kunder i Storbritannien inte räknas av mot leverantörernas marknadsandelar. Förenade kungariket kommer att upphäva detta undantag när producenter utanför landet har rätt att ansöka om CfD-kontrakt.

10.   SLUTSATS

| (550) | På grundval av den utförda bedömningen och mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i detta ärende anser kommissionen att det åtgärdspaket som anmälts av Förenade kungariket medför statligt stöd som, i den form det ändrats genom de åtaganden som har gjorts, är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(550)

På grundval av den utförda bedömningen och mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i detta ärende anser kommissionen att det åtgärdspaket som anmälts av Förenade kungariket medför statligt stöd som, i den form det ändrats genom de åtaganden som har gjorts, är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (551) | Kommissionen konstaterar att den har fått information om de villkor för projektfinansieringen av HPC som hittills överenskommits för att kunna bedöma dem. De brittiska myndigheterna uppgav att resten av villkoren samt de slutliga finansieringsdokumenten kommer att innehålla standardbestämmelser som alla investerare skulle kräva för ett liknade projekt. Eftersom kommissionen inte hade möjlighet att kontrollera detta måste Förenade kungarikets myndigheter meddela kommissionen om de slutliga dokumenten skulle medföra några ändringar av åtgärden i den form den anmälts till kommissionen. Om de slutliga finansieringsdokumenten omfattar ytterligare statligt stöd kan de, rebus stantibus, inte godkännas eftersom det föreliggande paketet med statliga åtgärder utgör allt stöd som är nödvändigt för att HPC-investeringsprojektet ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

(551)

Kommissionen konstaterar att den har fått information om de villkor för projektfinansieringen av HPC som hittills överenskommits för att kunna bedöma dem. De brittiska myndigheterna uppgav att resten av villkoren samt de slutliga finansieringsdokumenten kommer att innehålla standardbestämmelser som alla investerare skulle kräva för ett liknade projekt. Eftersom kommissionen inte hade möjlighet att kontrollera detta måste Förenade kungarikets myndigheter meddela kommissionen om de slutliga dokumenten skulle medföra några ändringar av åtgärden i den form den anmälts till kommissionen. Om de slutliga finansieringsdokumenten omfattar ytterligare statligt stöd kan de, rebus stantibus, inte godkännas eftersom det föreliggande paketet med statliga åtgärder utgör allt stöd som är nödvändigt för att HPC-investeringsprojektet ska kunna genomföras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd till Hinkley Point C i form av ett CfD-kontrakt (Contract for Difference), ett ministerieavtal och en kreditgaranti samt alla relaterade element som Förenade kungariket planerar att genomföra är förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Genomförandet av stödåtgärden godkänns följaktligen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 8 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 69, 7.3.2014, s. 60.

1

(2)  Baslastproduktion är typisk för anläggningar som har förmåga att producera el kontinuerligt, och används därför för att hantera kärnefterfrågan när så krävs. Kärnkraftsanläggningar är baslastproducenter och kännetecknas också av relativt låga variabla kostnader, och de finns därför ofta i början av meritkurvan.

2

(3)  Följande formel används inom CfD:

3

Formula

där ”d” är antalet handelsdagar under föregående säsong och ”e” är antalet källor, ”BP” är priset varje dag för varje källa och ”BQ” är volymen varje dag för varje källa.

(4)  Finns på följande adress: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/267649/Generic_CfD_-_Terms_and_Conditions__518596495_171_.pdf

4

(5)  Affärshemlighet.

5

(6)  En detaljerad beskrivning av åtagandet ges i bilaga C.

6

(7)  Särskilt HPC:s IUK-modell [...].

7

(8)  Emitteringen rör ett initialt belopp på 16 miljarder pund i skulder och ytterligare 1 miljard pund i skulder rörande Sizewell C Adjustment enligt CfD (nedan kallad SZC-obligationen).

8

SZC-obligationen

(9)  Grundvillkoret är att tillfredsställande belägg har lämnats för att Flamanville 3 har slutfört försöksdriftperioden och att borgensmannens krav på resultaten för denna period har uppfyllts. Borgensmannen får förlänga datumet för uppfyllandet av grundvillkoret genom att öka mängden grundkapital och se till att ökningen får nödvändigt kreditstöd. Datumet för uppfyllandet av grundvillkoret måste infalla senast den 31 december 2020.

9

(10)  Villkoret för FFS-misslyckande är

10

| a) | [...], |
| --- | --- |

a)

[...],

| b) | [...], och |
| --- | --- |

b)

[...], och

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

(11)  Fast säkerhet åtföljer den relevanta identifierade och specifika säkerheten omedelbart vid beviljande och pantgivaren får inte avyttra den säkrade tillgången eller på annat sätt hantera den säkrade tillgången utan förmånstagarens samtycke.

11

(12)  Rörlig säkerhet beviljas för en fluktuerande tillgångsklass, befintlig eller framtida, som tillhör pantgivaren.

12

(13)  Säkerheter som ger förmånstagaren rätt till den säkrade tillgången. Garantin är en form av säkerhet som inte ger förmånstagaren äganderätt eller besittningsrätt. Den utgörs i stället av en inteckning i den säkrade tillgången, som ger förmånstagaren rätt att använda tillgången för att realisera den mot betalningen av den säkrade skulden. Garantin ger förmånstagaren ett skäligt ägarintresse i tillgången, vilket innebär att förmånstagaren får rätt att tillägna sig tillgången och begära att försäljningsintäkterna används för att betala den säkrade skulden.

13

(14)  En rörlig garanti för alla (eller praktiskt taget alla) företagets tillgångar som ger innehavaren rätt att utse en förvaltare eller en konkursförvaltare och som anses utgöra en kvalificerad rörlig säkerhet enligt insolvenslagen från 1986.

14

(15)  De säkrade parterna är borgensmannen, emittenten och energi- och klimatministeriet samt Nuclear Decommissioning Fund Company Limited.

15

(16)  Energi- och klimatministeriet samt Nuclear Decommissioning Fund Company Limited när det gäller åtgärder för avveckling av Hinkley Point C.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 55).

17

(18)  Produktionskostnad (Levelised cost of electricity – LCOE) är ett mått på elproduktionskostnader för ett antal tekniker och möjliggör jämförelser av kostnaderna mot ett antal antaganden.

18

(19)  Leveque F och Robertson A, Future Electricity Series Part 3: Power from Nuclear, Carbon Connect, Policy Connect, London, 2014.

19

Power from Nuclear, Carbon Connect, Policy Connect

(20)  Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EUT C 155, 20.6.2008, s. 10).

20

(21)  Meddelande från kommissionen om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 8, 11.1.2012, s. 15).

21

(22)  Direktiv 2009/72/EG.

22

(23)  Mål T-17/02, Fred Olsen mot kommissionen, REG 2005, s. II-2031, punkt 216 och mål T-289/03, BUPA m.fl. mot kommissionen, REG 2008, s. II-81, punkterna 166 och 220.

23

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling inom vatten-, energi-, transport- och postsektorerna (EUT L 134, 30.4.2004, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

25

(26)  Se kommissionens beslut av den 30 oktober 2001 om statligt stöd nr 6/A/2001 – Irland C(2001) 3265 fin, skäl 56.

26

(27)  Kombicykelteknik (Combined Cycle Gas Turbines eller CCGT) är en modern energiproduktionsteknik för gas.

27

(28)  Energifärdplan för 2050, KOM(2011) 885 slutlig, s. 6.

28

Energifärdplan för 2050

(29)  Compass Lexecon, Economic analysis of the Contract for Difference for Hinkley Point C, 14 april 2014.

29

(30)  Mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, punkterna 87–93. Altmarkkriterierna har utformats av EU-domstolen för att klargöra under vilka omständigheter en ersättning som ges av en statlig myndighet för tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse ska anses utgöra statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget.

30

(31)  Mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, punkterna 87–93.

31

(32)  Meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2012/C 8/02) (EUT C 8, 11.1.2012, s. 4).

32

(33)  Mål T-289/03 BUPA mot kommissionen, REG 2008, s. II-81, punkt 165.

33

(34)  T-17/02, Olsen mot kommissionen, punkt 216, bekräftad i C-320/05 P, Olsen mot kommissionen.

34

(35)  Se SA.36196, SA.38812, SA.38763, SA.38761, SA.38759 och SA.38758.

35

(36)  Meddelandet om tjänster av allmänt intresse, punkt 51.

36

(37)  Mål 76/78, Steinike & Weinlig mot Tyskland, REG 1977, s. 595, punkt 21, mål C-379/98, PreussenElektra, REG 2001, s. I-2099, punkt 58.

37

(38)  Mål C-677/11, Doux Elevage, ännu ej offentliggjort, punkt 34, mål T-139/09 Frankrike mot kommissionen, ännu ej offentliggjort, punkt 36.

38

(39)  Mål C-262/12, Vent de Colère, ännu ej offentliggjort, punkt 21.

39

(40)  Meddelande från kommissionen om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (2012/C 8/03) (EUT C 8, 11.1.2012, s. 15).

40

(41)  Se första punkten i avsnitt 8.1 i beslutet att inleda förfarandet.

41

(42)  Efterlevnaden av reglerna i direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG ifrågasattes särskilt.

42

(43)  DECC, Planning our electric future, december 2011. Se särskilt bilaga B. Finns på följande adress: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/48253/3884-planning-electric-future-technical-update.pdf

43

Planning our electric future

(44)  DECC, bilaga A: Feed-in Tariff with Contracts for Difference Operational Framework, 29 november 2012. Dokumenten finns tillgängliga på följande adress: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/66554/7077-electricity-market-reform-annex-a.pdf och http://services.parliament.uk/bills/2012-13/energy.html

44

Feed-in Tariff with Contracts for Difference Operational Framework

(45)  Dokumentet finns tillgängligt på följande adress: https://www.gov.uk/government/publications/purchase-of-horizon-nuclear-power-meetings-between-ond-and-hitachi-ltd-foi-request-12-1718

45

(46)  Se t.ex. kommissionens beslut 2005/407/EG av den 22 september 2004 om det statliga stöd som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för British Energy plc (EUT L 142, 6.6.2005, s. 26).

46

(47)  Den särskilda situation som för närvarande råder i den brittiska elsektorn beskrivs i avsnitt 2.1 i beslutet att inleda förfarandet.

47

(48)  Se pressmeddelandet på följande adress: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-865_en.htm

48

(49)  Kommissionen krävde att DECC skulle utföra sensitivitetsanalyser genom att använda sin prognosmodell och noggrant bedömda in- och utdata för varje scenario. DECC:s DDM-modell (Dynamic Dispatch Model) är en integrerad energimarknadsmodell som täcker Storbritanniens energimarknad på medellång till lång sikt. Den simulerar avsändandet av el från brittiska produktionsanläggningar och beslut om investeringar i produktionskapacitet från 2010 till 2049, baserat på en uppskattning av tillgång och efterfrågan på el på halvårsbasis. Investeringsbesluten grundas på uppskattade intäkter och kassaflöden, med hänsyn till politiska beslut och förändringar i produktionsmixen. DDM möjliggör en jämförande analys av effekterna av olika politiska beslut på produktion, kapacitet, kostnader, priser, försörjningstrygghet samt koldioxidutsläpp.

49

Dynamic Dispatch Model

(50)  Se pressmeddelandet på följande adress: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-866_en.htm

50

(51)  Förenade kungariket lämnade in uppmaningen till intresseanmälan för investeringskontraktet. Förfarandet var öppet för alla potentiella investerare, men EDF var det enda företag som svarade.

51

(52)  Se finansdepartementets inlaga av den 5 september 2014.

52

(53)  Finansdepartementet anger tre uppsättningar referensvärden: Recent limited recourse project finance bank loans (low carbon energy), Corporate debt (rated BB+) spreads as at 21 August 2014 samt Mean 10-year Credit Default Swaps and iTraxx Europe XOver (BB+ area).

53

(54)  IUK:s inlaga av den 26 augusti 2014.

54

(55)  Straffscenariot omfattar följande antaganden om sannolikhet för betalningsinställelse samt återvinningsbelopp per år:

55

| — | Förlust vid fallissemang under åren 1–6 är noll; om grundvillkoret inte är uppfyllt till december 2020 sker fullständig återbetalning av skulden med 100 % återvinning. |
| --- | --- |

—

Förlust vid fallissemang under åren 1–6 är noll; om grundvillkoret inte är uppfyllt till december 2020 sker fullständig återbetalning av skulden med 100 % återvinning.

| — | Fallissemang förväntas inte uppstå under åren 7 till 10 eftersom det inte finns någon skyldighet att återbetala kapitalet, och all ränta under anläggningsfasen (inklusive garantiavgifter) täcks antingen av baskapitalet eller av baskapitalet och/eller det villkorade kapitalet. |
| --- | --- |

—

Fallissemang förväntas inte uppstå under åren 7 till 10 eftersom det inte finns någon skyldighet att återbetala kapitalet, och all ränta under anläggningsfasen (inklusive garantiavgifter) täcks antingen av baskapitalet eller av baskapitalet och/eller det villkorade kapitalet.

| — | En 14-årig anläggningsfas (inbegripet en försening på fyra år) samt en 30-årig driftfas. |
| --- | --- |

—

En 14-årig anläggningsfas (inbegripet en försening på fyra år) samt en 30-årig driftfas.

| — | Kumulativ sannolikhet för fallissemang på 10 % vid en fyraårig försening i anläggningsarbetet (0 % åren 11 och 12 samt 5 % åren 13 och 14) och 100 % förlust vid fallissemang. |
| --- | --- |

—

Kumulativ sannolikhet för fallissemang på 10 % vid en fyraårig försening i anläggningsarbetet (0 % åren 11 och 12 samt 5 % åren 13 och 14) och 100 % förlust vid fallissemang.

| — | 5,6 % sannolikhet för fallissemang under ett visst driftsår. Beräknas konstant vid 5,6 % för att motsvara de genomsnittliga räntorna för energiprojekt utanför Förenta staterna. |
| --- | --- |

—

5,6 % sannolikhet för fallissemang under ett visst driftsår. Beräknas konstant vid 5,6 % för att motsvara de genomsnittliga räntorna för energiprojekt utanför Förenta staterna.

(56)  Såsom framgår av finansdepartementets svar av den 19 september 2014 är sannolikheten för en ökning på 1,5 % för obligationer med en löptid på 20–30 år omkring 17–20 %. Såsom framgår av finansdepartementets svar av den 12 september 2014 (bilaga B – IUK:s sensitivitetsanalys) kommer en ökning av räntekurvan på 1,5 % när obligationen emitteras (ceteris paribus) att minska kapitalet med [...] miljarder pund (modellversion 19.7).

56

ceteris paribus

(57)  Dessa sammanfattas i ett e-postbrev som GD COMP skickade till DECC den 9 september 2014, kl. 15.43, med ämnet ”CfD for HPC – Note on Rate of Return”.

57

(58)  Denna version var en uppdatering av den anmälda finansiella modellen. Flera uppdateringar följde efter detta. Version 21.10 (av den 29 augusti 2014) visar en internränta för projektet på [...] % och en internränta på eget kapital på [...] % (efter skatt, nominellt värde) för utnyttjade medel och [...] % för anslagna medel. Version 21 motsvarar NNBG:s grundscenario. Jämfört med version 5.1 innehåller den flera uppdateringar av tidplanen för anläggandet, finansieringsarrangemangens inverkan samt makroekonomiska kriterier.

58

(59)  Kommissionen uppskattade att dessa förändringar i kassaflödet särskilt kommer att uppstå under perioden mellan den 1 januari 2017 och den 30 juni 2023. Under denna period är de nominella kassaflödena (efter skatt) negativa i version 9.8 av den finansiella modellen.

59

(60)  NNBG-dokument nr HPC-NNBGPCP-XX-000-EST-000069 av den 27 juni 2014.

60

(61)  HPC:s IUK-modell, version 21.10, som lämnades in till kommissionen den 19 september 2014.

61

(62)  Kommissionen beaktade inte referensvärden vars informationskälla inte kunde spåras på ett tillförlitligt sätt. Kommissionen mottog också information om flera rapporterade utbetalningar av internräntan på kapital för projekt som omfattades av förhandskrav på internränta. Kommissionen beaktade dessa efterhandsreferensvärden och fann dem upplysande, men lade i sin bedömning mer vikt vid på förhand fastställd tillåten internränta. Kommissionen anser att den förhandsinternränta som fastställts av tillsynsmyndigheterna ligger närmare den verkliga tröskelnivån för de reglerade enheterna. Tillåtlig internränta fastställs dessutom ofta som det minimum som de reglerade enheterna får nå upp till. Det är naturligt att efterhandsvärdet på internräntan blir högre än det på förhand fastställda värdet.

62

(63)  En liknande slutsats kan dras vid en bedömning av de scenarier som anges i tabell 8.

63

(64)  I synnerhet följande [...].

64

(65)  Se prismetoden för avfallskontraktet, som finns på följande adress: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/42629/3798-waste-transfer-pricing-methodology.pdf

65

(66)  Se t.ex. ärende SA.31107 (11/N), där en internränta på kapital mellan 9,6 och 11 % ansågs vara godtagbar. Se även ärende N354/09, där en internränta på kapital på 12 % ansågs vara godtagbar.

66

(67)  En detaljerad beskrivning av åtagandet ges i bilaga C.

67

(68)  Särskilt HPC:s IUK-modell version [21.10] (Beta)_2014–09–19_DECC.xlsm, per ”DECC Output” worksheet.

68

(69)  Dessa siffror beräknades vid tidpunkten för utarbetandet av detta beslut med användning av version 21.10 av den finansiella modellen som lämnades in till kommissionen den 19 september 2014.

69

(70)  När CfD-kontraktet löper ut efter 35 år kommer vinsterna inte längre att leda till en minskning av lösenpriset eftersom det inte kommer att finnas något lösenpris då. När CfD-kontraktet har löpt ut kommer vinsterna att delas direkt mellan CfD-motparten och NNBG.

70

(71)  Kommissionen utförde analysen med beaktande av DECC:s modell och Pöyrys modellarbete.

71

(72)  Bilaga 8 till den brittiska regeringens svar av den 31 januari 2014 på kommissionens beslut att inleda förfarandet.

72

(73)  Uppgifterna om förhållandet mellan leverans och handel togs fram med hjälp av EFA-kalendern, som finns på följande adress: https://www.theice.com/publicdocs/EFA_Calendar.pdf, hämtad den 13 juni 2014.

73

(74)  Inlaga från Compass Lexecon, Analysis of the impact of HPC on the potential for capacity withholding, 4 augusti 2014.

74

(75)  Ofgem, Decision to make a market investigation reference in respect of the supply and acquisition of energy in Great Britain, 26 juni 2014. Finns på följande adress: https://www.ofgem.gov.uk/publications-and-updates/decision-make-market-investigation-reference-respect-supply-and-acquisition-energy-great-britain

75

(76)  Se Ofgem, State of the Market Assessment, 27 mars 2014, punkt 4.41 och nedan. Finns på följande adress: https://www.ofgem.gov.uk/publications-and-updates/state-market-assessment

76

State of the Market Assessment

(77)  Se svaret från EDF/NNBG av den 8 september 2014 på frågorna om eventuell inverkan på marknadslikviditeten.

77

(78)  Tabell 3 i svaret från EDF/NNBG av den 8 september 2014 på frågorna om eventuell inverkan på marknadslikviditeten.

78

(79)  Se diagram 43, Ofgem – State of the Market Assessment, 27 mars 2014.

79

State of the Market Assessment

(80)  En detaljerad beskrivning av åtagandet ges i bilaga C.

80

---

BILAGA A

CfD-KONTRAKTETS AVKASTNINGSGRAD

Tabell 3

NNBG:s finansiella riskbedömning – uppskattad sannolikhet för fördelningen av HPC:s totala anläggningskostnader

[...]

Källa: TESLA4, s. 12.

Figur 2

Förenade kungarikets historiska terminspriser samt referenspris

Tabell 4

Sammanfattning av metoderna för analysen av lämplig avkastningsgrad, av KPMG

| (%) |
| --- |
| Metod | Typer av avkastning (projektets internränta, efter skatt, nominell) | Anmärkningar |
| Relativ riskanalys | 8,5–11
  (på projektbasis) | Jämförelse mellan havsbaserad vindkraft och PPP/PFI-avkastning under anläggningsfasen och även allmänna nyttigheter som regleras av Förenade kungariket/kärnkraftsoperatörer under driftfasen |
| Analys med referensvärden | 6–13
  (på projektbasis) | Jämförelse av allmän nyttighet som regleras av Förenade kungariket/PPP/IWPP/jämförbara kärnkraftsprojekt |
| Analys av projektets tröskelnivå | 10,5–14,5 | Baserat på EDF:s WACC-uppskattningar samt information om premier från akademiska undersökningar om en rad olika företag |
| Finansieringsanalys | 9–13 – anläggande
  6–9,5 – drift | Analys av möjliga finansieringsstrukturer, både under anläggnings- och driftfasen |
| Förväntad skuldfinansieringsstruktur med Förenade kungarikets kreditgaranti | 10,2 – projektets internränta
  12,8 – skuldsättningsgrad för internränta på kapital | Analys av projektets avkastningsgrad och skuldsättningsgrad – intern kapitalavkastningsgrad (för skuldnivåer som ska omfattas av Förenade kungarikets kreditgaranti enligt förslaget) vid det förhandlade lösenpriset
  Siffran 10,2 % beror på skattebefrielsens effekt på kassaflödet på projektnivå samt vägledande prissättning på IUK-garantin |
| Källa: Anmälan, tabell 5, baserat på KPMG. |

(%)

Metod

Typer av avkastning (projektets internränta, efter skatt, nominell)

Anmärkningar

Relativ riskanalys

8,5–11

(på projektbasis)

Jämförelse mellan havsbaserad vindkraft och PPP/PFI-avkastning under anläggningsfasen och även allmänna nyttigheter som regleras av Förenade kungariket/kärnkraftsoperatörer under driftfasen

Analys med referensvärden

6–13

(på projektbasis)

Jämförelse av allmän nyttighet som regleras av Förenade kungariket/PPP/IWPP/jämförbara kärnkraftsprojekt

Analys av projektets tröskelnivå

10,5–14,5

Baserat på EDF:s WACC-uppskattningar samt information om premier från akademiska undersökningar om en rad olika företag

Finansieringsanalys

9–13 – anläggande

6–9,5 – drift

Analys av möjliga finansieringsstrukturer, både under anläggnings- och driftfasen

Förväntad skuldfinansieringsstruktur med Förenade kungarikets kreditgaranti

10,2 – projektets internränta

12,8 – skuldsättningsgrad för internränta på kapital

Analys av projektets avkastningsgrad och skuldsättningsgrad – intern kapitalavkastningsgrad (för skuldnivåer som ska omfattas av Förenade kungarikets kreditgaranti enligt förslaget) vid det förhandlade lösenpriset

Siffran 10,2 % beror på skattebefrielsens effekt på kassaflödet på projektnivå samt vägledande prissättning på IUK-garantin

Källa: Anmälan, tabell 5, baserat på KPMG.

Tabell 5

Kommissionens sensitivitetsanalys – modell med ändrade årliga kassaflöden under anläggningsfasen

[...]

De skuggade cellerna anger kapitalkostnader för anläggandet – scenarier för önskad internränta som ger ett lägre lösenpris än 92,50 pund/MWh. Baserat på NNBG:s finansiella modell, version 9.8.

Tabell 6

Projektscenarier, sannolikhetsfaktorer (förtroendenivåer som t.ex. utfallsindikatorer kommer att vara mer gynnsamma än antagandena) samt nyckelmått för projektet

[...]

Anmärkningar:

| (1) | Inbegriper vinstdelningsfördelen under anläggningsfasen på 0,8 pund/MWh (reala siffror 2012). |
| --- | --- |

(1)

Inbegriper vinstdelningsfördelen under anläggningsfasen på 0,8 pund/MWh (reala siffror 2012).

| (2) | Engångsbelopp från SZC som betalades först efter COD2 och därför inte ingår i finansieringskravet. |
| --- | --- |

(2)

Engångsbelopp från SZC som betalades först efter COD2 och därför inte ingår i finansieringskravet.

| (3) | Opex-justering som endast tillämpas på de första 15 åren och efter CfD-perioden på grund av eventuellt skydd i form av omförhandling av driftskostnaderna. |
| --- | --- |

(3)

Opex-justering som endast tillämpas på de första 15 åren och efter CfD-perioden på grund av eventuellt skydd i form av omförhandling av driftskostnaderna.

| (4) | Lägsta täckningsgrad i förhållande till skuldåterbetalningen, förutom den första perioden. |
| --- | --- |

(4)

Lägsta täckningsgrad i förhållande till skuldåterbetalningen, förutom den första perioden.

| (5) | Reella EIRR-åtaganden, uppskattade som nominella EIRR-åtaganden minus långfristigt KPI-antagande. |
| --- | --- |

(5)

Reella EIRR-åtaganden, uppskattade som nominella EIRR-åtaganden minus långfristigt KPI-antagande.

| (6) | Den lägre nivån av villkorat kapital enligt denna version av den finansiella modellen innebär att den beräknade internräntan på kapital är optimistisk jämfört med nuvarande modellresultat. |
| --- | --- |

(6)

Den lägre nivån av villkorat kapital enligt denna version av den finansiella modellen innebär att den beräknade internräntan på kapital är optimistisk jämfört med nuvarande modellresultat.

| MYCKET LÅG | Mycket låg sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat |
| --- | --- |
| LÅG | Låg sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat |
| MÅTTLIG | Måttlig sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat |
| HÖG | Hög sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat |
| MYCKET HÖG | Mycket hög sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat |

MYCKET LÅG

Mycket låg sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat

LÅG

Låg sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat

MÅTTLIG

Måttlig sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat

HÖG

Hög sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat

MYCKET HÖG

Mycket hög sannolikhet för ett mer gynnsamt resultat än förväntat

Tabell 7

Finansieringsprofil under anläggningsfasen samt täckningsgrad i förhållande till skuldåterbetalningen under driften

[...]

Tabell 8

Kombinerade kapitalkostnader, förseningar och andra negativa scenarier

[...]

Tabell 9

Sammanfattning av DDM-resultat för urvalet av scenarier

| Drift | Nyckelantaganden | Kapacitetmarknad | Första utnyttjandet av kärnkraft | Nätets koldioxidintensitet 2030 | Nätets koldioxidintensitet 2040 | Nätets koldioxidintensitet 2049 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | BAU | Nej | 2037 | 232 | 188 | 96 |
| 1d | BAU, höga bränslepriser | Nej | 2031 | 186 | 101 | 46 |
| 1e | BAU, låga bränslepriser | Nej | 2041 | 269 | 233 | 121 |
| 2a | BAU + CfD för kärnkraft | Nej | 2023 | 158 | 88 | 37 |
| 3a | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft | Nej | 2037 | 164 | 135 | 61 |
| 3d | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, höga bränslepriser | Nej | 2031 | 181 | 123 | 52 |
| 3e | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, låga bränslepriser | Nej | 2041 | 182 | 120 | 66 |
| 3h | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, fler sammanlänkningar | Nej | 2037 | 160 | 133 | 59 |
| 4a | CfD för koldioxidsnål teknik | Nej | 2023 | 100 | 42 | 25 |
| 5a | BAU | Ja | 2037 | 236 | 194 | 88 |
| 5d | BAU, höga bränslepriser | Ja | 2032 | 194 | 111 | 52 |
| 5e | BAU, låga bränslepriser | Ja | 2041 | 272 | 235 | 126 |
| 7a | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft | Ja | 2046 | 104 | 49 | 33 |
| 7d | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, höga bränslepriser | Ja | 2038 | 137 | 65 | 28 |
| 7e | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, låga bränslepriser | Ja | Inte före 2049 | 113 | 51 | 44 |
| 7f | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, höga kärnkraftskostnader, låga RES- och CCS-kostnader | Ja | 2048 | 97 | 46 | 35 |
| 7g (endast till 2030) | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, mer DSR, mer EDR, fler sammanlänkningar | Ja | Inte före 2030 | 104 | EJ TILLÄMPLIGT | EJ TILLÄMPLIGT |
| 7h | CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, fler sammanlänkningar | Ja | 2046 | 101 | 48 | 32 |
| 8a | CfD för koldioxidsnål teknik | Ja | 2023 | 104 | 50 | 31 |
| 8d | CfD för koldioxidsnål teknik, höga bränslepriser | Ja | 2023 | 99 | 48 | 30 |
| 8e | CfD för koldioxidsnål teknik, låga bränslepriser | Ja | 2023 | 99 | 38 | 30 |
| 8f | CfD för koldioxidsnål teknik, höga kärnkraftskostnader, låga RES- och CCS-kostnader | Ja | 2023 | 102 | 45 | 28 |
| 8g (endast till 2030) | CfD för koldioxidsnål teknik, mer DSR, mer EDR, fler sammanlänkningar | Ja | 2023 | 98 | EJ TILLÄMPLIGT | EJ TILLÄMPLIGT |
| 8h | CfD för koldioxidsnål teknik, fler sammanlänkningar | Ja | 2023 | 100 | 53 | 32 |

Drift

Nyckelantaganden

Kapacitetmarknad

Första utnyttjandet av kärnkraft

Nätets koldioxidintensitet 2030

Nätets koldioxidintensitet 2040

Nätets koldioxidintensitet 2049

1a

BAU

Nej

2037

232

188

96

1d

BAU, höga bränslepriser

Nej

2031

186

101

46

1e

BAU, låga bränslepriser

Nej

2041

269

233

121

2a

BAU + CfD för kärnkraft

Nej

2023

158

88

37

3a

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft

Nej

2037

164

135

61

3d

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, höga bränslepriser

Nej

2031

181

123

52

3e

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, låga bränslepriser

Nej

2041

182

120

66

3h

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, fler sammanlänkningar

Nej

2037

160

133

59

4a

CfD för koldioxidsnål teknik

Nej

2023

100

42

25

5a

BAU

Ja

2037

236

194

88

5d

BAU, höga bränslepriser

Ja

2032

194

111

52

5e

BAU, låga bränslepriser

Ja

2041

272

235

126

7a

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft

Ja

2046

104

49

33

7d

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, höga bränslepriser

Ja

2038

137

65

28

7e

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, låga bränslepriser

Ja

Inte före 2049

113

51

44

7f

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, höga kärnkraftskostnader, låga RES- och CCS-kostnader

Ja

2048

97

46

35

7g (endast till 2030)

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, mer DSR, mer EDR, fler sammanlänkningar

Ja

Inte före 2030

104

EJ TILLÄMPLIGT

EJ TILLÄMPLIGT

7h

CfD för koldioxidsnål teknik utom kärnkraft, fler sammanlänkningar

Ja

2046

101

48

32

8a

CfD för koldioxidsnål teknik

Ja

2023

104

50

31

8d

CfD för koldioxidsnål teknik, höga bränslepriser

Ja

2023

99

48

30

8e

CfD för koldioxidsnål teknik, låga bränslepriser

Ja

2023

99

38

30

8f

CfD för koldioxidsnål teknik, höga kärnkraftskostnader, låga RES- och CCS-kostnader

Ja

2023

102

45

28

8g (endast till 2030)

CfD för koldioxidsnål teknik, mer DSR, mer EDR, fler sammanlänkningar

Ja

2023

98

EJ TILLÄMPLIGT

EJ TILLÄMPLIGT

8h

CfD för koldioxidsnål teknik, fler sammanlänkningar

Ja

2023

100

53

32

Tabell 10

Referensvärden för infrastrukturtransaktioner

| Sponsor | Antin Infrastructure Partners | CDP Capital | Brookfield Renewable Energy Partners | Borealis,
  First State EDIF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fund Target
  Equity IRR | 15 % | 16 % | 9 – 12 % | 9 – 15 % |
| Källa: Förenade kungarikets inlaga Svar på kommissionens frågor, mottaget den 16 september 2014, baserat på fondwebbplatser, Preqin, pressmeddelanden. Anmärkning: Finansieringsmålet för internränta visar avgifter och utgifter brutto. Använda växelkurser: GBP EUR: 1) 1,26, GBP CAD: 1) 1,81. HPC:s internränta på kapital, efter skatt, nominell, används i jämförande syfte. Borealis-mål, internränta: 9–12 % första statligt EDIF, önskad internränta: 10–15 %. |

Sponsor

Antin Infrastructure Partners

CDP Capital

Brookfield Renewable Energy Partners

Borealis,

First State EDIF

Fund Target

Equity IRR

15 %

16 %

9 – 12 %

9 – 15 %

Källa: Förenade kungarikets inlaga Svar på kommissionens frågor, mottaget den 16 september 2014, baserat på fondwebbplatser, Preqin, pressmeddelanden. Anmärkning: Finansieringsmålet för internränta visar avgifter och utgifter brutto. Använda växelkurser: GBP EUR: 1) 1,26, GBP CAD: 1) 1,81. HPC:s internränta på kapital, efter skatt, nominell, används i jämförande syfte. Borealis-mål, internränta: 9–12 % första statligt EDIF, önskad internränta: 10–15 %.

Tabell 11

Vald regleringsform möjliggjorde beräkningar av avkastningen

| | Elöverföring (Ofgem (1)) | Ofwat (2) – PR09 | Ofwat – PR 14 (ej slutförd) (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anmärkning | | | |
| Period | 2013–2021 | 2010–2015 | 2015–2020 |
| Reell |
| Skuldsättningsgrad, kapitalkostnad (efter skatt) | 7,00 % | 7,10 % | 5,65 % |
| Skuldkostnad (före skatt, reell) | 2,92 % | 3,60 % | 2,75 % |
| Teoretisk skuldsättning på eget kapital | 60,0 % | 57,5 % | 62,5 % |
| Vanilla WACC | 4,55 % | 5,10 % | 3,85 % |
| | | | |
| Inflationsantagande | 3,50 % | 3,50 % | 3,50 % |
| Tillåtna nominella kostnader/avkastning (geometrisk beräkning) |
| Skuldsättningsgrad, kapitalkostnad | 10,7 % | 10,8 % | 9,3 % |
| Skuldkostnad (före skatt) | 6,5 % | 7,2 % | 6,3 % |
| Vanilla WACC* | 8,2 % | 8,8 % | 7,5 % |
| | | | |
| Nominell (geometrisk beräkning) |
| Skuldsättningsgrad, kapitalkostnad* | 10,5 % | 10,6 % | 9,2 % |
| Skuldkostnad (före skatt)* | 6,4 % | 7,1 % | 6,3 % |
| Vanilla WACC | 8,1 % | 8,6 % | 7,3 % |
| | | | |
| https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/53602/4riiot1fpfinancedec12.pdf |
| http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr14/gud_tec20140127riskreward.pdf |
| http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr09phase3/det_pr09_finalfull.pdf |

Elöverföring (Ofgem (1))

Ofwat (2) – PR09

Ofwat – PR 14 (ej slutförd) (3)

Anmärkning

Period

2013–2021

2010–2015

2015–2020

Reell

Skuldsättningsgrad, kapitalkostnad (efter skatt)

7,00 %

7,10 %

5,65 %

Skuldkostnad (före skatt, reell)

2,92 %

3,60 %

2,75 %

Teoretisk skuldsättning på eget kapital

60,0 %

57,5 %

62,5 %

Vanilla WACC

4,55 %

5,10 %

3,85 %

Inflationsantagande

3,50 %

3,50 %

3,50 %

Tillåtna nominella kostnader/avkastning (geometrisk beräkning)

Skuldsättningsgrad, kapitalkostnad

10,7 %

10,8 %

9,3 %

Skuldkostnad (före skatt)

6,5 %

7,2 %

6,3 %

Vanilla WACC*

8,2 %

8,8 %

7,5 %

Nominell (geometrisk beräkning)

Skuldsättningsgrad, kapitalkostnad*

10,5 %

10,6 %

9,2 %

Skuldkostnad (före skatt)*

6,4 %

7,1 %

6,3 %

Vanilla WACC

8,1 %

8,6 %

7,3 %

https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/53602/4riiot1fpfinancedec12.pdf

http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr14/gud_tec20140127riskreward.pdf

http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr09phase3/det_pr09_finalfull.pdf

Tabell 12

Referensvärden för kärnproduktionsprojekt

| Projekt | Ontario Power Authority |
| --- | --- |
| Teknik | Renovering av kärnkraftsanläggningen Bruce Power |
| Skuldsättning på eget kapital | 20–40 % |
| Verklig kostnad för skuld (före skatt) | 6,20 % |
| Nominellt målkapital internränta (efter skatt) | 13,7–18 % (12,8–17,1 %, justerat för rådande räntesats i Förenade kungariket) |
| Målprojekt internränta | 10,6–13,8 % (9,7–12,9 % justerat för rådande räntesats i Förenade kungariket) |
| Investeringar tidsperiod (tillgångens livslängd) | 25 år |
| Investeringsstorlek | 4 miljarder CAD |
| Nivå på intäktssäkerheten | CfD med fast pris för återstoden av anläggningens livslängd (25 år) |
| Nivå på konstruktionsrisk | Lägre – renovering, ej nybygge, kostnadsöverskridanden delas |
| Nivå på driftsrisk | Lägre – överskridande av personalkostnader delas, bränslekostnad ”pass-through” |
| Nivå på finansieringsrisk | Lägre – mindre kapitalprojekt, kortare period |
| Villkorat eget kapital krävs | Okänt |
| Källa: Förenade kungarikets inlaga ”Svar på kommissionens frågor, mottaget den 16 september 2014”, baserad på offentligt tillgängliga dokument (Bruce Power revisionrapport – april 2007, s. 14: Bekräftat som projektets avkastningsgrad enligt skrivelse från CIBC World Markets Inc. till the Ministry of Energy, Ontario, 17 oktober 2005, http://www.rds.ontarioenergyboard.ca/webdrawer/webdrawer.dll/webdrawer/rec/67137/view/PWU_Exhibit_K11.3_fairness_opinion_bruce_20080613.pdf.PDF, brev från CIBC World Markets Inc. till the Ministry of Energy, Ontario, den 17 oktober 2005, http://www.rds.ontarioenergyboard.ca/webdrawer/webdrawer.dll/webdrawer/rec/67137/view/PWU_Exhibit_K11.3_fairness_opinion_bruce_20080613.pdf.PDF; Bruce Power Fairness Opinion (CIBC World Markets Inc.) – oktober 2005, s. 5.) |

Projekt

Ontario Power Authority

Teknik

Renovering av kärnkraftsanläggningen Bruce Power

Skuldsättning på eget kapital

20–40 %

Verklig kostnad för skuld (före skatt)

6,20 %

Nominellt målkapital internränta (efter skatt)

13,7–18 % (12,8–17,1 %, justerat för rådande räntesats i Förenade kungariket)

Målprojekt internränta

10,6–13,8 % (9,7–12,9 % justerat för rådande räntesats i Förenade kungariket)

Investeringar tidsperiod (tillgångens livslängd)

25 år

Investeringsstorlek

4 miljarder CAD

Nivå på intäktssäkerheten

CfD med fast pris för återstoden av anläggningens livslängd (25 år)

Nivå på konstruktionsrisk

Lägre – renovering, ej nybygge, kostnadsöverskridanden delas

Nivå på driftsrisk

Lägre – överskridande av personalkostnader delas, bränslekostnad ”pass-through”

Nivå på finansieringsrisk

Lägre – mindre kapitalprojekt, kortare period

Villkorat eget kapital krävs

Okänt

Källa: Förenade kungarikets inlaga ”Svar på kommissionens frågor, mottaget den 16 september 2014”, baserad på offentligt tillgängliga dokument (Bruce Power revisionrapport – april 2007, s. 14: Bekräftat som projektets avkastningsgrad enligt skrivelse från CIBC World Markets Inc. till the Ministry of Energy, Ontario, 17 oktober 2005, http://www.rds.ontarioenergyboard.ca/webdrawer/webdrawer.dll/webdrawer/rec/67137/view/PWU_Exhibit_K11.3_fairness_opinion_bruce_20080613.pdf.PDF, brev från CIBC World Markets Inc. till the Ministry of Energy, Ontario, den 17 oktober 2005, http://www.rds.ontarioenergyboard.ca/webdrawer/webdrawer.dll/webdrawer/rec/67137/view/PWU_Exhibit_K11.3_fairness_opinion_bruce_20080613.pdf.PDF; Bruce Power Fairness Opinion (CIBC World Markets Inc.) – oktober 2005, s. 5.)

Tabell 13

PPA-projekt (Benchmark Power Purchase Agreement)

| Teknik | CCGT | PPA projekt |
| --- | --- | --- |
| Skuldsättning på eget kapital | < 80 % | Okänt |
| Skuldkostnad | Okänt | Okänt |
| Nominellt mål för avkastning på eget kapital (efter skatt) | > 13 % | |
| Nominellt mål för avkastning för projektet (efter skatt) | | 9–15 % (6) |
| Investeringsperiod (tillgångens livslängd) | 25 år | Flera |
| Investeringens storlek | Flera | Flera |
| Grad av intäktssäkerhet | 20 år PPA | PPA |
| Nivå på konstruktionsrisk jämfört med HPC | Lägre – baserat på EPC-kontrakt, välkänd teknik | Okänt, men sannolikt lägre |
| Nivå på driftrisk jämfört med HPC | Lägre | Okänt |
| Nivå på finansieringsrisk | Lägre – kortare anläggningstid | Okänt, men sannolikt lägre |
| Krav på villkorat kapital | Okänt | Okänt |
| Hänvisningar | (4) | (5) |
| Källa: Förenade kungarikets inlaga, tabell 2 – avkastningsgrad av den 10 september samt 1 och 2 nedan. |

Teknik

CCGT

PPA projekt

Skuldsättning på eget kapital

< 80 %

Okänt

Skuldkostnad

Okänt

Okänt

Nominellt mål för avkastning på eget kapital (efter skatt)

> 13 %

Nominellt mål för avkastning för projektet (efter skatt)

9–15 % (6)

Investeringsperiod (tillgångens livslängd)

25 år

Flera

Investeringens storlek

Flera

Flera

Grad av intäktssäkerhet

20 år PPA

PPA

Nivå på konstruktionsrisk jämfört med HPC

Lägre – baserat på EPC-kontrakt, välkänd teknik

Okänt, men sannolikt lägre

Nivå på driftrisk jämfört med HPC

Lägre

Okänt

Nivå på finansieringsrisk

Lägre – kortare anläggningstid

Okänt, men sannolikt lägre

Krav på villkorat kapital

Okänt

Okänt

Hänvisningar

(4)

(5)

Källa: Förenade kungarikets inlaga, tabell 2 – avkastningsgrad av den 10 september samt 1 och 2 nedan.

Tabell 14

Reglerade referensvärden för avräkning: Tillåten avkastning på reglerade tillgångar för brittiska allmännyttiga energi- och vattenbolag i nyligen genomförda lagstadgade priskontroller

| Tillsynsmyndighet | Ofwat | Ofgem | CC | Ofgem | CC | CAA | ORR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fastställande | PR14 (ej slutlig) (7) | WPD 14 (8) | NIE 2014 slutlig (9) | RIIO T1 2012 (NGET) (10) | Bristol W 2010 (11) | HAL 2014 slutlig (12) | NR 2013 (13) |
| Skuldsättning på eget kapital | 62,50 % | 65 % | 45 % | 60 % | 60 % | 60 % | 62,50 % |
| Reell skuldkostnad (före skatt) | 2,8 % | 2,6 % | 3,1 % | 2,9 % | 3,9 % | 3,2 % | 3,0 % |
| Reell kostnad för kapital (efter skatt) | 5,7 % | 6,4 % | 5,0 % | 7,0 % | 6,6 % | 6,8 % | 6,5 % |
| Reell vanilla WACC | 3,8 % | 3,9 % | 4,1 % | 4,6 % | 5,0 % | 4,7 % | 4,3 % |
| Inflation | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % |
| Nominell kostnad för skuld (före skatt) | 6,2 % | 6,1 % | 6,6 % | 6,4 % | 7,4 % | 6,7 % | 6,5 % |
| Nominell kostnad för kapital (efter skatt)
   (14) | 9,2 % | 9,9 % | 8,5 % | 10,5 % | 10,1 % | 10,3 % | 10,0 % |
| Nominell vanilla WACC | 7,3 % | 7,4 % | 7,6 % | 8,1 % | 8,5 % | 8,2 % | 7,8 % |
| Analyserad kapitalavkastning, prognos (förhandsprognos) | | | | 14 % (15) | | | |
| Investeringsperiod (16) – Längd på priskontroll | 5 | 8 | 3 | 8 | 5 | 5 | 5 |
| Investeringens storlek – Regulatory Asset Value (RAV) (17)
   (18)
   (19) | 70 m–11,7 miljarder (20) (beräknade 2014–2015 värden) | 5,9 miljarder (2014) (21) | cGBP950m (prognos över priskontroll) (22) | 2,2–14,8 miljarder (beräknad RAV, antal företag över priskontrollen) (23) | 0,39 miljarder (2013) (24) | 14,9 miljarder (25) | 45 miljarder (2013) (26) |
| Avkastningsgradskydd | Mer än HPC – se svaret på fråga 2c – inlaga från NNBG om avkastningsgrad av den 10 september |
| Grad av konstruktionsrisk | Lägre än HPC. Se detaljerad diskussion i skälen 124–131 – NNBG:s inlaga om avkastningsgrad av den 10 september |
| Grad av driftrisk | Lägre än HPC. Se detaljerad diskussion i skälen 132–135 – NNBG:s inlaga om avkastningsgrad av den 10 september |
| Grad av finansieringsrisk | Lägre än HPC. Se detaljerad diskussion i skälen 136–139 – NNBG:s inlaga om avkastningsgrad av den 10 september |
| Övriga risker | Lägre än HPC. Se detaljerad diskussion om skillnader i grundläggande affärsmodeller, diversifiering av tillgångar samt tekniska risker i skälen 113–122 i NNBG:s inlaga om avkastningsgrad av den 10 september |
| Villkorat kapital som krävs | Inget |

Tillsynsmyndighet

Ofwat

Ofgem

CC

Ofgem

CC

CAA

ORR

Fastställande

PR14 (ej slutlig) (7)

WPD 14 (8)

NIE 2014 slutlig (9)

RIIO T1 2012 (NGET) (10)

Bristol W 2010 (11)

HAL 2014 slutlig (12)

NR 2013 (13)

Skuldsättning på eget kapital

62,50 %

65 %

45 %

60 %

60 %

60 %

62,50 %

Reell skuldkostnad (före skatt)

2,8 %

2,6 %

3,1 %

2,9 %

3,9 %

3,2 %

3,0 %

Reell kostnad för kapital (efter skatt)

5,7 %

6,4 %

5,0 %

7,0 %

6,6 %

6,8 %

6,5 %

Reell vanilla WACC

3,8 %

3,9 %

4,1 %

4,6 %

5,0 %

4,7 %

4,3 %

Inflation

3,5 %

3,5 %

3,5 %

3,5 %

3,5 %

3,5 %

3,5 %

Nominell kostnad för skuld (före skatt)

6,2 %

6,1 %

6,6 %

6,4 %

7,4 %

6,7 %

6,5 %

Nominell kostnad för kapital (efter skatt)
   (14)

9,2 %

9,9 %

8,5 %

10,5 %

10,1 %

10,3 %

10,0 %

Nominell vanilla WACC

7,3 %

7,4 %

7,6 %

8,1 %

8,5 %

8,2 %

7,8 %

Analyserad kapitalavkastning, prognos (förhandsprognos)

14 % (15)

Investeringsperiod (16) – Längd på priskontroll

5

8

3

8

5

5

5

Investeringens storlek – Regulatory Asset Value (RAV) (17)
   (18)
   (19)

70 m–11,7 miljarder (20) (beräknade 2014–2015 värden)

5,9 miljarder (2014) (21)

cGBP950m (prognos över priskontroll) (22)

2,2–14,8 miljarder (beräknad RAV, antal företag över priskontrollen) (23)

0,39 miljarder (2013) (24)

14,9 miljarder (25)

45 miljarder (2013) (26)

Avkastningsgradskydd

Mer än HPC – se svaret på fråga 2c – inlaga från NNBG om avkastningsgrad av den 10 september

Grad av konstruktionsrisk

Lägre än HPC. Se detaljerad diskussion i skälen 124–131 – NNBG:s inlaga om avkastningsgrad av den 10 september

Grad av driftrisk

Lägre än HPC. Se detaljerad diskussion i skälen 132–135 – NNBG:s inlaga om avkastningsgrad av den 10 september

Grad av finansieringsrisk

Lägre än HPC. Se detaljerad diskussion i skälen 136–139 – NNBG:s inlaga om avkastningsgrad av den 10 september

Övriga risker

Lägre än HPC. Se detaljerad diskussion om skillnader i grundläggande affärsmodeller, diversifiering av tillgångar samt tekniska risker i skälen 113–122 i NNBG:s inlaga om avkastningsgrad av den 10 september

Villkorat kapital som krävs

Inget

Tabell 15

Uppskattningar av kapitalkostnader för företag som tillhör industrigruppen ”allmännyttiga företag (allmänt)” i Europeiska unionen

| (%) |
| --- |
| Företagets namn | Land | Kapitalkostnad i USD | Skuldkostnad före skatt i USD | Skuldkostnad efter skatt i USD | Kapitalkostnad i USD |
| E.ON SE (DB:EOAN) | Tyskland | 8,25 | 4,04 | 3,19 | 5,78 |
| RWE AG (DB:RWE) | Tyskland | 7,95 | 4,54 | 3,59 | 5,54 |
| Centrica plc (LSE:CNA) | Förenade kungariket | 6,99 | 4,44 | 3,11 | 6,04 |
| Veolia Environnement SA (ENXTPA:VIE) | Frankrike | 11,62 | 5,44 | 4,30 | 6,46 |
| National Grid plc (LSE:NG.) | Förenade kungariket | 9,37 | 4,44 | 3,11 | 6,33 |
| Suez Environnement Company SA (ENXTPA:SEV) | Frankrike | 9,97 | 4,94 | 3,90 | 6,38 |
| A2A SpA (BIT:A2A) | Italien | 13,72 | 7,44 | 5,88 | 8,68 |
| Hera SpA (BIT:HER) | Italien | 12,65 | 5,94 | 4,69 | 7,94 |
| MVV Energie AG (XTRA:MVV1) | Tyskland | 8,31 | 4,04 | 3,19 | 5,70 |
| ACEA SpA (BIT:ACE) | Italien | 12,15 | 6,44 | 5,09 | 7,68 |
| Iren SpA (BIT:IRE) | Italien | 13,85 | 7,94 | 6,27 | 8,80 |
| Mainova AG (DB:MNV6) | Tyskland | 6,96 | 5,54 | 4,38 | 6,30 |
| Gelsenwasser AG (DB:WWG) | Tyskland | 6,09 | 5,54 | 4,38 | 6,08 |
| Telecom Plus plc (LSE:TEP) | Förenade kungariket | 6,45 | 4,94 | 3,46 | 6,44 |
| Compagnie Parisienne de Chauffage Urbain (ENXTPA:CHAU) | Frankrike | 7,73 | 4,94 | 3,90 | 6,33 |
| Zespól Elektrocieplowni Wroclawskich KOGENERACJA Spólka Akcyjna (WSE:KGN) | Polen | 7,44 | 5,39 | 4,26 | 6,94 |
| Fintel Energia Group SpA (BIT:FTL) | Italien | 9,88 | 8,94 | 7,06 | 9,02 |
| REN – Redes Energéticas Nacionais, SGPS, SA (ENXTLS:RENE) | Portugal | 19,97 | 7,64 | 6,04 | 10,05 |
| GDF SUEZ SA (ENXTPA:GSZ) | Frankrike | 8,70 | 4,44 | 3,51 | 5,74 |
| Burgenland Holding Aktiengesellschaft (WBAG:BHD) | Österrike | 6,08 | 5,54 | 4,38 | 6,08 |
| Källa: http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/Eurocompfirm.xls (hämtad den 14 juni 2014).

  (De WACC som presenteras är nominella i USD, med användning av riskfri ränta i USD = 3,04 %), efter skatt. För de olika definitioner som används av Damodaran, se: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datafile/variable.htm). |

(%)

Företagets namn

Land

Kapitalkostnad i USD

Skuldkostnad före skatt i USD

Skuldkostnad efter skatt i USD

Kapitalkostnad i USD

E.ON SE (DB:EOAN)

Tyskland

8,25

4,04

3,19

5,78

RWE AG (DB:RWE)

Tyskland

7,95

4,54

3,59

5,54

Centrica plc (LSE:CNA)

Förenade kungariket

6,99

4,44

3,11

6,04

Veolia Environnement SA (ENXTPA:VIE)

Frankrike

11,62

5,44

4,30

6,46

National Grid plc (LSE:NG.)

Förenade kungariket

9,37

4,44

3,11

6,33

Suez Environnement Company SA (ENXTPA:SEV)

Frankrike

9,97

4,94

3,90

6,38

A2A SpA (BIT:A2A)

Italien

13,72

7,44

5,88

8,68

Hera SpA (BIT:HER)

Italien

12,65

5,94

4,69

7,94

MVV Energie AG (XTRA:MVV1)

Tyskland

8,31

4,04

3,19

5,70

ACEA SpA (BIT:ACE)

Italien

12,15

6,44

5,09

7,68

Iren SpA (BIT:IRE)

Italien

13,85

7,94

6,27

8,80

Mainova AG (DB:MNV6)

Tyskland

6,96

5,54

4,38

6,30

Gelsenwasser AG (DB:WWG)

Tyskland

6,09

5,54

4,38

6,08

Telecom Plus plc (LSE:TEP)

Förenade kungariket

6,45

4,94

3,46

6,44

Compagnie Parisienne de Chauffage Urbain (ENXTPA:CHAU)

Frankrike

7,73

4,94

3,90

6,33

Zespól Elektrocieplowni Wroclawskich KOGENERACJA Spólka Akcyjna (WSE:KGN)

Polen

7,44

5,39

4,26

6,94

Fintel Energia Group SpA (BIT:FTL)

Italien

9,88

8,94

7,06

9,02

REN – Redes Energéticas Nacionais, SGPS, SA (ENXTLS:RENE)

Portugal

19,97

7,64

6,04

10,05

GDF SUEZ SA (ENXTPA:GSZ)

Frankrike

8,70

4,44

3,51

5,74

Burgenland Holding Aktiengesellschaft (WBAG:BHD)

Österrike

6,08

5,54

4,38

6,08

Källa: http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/Eurocompfirm.xls (hämtad den 14 juni 2014).

(De WACC som presenteras är nominella i USD, med användning av riskfri ränta i USD = 3,04 %), efter skatt. För de olika definitioner som används av Damodaran, se: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datafile/variable.htm).

---

(1)  Slutliga förslag om nationell elnätsdistribution och nationella gasnät.

(2)  Ofwat, Future water and sewerage charges 2010–2015: Final determinations.

(3)  Ofwat: Setting price controls for 2015–20 – risk and reward guidance.

Källa: EDF Energys presentation för kommissionens tjänstemän av den 15 juli 2014, bild ”Comparison of HPC with UK regulated utilities.”

(4)  I anbudsförfaranden avseende kontrakt för oberoende vatten- och energiproducenter i Abu Dhabi, som omfattar ett 20-årigt köpeavtal med fast pris på vatten/energi med inflationsindexering, ”den nominella internräntan på kapitalet får inte vara lägre än 13 %”. Dessa projekt omfattar vanligen anläggande av tekniskt mogen CCGT-kapacitet med engångsbelopp, datumsäkert och nyckelfärdigt EPC-kontrakt, med bestämmelser om ersättning till investerarna för eventuella förseningar och avvikelser från kontraktsvillkoren. Se Independent water and power producers, Abu Dhabi Regulation & Supervision Bureau, http://rsb.gov.ae/assets/documents/231/infoiwpp.pdf. (Källa: Förenade kungarikets inlaga).

(5)  http://www.gdfsuez.com/wp-content/uploads/2012/07/GDF-SUEZ-at-a-glance-060712-final.pdf – bild 8.

(6)  I sin inlaga citerar Förenade kungariket siffran 9–15 % nominella avkastningsgrader efter skatt från den källa som anges i punkt 2. Kommissionen konstaterar dock att detta inte förefaller beakta ”reglerade projekt och koncessioner” som nämns i den källan. Av punkt 2 drar kommissionen slutsatsen att GDF-Suez reglerade verksamheter och koncessionsverksamheter anges för att realisera omkring 5–13 % nominell projektavkastning efter skatt, medan den mest sannolika graden ligger under 10 %.

(7)  http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr14/gud_tec20140127riskreward.pdf

(8)  https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/86375/fast-trackdecisionletter.pdf

(9)  https://assets.digital.cabinet-office.gov.uk/media/535a5768ed915d0fdb000003/NIE_Final_determination.pdf. Kommissionen konstaterar att tabell 13.10 i det citerade dokumentet innehåller en låg och en hög uppskattning för de rapporterade finansiella indikatorerna, medan Förenade kungarikets inlaga endast förefaller bygga på de höga uppskattningarna.

(10)  https://www.ofgem.gov.uk/publications-and-updates/riio-t1-final-proposals-national-grid-electricity-transmission-and-national-grid-gas-–-overview.

(11)  Källan angavs inte i inlagan.

(12)  http://www.caa.co.uk/docs/33/CAP%201140.pdf

(13)  http://orr.gov.uk/__data/assets/pdf_file/0011/452/pr13-final-determination.pdf

(14)  Nominella värden beräknas med hjälp av en aritmetisk metod. Om en geometrisk metod används skulle 0,1 % och – 0,2 % läggas till uppskattningarna av nominell kapitalkostnad och vanilla WACC.

(15)  Credit Suisse: National Grid – No longer a growth/value play, cut to Neutral, 29 maj 2014; Credit Suisse: SSE – Referendum risk to be addressed, 15 augusti 2014; Macquarie: National Grid – Quality costs, but better opportunities elsewhere, 24 mars 2014.

(16)  I inlagan tolkades tidsperioden för investeringen som längden på priskontrollperioden. I inlagan konstateras dock att livslängden för de tillgångar som omfattas av investeringar som görs av reglerade företag ofta sträcker sig över flera priskontrollperioder, med livslängder på upp till 60 år.

(17)  Det värde som tillsynsmyndigheten tillskriver det kapital som använts i licensinnehavarens verksamhet.

(18)  När RAV-källvärden anges i historiska priser har de omvandlats till rådande priser med användning av ONS RPI-index (om inget annat anges).

(19)  Vi noterar att reglerade företags investeringsutgifter omfattar flera olika projekt som vanligen endast utgör en liten del av företagets RAV.

(20)  http://ofwat.gov.uk/regulating/prs_web_rcvupdates

(21)  http://www.westernpower.co.uk/docs/About-us/financial-information/2014/Annual-reports-and-financial-statements/Financial-performance-for-website-Mar-14.aspx

(22)  http://www.uregni.gov.uk/uploads/publications/RP5_Main_Paper_22-10-12_FINAL.pdf (s. 100).

(23)  Detta är Ofgems prognos för RAV i slutet av priskontrollperioden. Notera att i början av priskontrollperioden uppskattas SHETL ha en RAV på 0,7 miljarder (vilket är prognosen för att öka till 3,6 miljarder till 2020–2021): https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/53747/sptshetlfpsupport.pdf (s. 36 och 37) och https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/53602/4riiot1fpfinancedec12.pdf (s. 8 och 9).

(24)  http://www.bristolwater.co.uk/wp/wp-content/uploads/2013/04/Annual-Report-2013.pdf s. 27.

(25)  http://www.heathrowairport.com/static/HeathrowAboutUs/Downloads/PDF/Development_of_Regulatory_Asset_Base_30-Jun-2014.pdf

(26)  http://www.networkrail.co.uk/browse%20documents/regulatory%20documents/regulatory%20compliance%20and%20reporting/regulatory%20accounts/nril%20regulatory%20financial%20statements%20for%20the%20year%20ended%2031%20march%202013.pdf (s. 331).

Källa: Baserat på Förenade kungarikets inlaga ”Stödärendet SA.34974 Hinkley Point C – Svar på kommissionens frågor, mottaget den 16 september 2014”.

---

BILAGA B

KREDITGARANTI

Tabell 16

Information om referensvärden

1.   Recent Limited Recourse Project Finance Bank Loans (Low Carbon Energy)

This table updates the one provided in Annex A of our responses dated 5 September 2014 to show the quantum of the commercial debt tranche distinct from the total debt quantum which, for certain projects, included export credit guaranteed or multilateral debt facilities.

| Project | Financial Close | Amount
  [Commercial Bank Tranche] | Tenor
  (Years) | Commercial Bank Loan Margin (6) | Government Support (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemini Offshore Wind | May 2014 | EUR 2 000 m
  [EUR 850 m] | 14 | 300 | SDE renewable subsidy (per MWh) from Dutch government Separate export credit facilities provided by EKF (Denmark), Euler Hermes (Germany) and Delcredere/Ducroire from Belgium |
| London Array Offshore Wind | Oct 2013 | GBP 266 m
  [GBP 266 m] | 13 | 275 | Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government Separate export credit facility provided by EKF (Denmark) for initial financing |
| Butendiek Offshore Wind | Feb 2013 | EUR 950 m
  [EUR 230 m] | 8,5 | 300 | Feed-in Tariff subsidy (per KWh) from German government Separate export credit facility provided by EKF (Denmark) |
| Westermost Rough Offshore Wind | Aug 2014 | GBP 370 m
  [GBP 197 m] | 15 | 300 | Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government |
| [...] | [...] | EUR 650 m
  [EUR 650 m] | 10 | 175-275 | Finance from commercial banks only |
| Derbyshire Energy from Waste PFI | Aug 2014 | GBP 145 m
  [GBP 145 m] | 25 | 315-320 | Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government Local Authority payments for waste recycling |
| MEDIAN | | | | 300 | |
| SWAP SPREAD (8) | | | | + 13 | (To convert from LIBOR margin to Gilt benchmark) |
| ILLIQUIDITY PREMIUM | | | | – 50 | |
| MARKET INDICATION (9) | | | | 263 | |
| Source: Commercial banks; InfraNews; InfraJournal |

Project

Financial Close

Amount

[Commercial Bank Tranche]

Tenor

(Years)

Commercial Bank Loan Margin (6)

Government Support (7)

Gemini Offshore Wind

May 2014

EUR 2 000 m

[EUR 850 m]

14

300

SDE renewable subsidy (per MWh) from Dutch government Separate export credit facilities provided by EKF (Denmark), Euler Hermes (Germany) and Delcredere/Ducroire from Belgium

London Array Offshore Wind

Oct 2013

GBP 266 m

[GBP 266 m]

13

275

Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government Separate export credit facility provided by EKF (Denmark) for initial financing

Butendiek Offshore Wind

Feb 2013

EUR 950 m

[EUR 230 m]

8,5

300

Feed-in Tariff subsidy (per KWh) from German government Separate export credit facility provided by EKF (Denmark)

Westermost Rough Offshore Wind

Aug 2014

GBP 370 m

[GBP 197 m]

15

300

Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government

[...]

[...]

EUR 650 m

[EUR 650 m]

10

175-275

Finance from commercial banks only

Derbyshire Energy from Waste PFI

Aug 2014

GBP 145 m

[GBP 145 m]

25

315-320

Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government Local Authority payments for waste recycling

MEDIAN

300

SWAP SPREAD (8)

- 13

(To convert from LIBOR margin to Gilt benchmark)

ILLIQUIDITY PREMIUM

– 50

MARKET INDICATION (9)

263

Source: Commercial banks; InfraNews; InfraJournal

2.   Corporate Debt (rated BB+) Spreads

| Issuer | Ticker | Coupon | Maturity | Amount | Rating | Tenor
  (years) | Current Spread (bp) | Government Support |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heathrow Airport | HTHROW | 7,125 % | 01/03/2017 | GBP 325 m | NR/Ba3/BB+ | 3 | 231 | Nil |
| Heathrow Airport | HTHROW | 5,375 % | 01/09/2019 | GBP 275 m | NR/Ba3/BB+ | 5 | 253 | Nil |
| Anglian Water | OSPRAQ | 7,000 % | 31/01/2018 | GBP 350 m | NR/Ba3/BB+ | 3 | 290 | Nil |
| Electricity North-West | NWENET | 5,875 % | 21/06/2021 | GBP 80 m | BB+/NR/NR | 7 | 274 | Nil |
| Yorkshire Water | KEL | 5,750 % | 17/02/2020 | GBP 200 m | BB–/NR/BB+ | 5 | 314 | Nil |
| Enel SpA | ENELIM | 7,75 % | 10/09/2075 | GBP 400 m | BB+/Ba1/BBB– | 61 | 373 | 31,2 % owned by Government Ministry |
| Enel SpA | ENELIM | 6,625 % | 15/09/2076 | GBP 500 m | BB+/Ba1/BBB– | 62 | 367 |
| Telecom Italia | TITIM | 5,875 % | 19/05/2023 | GBP 400 m | BB+/Ba1/BBB– | 9 | 281 | Nil |
| Energias de Portugal | ELEPOR | 8,625 % | 04/01/2024 | GBP 425 m | BB+/Ba1/BBB– | 10 | 256 | Nil |
| MEAN | | | | | | | 293 | |
| ILLIQUIDITY PREMIUM | | | | | | | – 50 | |
| MARKET INDICATION | | | | | | | 243 | |
| Source: Bloomberg as at 21 August 2014 using BGN Source. |

Issuer

Ticker

Coupon

Maturity

Amount

Rating

Tenor

(years)

Current Spread (bp)

Government Support

Heathrow Airport

HTHROW

7,125 %

01/03/2017

GBP 325 m

NR/Ba3/BB+

3

231

Nil

Heathrow Airport

HTHROW

5,375 %

01/09/2019

GBP 275 m

NR/Ba3/BB+

5

253

Nil

Anglian Water

OSPRAQ

7,000 %

31/01/2018

GBP 350 m

NR/Ba3/BB+

3

290

Nil

Electricity North-West

NWENET

5,875 %

21/06/2021

GBP 80 m

BB+/NR/NR

7

274

Nil

Yorkshire Water

KEL

5,750 %

17/02/2020

GBP 200 m

BB–/NR/BB+

5

314

Nil

Enel SpA

ENELIM

7,75 %

10/09/2075

GBP 400 m

BB+/Ba1/BBB–

61

373

31,2 % owned by Government Ministry

Enel SpA

ENELIM

6,625 %

15/09/2076

GBP 500 m

BB+/Ba1/BBB–

62

367

Telecom Italia

TITIM

5,875 %

19/05/2023

GBP 400 m

BB+/Ba1/BBB–

9

281

Nil

Energias de Portugal

ELEPOR

8,625 %

04/01/2024

GBP 425 m

BB+/Ba1/BBB–

10

256

Nil

MEAN

293

ILLIQUIDITY PREMIUM

– 50

MARKET INDICATION

243

Source: Bloomberg as at 21 August 2014 using BGN Source.

3.   iTraxx Europe Crossover Series 21 Constituents Rated BB+/Ba1

| Company | Ticker | Identifier | Rating | Tenor (Years) | CDS Flat Spread |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ArcelorMittal | MT NA | CX375716 | BB+/Ba1 | 10 | 347 |
| EDP Energias de Portugal SA | EDP PL | CEPO1E10 | BB+/Ba1 | 10 | 203 |
| Finmeccanica SpA | FNC IM | CFME1E10 | BB+/Ba1 | 10 | 285 |
| HeidelbergCement AG | HEI GY | CHEI1E10 | NR/Ba1 | 10 | 226 |
| Lafarge SA | LG FP | CLAF1E10 | BB+/Ba1 | 10 | 168 |
| Telecom Italia SpA | TIT IM | CTII1E10 | BB+/Ba1 | 10 | 281 |
| Wendel SA | MF FP | CMWP1E10 | BB+/NR | 10 | 206 |
| MEAN | | | | | 245 |
| Source: Markit; Bloomberg as at 21 August 2014 using CMAN Source. |

Company

Ticker

Identifier

Rating

Tenor (Years)

CDS Flat Spread

ArcelorMittal

MT NA

CX375716

BB+/Ba1

10

347

EDP Energias de Portugal SA

EDP PL

CEPO1E10

BB+/Ba1

10

203

Finmeccanica SpA

FNC IM

CFME1E10

BB+/Ba1

10

285

HeidelbergCement AG

HEI GY

CHEI1E10

NR/Ba1

10

226

Lafarge SA

LG FP

CLAF1E10

BB+/Ba1

10

168

Telecom Italia SpA

TIT IM

CTII1E10

BB+/Ba1

10

281

Wendel SA

MF FP

CMWP1E10

BB+/NR

10

206

MEAN

245

Source: Markit; Bloomberg as at 21 August 2014 using CMAN Source.

Tabell 17

Simulerad fördelning av avkastningskurvan vid 10 år

| | | 1992 - 2013 VAR model simulation | 10 Yr (P) vs. 1992-2013 VAR model simulation |
| --- | --- | --- | --- |
| | [...] | [...] | [...] | | | |
| | Spot in 10 years time | VAR simulation 10 years ahead (June 2024) | VAR simulation 10 years ahead (June 2024) | | | |
| Tenor | 10 Yr (P) | Median | 95 % percentile | Distance from median (ppts) | Distance from 95th percentile (ppts) | 10 Yr (P) + 1,5 ppt probability |
| 1 Yr | 3,47 | 3,80 | 6,20 | – 0,33 | – 2,72 | 19 % |
| 2 Yr | 3,55 | 4,00 | 6,24 | – 0,45 | – 2,69 | 21 % |
| 3 Yr | 3,62 | 4,16 | 6,24 | – 0,54 | – 2,61 | 22 % |
| 4 Yr | 3,70 | 4,31 | 6,20 | – 0,61 | – 2,50 | 21 % |
| 5 Yr | 3,78 | 4,44 | 6,17 | – 0,66 | – 2,39 | 20 % |
| 7 Yr | 3,93 | 4,64 | 6,20 | – 0,71 | – 2,27 | 19 % |
| 9 Yr | 4,09 | 4,76 | 6,19 | – 0,66 | – 2,10 | 15 % |
| 10 Yr | 4,17 | 4,79 | 6,14 | – 0,62 | – 1,97 | 13 % |
| 12 Yr | 4,11 | 4,88 | 6,15 | – 0,77 | – 2,03 | 15 % |
| 15 Yr | 4,07 | 4,97 | 6,09 | – 0,89 | – 2,02 | 17 % |
| 20 Yr | 4,07 | 4,99 | 6,12 | – 0,92 | – 2,05 | 17 % |
| 30 Yr | 3,98 | 4,97 | 6,08 | – 1,00 | – 2,10 | 20 % |
| 50 Yr | 3,91 | 5,01 | 6,04 | – 1,10 | – 2,13 | 24 % |

1992 - 2013 VAR model simulation

10 Yr (P) vs. 1992-2013 VAR model simulation

[...]

[...]

[...]

Spot in 10 years time

VAR simulation 10 years ahead (June 2024)

VAR simulation 10 years ahead (June 2024)

Tenor

10 Yr (P)

Median

95 % percentile

Distance from median (ppts)

Distance from 95th percentile (ppts)

10 Yr (P) + 1,5 ppt probability

1 Yr

3,47

3,80

6,20

– 0,33

– 2,72

19 %

2 Yr

3,55

4,00

6,24

– 0,45

– 2,69

21 %

3 Yr

3,62

4,16

6,24

– 0,54

– 2,61

22 %

4 Yr

3,70

4,31

6,20

– 0,61

– 2,50

21 %

5 Yr

3,78

4,44

6,17

– 0,66

– 2,39

20 %

7 Yr

3,93

4,64

6,20

– 0,71

– 2,27

19 %

9 Yr

4,09

4,76

6,19

– 0,66

– 2,10

15 %

10 Yr

4,17

4,79

6,14

– 0,62

– 1,97

13 %

12 Yr

4,11

4,88

6,15

– 0,77

– 2,03

15 %

15 Yr

4,07

4,97

6,09

– 0,89

– 2,02

17 %

20 Yr

4,07

4,99

6,12

– 0,92

– 2,05

17 %

30 Yr

3,98

4,97

6,08

– 1,00

– 2,10

20 %

50 Yr

3,91

5,01

6,04

– 1,10

– 2,13

24 %

IUK:s sensitivitetsanalys

[...]

Avkastning på Förenade kungarikets statsobligationer per löptid

Diagram 1

Avkastning på Förenade kungarikets statsobligationer vid 10, 20 och 30 år

Struktur för räntespridning för BB-företag, i USD

Figur 3

Struktur för räntespridning för icke-finansiella BB-företag, i USD

Anm.: Uppgifterna är en ögonblicksbild från Bloomberg den 21 augusti 2014.

---

BILAGA C

ÅTAGANDEN FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

ÅTAGANDE AVSEENDE HANDEL

Definition

Företag i EDF-koncernen
  : en medlem i samma företagskoncern som EDF Energy.

Driftsvillkor

| [ ].1 | Såväl NNBG som EDF Energy ska i alla avtal om marknadstjänster för försäljning av HPC:s produktion som ingås mellan något företag i EDF-gruppen (nedan kallat MSA-motparten) så länge företaget är aktieägare (direkt eller indirekt) i NNBG, säkerställa att MSA-motparten samtycker till följande:






  A) | Registrera all handel för att sälja HPC:s beräknade produktion i en separat NNBG-redovisning. |
| --- | --- | --- |

[ ].1

Såväl NNBG som EDF Energy ska i alla avtal om marknadstjänster för försäljning av HPC:s produktion som ingås mellan något företag i EDF-gruppen (nedan kallat MSA-motparten) så länge företaget är aktieägare (direkt eller indirekt) i NNBG, säkerställa att MSA-motparten samtycker till följande:

A)

Registrera all handel för att sälja HPC:s beräknade produktion i en separat NNBG-redovisning.

| B) | Prissätta handel för HPC:s beräknade produktion som utförs av något företag i EDF-koncernen till marknadspris för den berörda produkten vid tidpunkten för handeln. |
| --- | --- |

B)

Prissätta handel för HPC:s beräknade produktion som utförs av något företag i EDF-koncernen till marknadspris för den berörda produkten vid tidpunkten för handeln.

| C) | Utföra all bilateral handel med HPC:s beräknade produktion till marknadspris med andra tillgångsportföljer som ägs eller handlas av något företag i EDF-koncernen. |
| --- | --- |

C)

Utföra all bilateral handel med HPC:s beräknade produktion till marknadspris med andra tillgångsportföljer som ägs eller handlas av något företag i EDF-koncernen.

| D) | Till NNBG (med tillstånd för NNBG att lämna samma information till CdF-motparten, ministeriet och Europeiska kommissionen) lämna all sådan information som NNBG rimligen kan behöva för att rapportera till CdF-motparten, ministeriet och Europeiska kommissionen om MSA-motpartens efterlevnad av punkterna A, B och C. |
| --- | --- |

D)

Till NNBG (med tillstånd för NNBG att lämna samma information till CdF-motparten, ministeriet och Europeiska kommissionen) lämna all sådan information som NNBG rimligen kan behöva för att rapportera till CdF-motparten, ministeriet och Europeiska kommissionen om MSA-motpartens efterlevnad av punkterna A, B och C.

| [ ].2 | NNBG ska, och EDF Energy ska se till att NNBG, senast [ߦ] affärsdagen varje kalenderår till CfD-motparten (med tillstånd för CfD-motparten att lämna samma information till ministeriet och Europeiska kommissionen) lämna en skriftlig rapport om MSA-motpartens efterlevnad av punkterna A, B och C i klausul [ߦ].1 under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- |

[ ].2

NNBG ska, och EDF Energy ska se till att NNBG, senast [ߦ] affärsdagen varje kalenderår till CfD-motparten (med tillstånd för CfD-motparten att lämna samma information till ministeriet och Europeiska kommissionen) lämna en skriftlig rapport om MSA-motpartens efterlevnad av punkterna A, B och C i klausul [ߦ].1 under det föregående kalenderåret.

MEKANISM FÖR KAPITALVINSTDELNING

1.   Översikt av klausulen

| 1.1 | Det kommer att finnas ett arrangemang för kapitalvinstdelning som består av följande två skilda delar:






  A) | En metod för att fånga upp vinster från projektet över vissa nivåer till följd av att projektet ger bättre resultat än de ursprungliga grundläggande antagandena (nedan kallad projektvinstmekanismen). |
| --- | --- | --- |

1.1

Det kommer att finnas ett arrangemang för kapitalvinstdelning som består av följande två skilda delar:

A)

En metod för att fånga upp vinster från projektet över vissa nivåer till följd av att projektet ger bättre resultat än de ursprungliga grundläggande antagandena (nedan kallad projektvinstmekanismen).

| B) | En metod för att fånga upp vinst över vissa nivåer som härrör från försäljning av kapital från de ursprungliga aktieägarna (nedan kallad kapitalförsäljningsmekanismen). |
| --- | --- |

B)

En metod för att fånga upp vinst över vissa nivåer som härrör från försäljning av kapital från de ursprungliga aktieägarna (nedan kallad kapitalförsäljningsmekanismen).

| 1.2 | Ett belopp av kapitalvinsten kommer att delas med CfD-motparten. Beloppets storlek kommer att bero på nivån av realiserad internränta på kapital vid den relevanta tidpunkten. Alla tröskelnivåer kommer att beakta kostnaden för anslaget kapital enligt vad som fastställts i modellen:
  HPC:s IUK-modell [...] per arbetsbladet ”DECC-resultat”






  A) | Om den realiserade internräntan på kapital är högre än internräntan på kapital i en modell som inbegriper kostnaden för anslaget kapital (11,4 % [nominellt] enligt modellen
  HPC:s IUK-modell [...] per arbetsbladet ”DECC-resultat” såsom den lämnats till kommissionen den 19 september 2014), men lägre än eller motsvarande gränsvärdet i B nedan, kommer all vinst över denna gräns för internräntan på kapital att delas med CfD-motparten till 30 %, och |
| --- | --- | --- |

1.2

Ett belopp av kapitalvinsten kommer att delas med CfD-motparten. Beloppets storlek kommer att bero på nivån av realiserad internränta på kapital vid den relevanta tidpunkten. Alla tröskelnivåer kommer att beakta kostnaden för anslaget kapital enligt vad som fastställts i modellen:

HPC:s IUK-modell [...] per arbetsbladet ”DECC-resultat”

A)

Om den realiserade internräntan på kapital är högre än internräntan på kapital i en modell som inbegriper kostnaden för anslaget kapital (11,4 % [nominellt] enligt modellen

HPC:s IUK-modell [...] per arbetsbladet ”DECC-resultat” såsom den lämnats till kommissionen den 19 september 2014), men lägre än eller motsvarande gränsvärdet i B nedan, kommer all vinst över denna gräns för internräntan på kapital att delas med CfD-motparten till 30 %, och

| B) | om den realiserade internräntan på kapital är högre än både i) 13,5 % (nominellt) och ii) 11,5 % (uttryckt i reala termer men med beaktande av KPI-inflation) ska all vinst över denna gräns delas med CfD-motparten till 60 %. |
| --- | --- |

B)

om den realiserade internräntan på kapital är högre än både i) 13,5 % (nominellt) och ii) 11,5 % (uttryckt i reala termer men med beaktande av KPI-inflation) ska all vinst över denna gräns delas med CfD-motparten till 60 %.

| 1.3 | Det kommer inte att finnas någon dubbelräkning mellan mekanismerna. |
| --- | --- |

1.3

Det kommer inte att finnas någon dubbelräkning mellan mekanismerna.

| 1.4 | Nedan följer en närmare beskrivning av hur bestämmelsen kommer att tillämpas. Dessutom kommer det att finnas ett avtalspaket till stöd för dessa skyldigheter, som kan omfatta säkerhet. |
| --- | --- |

1.4

Nedan följer en närmare beskrivning av hur bestämmelsen kommer att tillämpas. Dessutom kommer det att finnas ett avtalspaket till stöd för dessa skyldigheter, som kan omfatta säkerhet.

2.   Relevant mekanism – projektvinstmekanismen

| 2.1 | Om ytterligare kapitaltillskott skulle behövas under någon period efter det att projektvinstmekanismen har utlösts ska det ytterligare kapitaltillskottet beaktas i beräkningen av aktieägarnas vinst. |
| --- | --- |

2.1

Om ytterligare kapitaltillskott skulle behövas under någon period efter det att projektvinstmekanismen har utlösts ska det ytterligare kapitaltillskottet beaktas i beräkningen av aktieägarnas vinst.

| 2.2 | Projektvinstmekanismen fångar upp vinst över den relevanta gränsen (enligt punkt 1.2) till följd av att projektet ger bättre resultat än de ursprungliga grundläggande antagandena. |
| --- | --- |

2.2

Projektvinstmekanismen fångar upp vinst över den relevanta gränsen (enligt punkt 1.2) till följd av att projektet ger bättre resultat än de ursprungliga grundläggande antagandena.

| 2.3 | För att fastställa om någon av gränserna har nåtts under någon period kommer den kumulativa realiserade internräntan på kapital på det aktuella datumet att beräknas med hjälp av en uppdaterad finansiell modell under projektets löptid. Beräkningen av kapitalvinstdelning kommer att utlösas under samma period som någon gräns nås. |
| --- | --- |

2.3

För att fastställa om någon av gränserna har nåtts under någon period kommer den kumulativa realiserade internräntan på kapital på det aktuella datumet att beräknas med hjälp av en uppdaterad finansiell modell under projektets löptid. Beräkningen av kapitalvinstdelning kommer att utlösas under samma period som någon gräns nås.

| 2.4 | När projektvinstmekanismen har utlösts kommer CfD-motparten att ha rätt till den relevanta procentandelen av aktieägarnas fördelningar under den perioden och under alla framtida perioder (till dess att nästa gräns nås, då den relevanta procentandelen för delning kommer att justeras i enlighet med detta). |
| --- | --- |

2.4

När projektvinstmekanismen har utlösts kommer CfD-motparten att ha rätt till den relevanta procentandelen av aktieägarnas fördelningar under den perioden och under alla framtida perioder (till dess att nästa gräns nås, då den relevanta procentandelen för delning kommer att justeras i enlighet med detta).

| 2.5 | CfD-motpartens rätt till aktieägarnas vinst kommer att gälla under hela HPC-projektets löptid, från det första tillfället då projektvinstmekanismen utlöses. |
| --- | --- |

2.5

CfD-motpartens rätt till aktieägarnas vinst kommer att gälla under hela HPC-projektets löptid, från det första tillfället då projektvinstmekanismen utlöses.

3.   Relevant mekanism – kapitalförsäljningsmekanismen

| 3.1 | En kapitalförsäljningsmekanism kommer att utlösas vid direkt eller indirekt försäljning av aktier eller aktieägarlån (i tillämpliga fall) av NNBG:s ursprungliga aktieägare när som helst under HPC-projektets löptid. Följande steg gäller:
  A)   Steg 1– För varje investerare, fastställa grundläggande kapitaltillskott och pris (enligt lämplig finansiell modell).
  B)   Steg 2– Vid försäljning/avyttring av aktietrancher av en investerare, fastställa den internränta på eget kapital som den investeraren har fått för försäljningen/avyttringen av aktietranchen.
  C)   Steg 3– Den internränta på försäljning av kapital som realiserats av investeraren vid försäljningen av aktietranchen beräknas med beaktande av de faktiska bruttointäkterna för försäljningen/avyttringen av aktietranchen, faktiska kapitaltillskott i proportion till den sålda/avyttrade aktietranchen samt tidigare utdelning/ränta på aktieägares lån och betalningar av kapitalbelopp (i proportion till den sålda/avyttrade aktietranchen) till den investeraren från NNBG.
  D)   Steg 4– Om internräntan på försäljningen av kapital överstiger något av de gränsvärden som anges i punkt 1.2 ska kapitalvinstdelningen beräknas på följande sätt:
  E)   Steg 5– Beräkna det teoretiska belopp som skulle ha realiserats av aktieägaren för samma aktieförsäljning som, om det används för att beräkna internräntan på kapital som i steg 3, skulle ha lett till att den realiserade internräntan på aktieförsäljningen motsvarar det relevanta gränsvärdet.
  F)   Steg 6– Den positiva skillnaden (om någon) mellan det belopp för faktiska försäljningsintäkter som används i steg 3 och det teoretiska beloppet för intäkter från aktieförsäljning som beräknas i steg 5 utgör det överskott av kapitalvinst som ska delas mellan NNBG:s aktieägare och CfD-motparten. |
| --- | --- |

3.1

En kapitalförsäljningsmekanism kommer att utlösas vid direkt eller indirekt försäljning av aktier eller aktieägarlån (i tillämpliga fall) av NNBG:s ursprungliga aktieägare när som helst under HPC-projektets löptid. Följande steg gäller:

A)   Steg 1– För varje investerare, fastställa grundläggande kapitaltillskott och pris (enligt lämplig finansiell modell).

B)   Steg 2– Vid försäljning/avyttring av aktietrancher av en investerare, fastställa den internränta på eget kapital som den investeraren har fått för försäljningen/avyttringen av aktietranchen.

C)   Steg 3– Den internränta på försäljning av kapital som realiserats av investeraren vid försäljningen av aktietranchen beräknas med beaktande av de faktiska bruttointäkterna för försäljningen/avyttringen av aktietranchen, faktiska kapitaltillskott i proportion till den sålda/avyttrade aktietranchen samt tidigare utdelning/ränta på aktieägares lån och betalningar av kapitalbelopp (i proportion till den sålda/avyttrade aktietranchen) till den investeraren från NNBG.

D)   Steg 4– Om internräntan på försäljningen av kapital överstiger något av de gränsvärden som anges i punkt 1.2 ska kapitalvinstdelningen beräknas på följande sätt:

E)   Steg 5– Beräkna det teoretiska belopp som skulle ha realiserats av aktieägaren för samma aktieförsäljning som, om det används för att beräkna internräntan på kapital som i steg 3, skulle ha lett till att den realiserade internräntan på aktieförsäljningen motsvarar det relevanta gränsvärdet.

F)   Steg 6– Den positiva skillnaden (om någon) mellan det belopp för faktiska försäljningsintäkter som används i steg 3 och det teoretiska beloppet för intäkter från aktieförsäljning som beräknas i steg 5 utgör det överskott av kapitalvinst som ska delas mellan NNBG:s aktieägare och CfD-motparten.

| 3.2 | De ovannämnda beräkningarna ska göras för varje försäljning/avyttring av aktier, oavsett eventuella tidigare försäljningar/avyttringar och oavsett om eventuella tidigare försäljningar/avyttringar av aktier ledde till vinstdelning för CfD-motparten. |
| --- | --- |

3.2

De ovannämnda beräkningarna ska göras för varje försäljning/avyttring av aktier, oavsett eventuella tidigare försäljningar/avyttringar och oavsett om eventuella tidigare försäljningar/avyttringar av aktier ledde till vinstdelning för CfD-motparten.

| 3.3 | Försäljning/avyttring av aktier av sekundära investerare (som har köpt/förvärvat aktierna i egenskap av tredje part och på normala affärsmässiga villkor från de ursprungliga kapitalinvesterarna) undantas från denna mekanism om de därefter säljer/avyttrar aktierna (som då blir ”sekundära aktier”). |
| --- | --- |

3.3

Försäljning/avyttring av aktier av sekundära investerare (som har köpt/förvärvat aktierna i egenskap av tredje part och på normala affärsmässiga villkor från de ursprungliga kapitalinvesterarna) undantas från denna mekanism om de därefter säljer/avyttrar aktierna (som då blir ”sekundära aktier”).

4.   Bestämmelser till stöd för kapitalvinstdelningsmekanismerna

| 4.1 | Bestämmelser om skatteundandragande säkerställer att transaktionerna inte är avsedda att motverka projektvinstmekanismen eller kapitalförsäljningsmekanismen. |
| --- | --- |

4.1

Bestämmelser om skatteundandragande säkerställer att transaktionerna inte är avsedda att motverka projektvinstmekanismen eller kapitalförsäljningsmekanismen.

| 4.2 | Åtgärder kommer att vidtas till stöd för kapitaldelningsmekanismen för att säkerställa att betalningarna görs till CfD-motparten även under omständigheter där det förekommer en överträdelse av antingen projektvinstmekanismen eller kapitalförsäljningsmekanismen eller bestämmelserna om skatteundandragande. |
| --- | --- |

4.2

Åtgärder kommer att vidtas till stöd för kapitaldelningsmekanismen för att säkerställa att betalningarna görs till CfD-motparten även under omständigheter där det förekommer en överträdelse av antingen projektvinstmekanismen eller kapitalförsäljningsmekanismen eller bestämmelserna om skatteundandragande.

5.   Tvister

Eventuella tvister angående kapitalvinstdelningsmekanismen kommer att lösas genom ett liknande tvistlösningsförfarande som det som anges i HPC-kontraktet.

VINSTDELNINGSMEKANISM FÖR ANLÄGGANDET

1.   Översikt av klausulen

| 1.1 | Vinstdelningsmekanismen för anläggandet är utformad för att dela på besparingar som gjorts genom en minskning av lösenpriset i det fall anläggningskostnaden blir lägre än den beräknade kostnaden i den överenskomna finansiella modellen för HPC-projektet. Denna mekanism är enkelriktad och lösenpriset höjs inte om anläggningskostnaderna är högre än beräknat. |
| --- | --- |

1.1

Vinstdelningsmekanismen för anläggandet är utformad för att dela på besparingar som gjorts genom en minskning av lösenpriset i det fall anläggningskostnaden blir lägre än den beräknade kostnaden i den överenskomna finansiella modellen för HPC-projektet. Denna mekanism är enkelriktad och lösenpriset höjs inte om anläggningskostnaderna är högre än beräknat.

| 1.2 | Den första beräkningen av vinstdelningen ska göras på det datum som infaller först av i) sex månader efter startdagen för reaktor 2, ii) på tioårsdagen för startdatumet för reaktor 1 och iii) det datum (om något) efter startdatumet för reaktor 1 då parterna enas om att reaktor 2 inte kommer att startas det datumet. Den slutliga vinstdelningsberäkningen kommer att göras på den sjätte årsdagen för den första vinstdelningsberäkningen (eller tidigare om alla anläggningsrelaterade krav har reglerats innan dess). |
| --- | --- |

1.2

Den första beräkningen av vinstdelningen ska göras på det datum som infaller först av i) sex månader efter startdagen för reaktor 2, ii) på tioårsdagen för startdatumet för reaktor 1 och iii) det datum (om något) efter startdatumet för reaktor 1 då parterna enas om att reaktor 2 inte kommer att startas det datumet. Den slutliga vinstdelningsberäkningen kommer att göras på den sjätte årsdagen för den första vinstdelningsberäkningen (eller tidigare om alla anläggningsrelaterade krav har reglerats innan dess).

| 1.3 | Närmare bestämmelser om genomförandet av bestämmelsen anges nedan. |
| --- | --- |

1.3

Närmare bestämmelser om genomförandet av bestämmelsen anges nedan.

2.   Relevant mekanism

| 2.1 | Tidigast en fastställd period före det första och det sista redovisningsdatumet ska NNBG lämna en skriftlig rapport till CfD-motparten. |
| --- | --- |

2.1

Tidigast en fastställd period före det första och det sista redovisningsdatumet ska NNBG lämna en skriftlig rapport till CfD-motparten.

| 2.2 | Varje rapport ska






  2.2.1 | innehålla tillräckligt detaljerad information om följande:






  a) | Det sammanlagda beloppet för anläggningskostnaderna fram till datumet för rapporten, uttryckt i pund sterling. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Varje rapport ska

2.2.1

innehålla tillräckligt detaljerad information om följande:

a)

Det sammanlagda beloppet för anläggningskostnaderna fram till datumet för rapporten, uttryckt i pund sterling.

| b) | Det sammanlagda beloppet av de anläggningskostnader som NNBG rimligen kan ha orsakat, betalat eller ådragit sig, uttryckt i pund sterling. Anläggningskostnaderna ska begränsas till sådana kostnader som NNBG rimligen kan ha orsakat, betalat eller ådragit sig för att uppfylla lagstadgade krav utan att åsamka överdrivet stora kostnader eller utgifter. |
| --- | --- |

b)

Det sammanlagda beloppet av de anläggningskostnader som NNBG rimligen kan ha orsakat, betalat eller ådragit sig, uttryckt i pund sterling. Anläggningskostnaderna ska begränsas till sådana kostnader som NNBG rimligen kan ha orsakat, betalat eller ådragit sig för att uppfylla lagstadgade krav utan att åsamka överdrivet stora kostnader eller utgifter.

| c) | NNBG:s aktuella tidplaner för anläggningsarbetet. |
| --- | --- |

c)

NNBG:s aktuella tidplaner för anläggningsarbetet.

| d) | NNBG:s uppskattade tidplan för anläggningsarbetet för perioder efter datumet för den relevanta rapporten. |
| --- | --- |

d)

NNBG:s uppskattade tidplan för anläggningsarbetet för perioder efter datumet för den relevanta rapporten.

| 2.2.2 | Rapporten ska innehålla tillräckligt detaljerad information om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att eventuella beräknade anläggningskostnader som NNBG kan orsaka, betala eller ådra sig efter datumet för rapporten begränsas till sådana anläggningskostnader som NNBG rimligen kan orsaka, betala eller ådra sig för att uppfylla lagstadgade krav utan att åsamka överdrivet stora kostnader eller utgifter. |
| --- | --- |

2.2.2

Rapporten ska innehålla tillräckligt detaljerad information om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att eventuella beräknade anläggningskostnader som NNBG kan orsaka, betala eller ådra sig efter datumet för rapporten begränsas till sådana anläggningskostnader som NNBG rimligen kan orsaka, betala eller ådra sig för att uppfylla lagstadgade krav utan att åsamka överdrivet stora kostnader eller utgifter.

| 2.2.3 | Om rapporten eller någon del därav utarbetas av eller med bistånd av en eller flera tredje parter ska uppgifter om sådana tredje parter anges och kopior av rapporterna bifogas. |
| --- | --- |

2.2.3

Om rapporten eller någon del därav utarbetas av eller med bistånd av en eller flera tredje parter ska uppgifter om sådana tredje parter anges och kopior av rapporterna bifogas.

| 2.2.4 | Resulterande justeringar (om några) av lösenpriset ska anges. |
| --- | --- |

2.2.4

Resulterande justeringar (om några) av lösenpriset ska anges.

| 2.3 | Rapporten ska innehålla relevanta styrkande uppgifter och åtföljas av ett intyg från direktören som styrker de uppgifter som bifogas rapporten. |
| --- | --- |

2.3

Rapporten ska innehålla relevanta styrkande uppgifter och åtföljas av ett intyg från direktören som styrker de uppgifter som bifogas rapporten.

| 2.4 | CfD-motparten kan begära ytterligare styrkande uppgifter från NNBG inom en angiven tidsperiod. Om CfD-parten framför en sådan begäran ska NNBG lämna sådana styrkande uppgifter inom en angiven tidsperiod från begäran. |
| --- | --- |

2.4

CfD-motparten kan begära ytterligare styrkande uppgifter från NNBG inom en angiven tidsperiod. Om CfD-parten framför en sådan begäran ska NNBG lämna sådana styrkande uppgifter inom en angiven tidsperiod från begäran.

| 2.5 | CfD-parten ska inom en angiven tidsperiod meddela NNBG om den godkänner eller avslår den rapport som lämnats av NNBG. Om NNBG och CfD-motparten inte kan enas kan ärendet hänskjutas av endera parten för oberoende tvistlösning. |
| --- | --- |

2.5

CfD-parten ska inom en angiven tidsperiod meddela NNBG om den godkänner eller avslår den rapport som lämnats av NNBG. Om NNBG och CfD-motparten inte kan enas kan ärendet hänskjutas av endera parten för oberoende tvistlösning.

| 2.6 | Om NNBG inte lämnar en rapport till CfD-parten får CfD-parten inhämta ett yttrande om anläggningskostnaderna och tidplanen för anläggningsarbetet från ett oberoende kostnadskonsultföretag och använda det yttrandet i stället. |
| --- | --- |

2.6

Om NNBG inte lämnar en rapport till CfD-parten får CfD-parten inhämta ett yttrande om anläggningskostnaderna och tidplanen för anläggningsarbetet från ett oberoende kostnadskonsultföretag och använda det yttrandet i stället.

| 2.7 | NNBG ska ge CfD-motparten och dess rådgivare (inklusive kostnadskonsulterna) sådant bistånd som CfD-parten rimligen kan begära för att granska rapporten och kontrollera anläggningskostnaderna. |
| --- | --- |

2.7

NNBG ska ge CfD-motparten och dess rådgivare (inklusive kostnadskonsulterna) sådant bistånd som CfD-parten rimligen kan begära för att granska rapporten och kontrollera anläggningskostnaderna.

| 2.8 | Den finansiella modellen ska uppdateras med de granskade anläggningskostnaderna och tidplanerna för anläggningsarbetet i enlighet med rapporten eller på inrådan av kostnadskonsulterna och därefter utföras på nytt för att fastställa ett reviderat lösenpris. Skillnaden mellan det lösenpris som fås från den finansiella modellen genom användning av de beräknade anläggningskostnaderna och tidplanerna för anläggandet och när modellen utförs på nytt med användning av de granskade anläggningskostnaderna och tidplanerna för anläggningsarbetet avgör anläggningsvinsten, uttryckt i GBP/MWh. CfD-motparten har rätt att få 50 % av den anläggningsvinst som blir resultatet av den ovannämnda metoden (procentandelen ökar till 75 % för eventuell anläggningsvinst över [...] pund [nominellt belopp]), genom att det då gällande lösenpriset minskas med det beloppet. |
| --- | --- |

2.8

Den finansiella modellen ska uppdateras med de granskade anläggningskostnaderna och tidplanerna för anläggningsarbetet i enlighet med rapporten eller på inrådan av kostnadskonsulterna och därefter utföras på nytt för att fastställa ett reviderat lösenpris. Skillnaden mellan det lösenpris som fås från den finansiella modellen genom användning av de beräknade anläggningskostnaderna och tidplanerna för anläggandet och när modellen utförs på nytt med användning av de granskade anläggningskostnaderna och tidplanerna för anläggningsarbetet avgör anläggningsvinsten, uttryckt i GBP/MWh. CfD-motparten har rätt att få 50 % av den anläggningsvinst som blir resultatet av den ovannämnda metoden (procentandelen ökar till 75 % för eventuell anläggningsvinst över [...] pund [nominellt belopp]), genom att det då gällande lösenpriset minskas med det beloppet.

| 2.9 | Om NNBG vid något tillfälle mellan det första och det sista redovisningsdatumet identifierar anläggningskostnader eller tidplaner för anläggandet som skiljer sig från de motsvarande anläggningskostnader eller tidplaner för anläggandet som använts i modelluppdateringen och som kommer att ge upphov till besparingar av anläggningskostnaderna, kan NNBG välja att göra en mellanliggande betalning till CfD-motparten till ett belopp som motsvarar hela eller en del av dessa ytterligare besparingar av anläggningskostnaderna. |
| --- | --- |

2.9

Om NNBG vid något tillfälle mellan det första och det sista redovisningsdatumet identifierar anläggningskostnader eller tidplaner för anläggandet som skiljer sig från de motsvarande anläggningskostnader eller tidplaner för anläggandet som använts i modelluppdateringen och som kommer att ge upphov till besparingar av anläggningskostnaderna, kan NNBG välja att göra en mellanliggande betalning till CfD-motparten till ett belopp som motsvarar hela eller en del av dessa ytterligare besparingar av anläggningskostnaderna.

---